Koliko će Trampova pobeda uticati na turističku industriju? - Novosti - Turistički svet\nKoliko će Trampova pobeda uticati na turističku industriju?\nJedna od najkontroverznijih predsedničkih kampanja u SAD je završena, a pobeda republikanskog kandidata Donalda Trampa nad protivnicom iz demokratskog tabora Hilari Klinton – šokirala je i iznenadila svet. Imajući u vidu otvorene negativne stavove novog predsednika prema pripadnicima određenih nacionalnosti, postavlja se pitanje – koliko će Trampov izbor za predsednika SAD uticati na turizam u ovoj zemlji, ali i globalno?\nU svojoj kampanji, Tramp se nije posebno obraćao turističkoj branši, ali je ukazao na smanjenje broja zaposlenih zbog globalizacije. Takođe, govorio je o preispitivanju obnovljenih odnosa sa Kubom, zabrani muslimanima da uđu u SAD (iako je sajt „Trump Hotels“ izuzetno internacionalan, dostupan na nekoliko jezika, uključujući i arapski), i izgradnji zida duž granice sa Meksikom.\nNiko ne može predvideti budućnost, ali je izvesno da postoji zabrinutost da nova američka bezbednosna politika može uticati na smanjenje migracija i turističkih dolazaka iz Meksika u SAD. Takođe, eventualna zabrana dolaska u SAD muslimanskim posetiocima mogla bi naneti štetu američkom budžetu za 71 milijardu dolara i smanjiti do 132.000 radnih mesta godišnje – navodi "Euromonitor". Podsetimo samo na reklamni slogan jordanske aviokompanije „Royal Jordanian“ na dan izbora, koji je glasio: „U slučaju da on pobedi... Putujte u SAD dok vam je to još dozvoljeno!“. Zbog ovakve politike, moglo bi doći do ekonomskog pada koji će uticati na Amerikance da manje troše na putovanjima, bilo u zemlji ili inostranstvu (a poznato je da je američko emitivno tržište, odmah nakon kineskog, najveće na svetu).\nZanimljivo je primetiti da Donald Tramp, iako u svom vlasništvu ima kompaniju uključenu u hotelsku industriju, tokom trke za ulazak u Belu kuću nije imao verbalnu niti finansijsku podršku svojih kolega turističkih lidera, izuzev dvojice direktora kazina. Štaviše, tokom kampanje, „Tramp Hoteli“ prolazili su kroz krizu: broj ukupnih rezervacija u ovim hotelima na „Hipmunk-u“ pao je za 59% u odnosu na prethodnu godinu! Međutim, činjenica da je Tramp sada novi predsednik SAD, mogla bi popraviti štetu koja je naneta ovom brendu, jer će gosti želeti da odsednu u „predsednikovom hotelu“ – tvrde analitičari.\nTramp je u svom pobedničkom govoru 9. novembra, istakao da planira obnovu infrastrukture u zemlji.\n- Uredićemo gradove u unutrašnjosti i obnoviti naše autoputeve, mostove, tunele, aerodrome, škole i bolnice. Na obnovi infrastrukture zaposlićemo milione naših ljudi – rekao je on, obećavši da će za obnovu infrastrukture izdvojiti oko 1 trilion dolara.\nMožda je i ta izjava uticala da se nakon njegove pobede, sudeći po komentarima na portalu "Skift", znatno popravi mišljenje svetskih lidera turističke industrije o mogućem Trampovom uticaju na ovu granu privrede. Njihove reakcije kreću od relativno pesimističkih („Euromonitor") ka pozitivnim, poput privremenog direktora "Priceline Group" Džefrija Bojda, koji je izrazio optimizam u vezi sa izborima, ukazujući da će izbor republikanskog predsednika dovesti do stvaranja povoljnije poslovne klime. Međutim, većina njih zaključuje da je još uvek rano govoriti o tome kakve se sve nove političke mere mogu očekivati:\nExpedia: "Završetak ove izborne sezone označava kraj burne godine u političkom smislu. Mi se nadamo da ćemo sa izborima iza nas nastaviti da sarađujemo sa liderima obe strane, kako bismo osigurali da putovanja ostanu prioritet u Vašingtonu i ostalim gradovima širom zemlje".\nThe Priceline Group: "Pre svega, sa republikanskim predsednikom i kongresom, mogli bismo imati povoljniji ambijent za poslovanje u SAD, a možda i priliku za korporativne poreske reforme. Ali ostaje da se vidi da li će se Trampova predizborna retorika odraziti na prioritete u kongresu i da li će se ponašanje međunarodnih putnika zbog toga promeniti".\nPredsednik Američke turističke asocijacije, Roger Dow: "Čestitam novoizabranom predsedniku Trampu u ime američke zajednice za turizam i putovanja. Uveren sam da će on biti vredan saveznik u unapređenju nekih od ključnih prioriteta naše industrije. Gospodin Tramp je pokazao tokom svoje kampanje da turistička i infrastrukturna pitanja zauzimaju njegovu pažnju, i mi smo spremni da posavetujemo njegovu administraciju u ostvarenju ciljeva koje je on proklamovao u ovim oblastima. Ohrabreni smo velikim iskustvom koje gospodin Tramp ima u biznisu i hotelskoj industriji, kao i činjenicom da je tokom kampanje eksplicitno ukazao na izazove sa kojima se suočavaju naši nacionalni aerodromi i vazduhoplovni bezbednosni sistem. On je izrazio veliki entuzijazam za modernizaciju naših puteva, železnica i aerodroma, obećavši da će investirati u reformu infrastrukture".\nEuromonitor: "Direktan uticaj na turizam imaće Trampova politika prema migrantima i turistima iz Meksika i muslimanskih zemalja. Iako bi takva politika mogla da dovede do ekonomskog pada i negativnog uticaja na širok spektar tržišta, taj uticaj ipak neće biti katastrofalan. Osim toga, to može biti šansa za razvoj domaćih američkih brendova, i onih čija je marketinška poruka u skladu sa Trampovom retorikom, zasnovanoj na nostalgiji, lokalizmu i nasleđu“.\nMarriott International: „Ishod proteklih izbora i njihova mogućnost da utiču na naše poslovanje zavisi od zajedničkog rada administracije i kongresa, i još uvek je rano govoriti kako će se ti odnosi razvijati i kakva politika će biti prioritetna. Mi ćemo se i dalje fokusirati na unapređenje prioriteta koji podržavaju naše poslovanje i saradnike, a to su: sveobuhvatna imigraciona reforma, investicije u infrastrukturu, jednakost na radnom mestu, rast putovanja, zaštita mogućnosti da poslujemo na Kubi i usvajanje poreske politike koja jača američku ekonomiju“.\nTripAdvisor: „TripAdvisor“ ima dozvolu za obavljanje poslova u Kubi, što bi trebalo da se nastavi i u narednoj administraciji. Iako je suviše rano da se govori kakve će biti mere Trampove administracije prema Kubi i mnogim drugim pitanjima, nadamo se da će ova poslovna prilika za Amerikance nastaviti da se razvija i širi tokom vremena. Misija „TripAdvisor-a“ je da ujedini ljude snagom putovanja, i to se ne menja, bez obzira ko je na vlasti“.\nPredsednik i generalni direktor Norwegian Cruise Line Holdings na Kubi, Frank Del Rio: „Pobedom gospodina Trampa i njegovom željom da razvija našu ekonomiju, zajedno sa činjenicom da republikanci kontrolišu oba doma kongresa, ja sam optimističniji nego ikada da će sankcije prema Kubi uskoro biti ukinute, čime se u potpunosti otvaraju vrata za napredak privrede i poslovanja između naše dve zemlje“.


Terorizam će trajati godinama, EU je kao švajcarski sir | Zvornik Danas\nTerorizam će trajati godinama, EU je kao švajcarski sir\non: 23. марта 2016 In: izbor urednika, naslovna, Svijet, VIJESTI\nLONDON – Sve što se dešava u Evropi poslednjih mjeseci moglo bi da dobije budućnost, s obzirom na to da Evropa nema pravi način za borbu protiv terorizma.\nOd napada na redakciju magazina Šarli ebdo, preko masovnog ubistva u Parizu, sve do briselske tragedije, čini se da EU nema mehanizam da spriječi ponavljanje teroritičkih aktivnosti na teritorijama svojih zemalja članica.\n“Kakva god hapšenja da se dogode narednih dana, ne možemo da pretpostavimo da će prijetnja biti uklonjena. To je rizik koji će nas pratiti godinama, ako ne i cijelu generaciju. Moraćemo da se naviknemo na konstantnu terorističku prijetnju, kao što je Izrael to uradio“, rekao je istraživač Peter Nojman.\nIndependent navodi da postoji nekoliko faktora koji bi mogli da objasne zašto posljednjih mjeseci rapidno raste prijetnja od terorizma u Evropi.\n“Uspon Islamske države, spor odgovor evropskih bezbjednostnih agencija, sve to je dozvolilo radikalnim islamistima da odu u Siriju i Irak, a neki od njih su se vratili, bez ikakve registracije, ispitivanja, kazne ili zatvaranja“, ocjenjuje britanski portal.\nDa Evropi nedostaje način za sukob sa islamističkim terorizmom ističe i bivši šef francuske obaveštajne službe Alen Šue.\n“Mi čak ne možemo da se dogovorimo oko prevođenja imena koja su na arapskom jeziku ili na ćiriličnom pismu“, istakao je Šue.\nVelike razlike postoje između programa koji su na snazi u zemljama članicama Evropske unije, dok sa jedne strane djeluje britanski koji se smatra najboljim, u drugim nema nacionalnih ekvivalenata.\n„EU je švajcarski sir, gospodar Evrope je Turska“\nTeroristički akti u Briselu „napad na simbole EU“ koja, kako navodi, funkcioniše kao „švajcarski sir“, a gospodar Evrope je trenutno Turska.\nTo je rekao rukovodilac zagrebačkog Instituta za evropske i globalne studije Anđelko Milardović koji smatra da je EU puna rupa, što se može vidjeti po vremenu koje joj je bilo potrebno za konsolidaciju u pogledu migracijske krize.\nTakođe, kaže da je EU kapitulirala pred Velikim Britanijom i njihovim zahtjevom za posebnim statusom prije 20-ak dana što svakako nije nekakav faktor koji povezuje zemlje.\n„U odnosu na izbjegličku krizu, gospodar Evropske unije trenutno je Turska, što god mislili o tome. Ona drži ključeve i može diktirati“, smatra Milardović komentarišući jučerašnje terorističke napada u Briselu.\nDodaje da će Evropa na kraju biti najveća žrtva koja će platiti zbog svog konceptualnog vrludanja.\nDugoročne posjedice za Evropu Milardović naziva katastrofalnim jer će doći, predviđa, do sužavanja sloboda te povećanja kontrole i nadzora nad građanima.\nUdarac za obaveštajce – na hapšenja napadima\nBombaški napadi u Briselu predstavljaju jak udarac policiji i obaveštajnim službama ne samo u Belgiji, već širom kontinenta.\nTo ocenjuje magazin Tajm jer su usledili nakon višemesečnih antiterorističkih operacija.\nVeliki broj naoružanih policajaca pretraživao je ulice Brisela mjesecima u pokušaju da razbije mrežu džihadista, koji su se „ukorijenili“ u belgijskoj prestonici.\nOdgovornost za bombaške napade na aerodrom i u Briselu preuzela je Islamska država, a spekuliše se da je na vrijeme i mjesto napada uticala činjenica da je Salah Abdeslam, jedan od osumnjičenih za napad u Parizu, uhapšen u petak upravo u Briselu.\nBelgijska policija ga je konačno uhvatila u Molenbeku, distriktu čije stanovništvo čine mahom imigranti iz Sjeverne Afrike.\nProšlog vikenda zamjenik predsjednika opštine Molenbek Ahmed Al Kanus rekao je da zvaničnici imaju imena 85 osoba za koje vjeruju da su se borili u redovima džihadista u Siriji i Iraku od 2012. godine, a zatim se vratili u Evropu.\nU nedavnim intervjuima za magazin Tajm, obavještajni eksperti su rekli da strahuju da bi Evropa mogla da se suoči sa novim koordinisanim napadima kao onima u Parizu, u kojima je ubijeno 130 ljudi i za koje je Islamska država preuzela odgovornost.\n„Očekujemo napad na više meta u više gradova istovremeno, i to će imati užasne posljedice“, rekao je Klod Monike, penzionisani agent francuske obaveštajne agencije DGSE, koji sada vodi privatnu agenciju u Briselu.\nPolicija u Briselu je slavila hapšenje Abdeslama, ali ono što je brine jeste činjenica da mu je čitava mreža pomagača i saučesnika pomagala da se mjesecima krije. Ta mreža je još uvijek na slobodi.\n„Ovo nije gotovo“, rekao je predsednik Francuske Fransoa Oland na konferenciji za novinare u petak uveče, istakavši da je “široka mreža” džihadista još veća nego što su istražitelji mislili.\nBelgijski ministar spoljnih poslova Didije Rejnder izjavio je u ponedeljak da je policija u Molenbeku pronašla veliku količinu oružja kao i da najmanje 30 džihadista još uvijek slobodno šeta gradom.\nKako je rekao, Abdeslam je u pritvoru nagovijestio istražiteljima da je bio „spreman da nastavi sa nečim u Briselu“.\nMeđutim, uprkos stanju maksimalne uzbune u Belgiji, potraga za preostalim džihadistima neće biti laka djelimično zbog toga što obrisi mreže postaju sve „zamagljeniji“, preneo je Blic.\nOd napada na redakciju Šarli ebdo u Parizu u januaru 2015, obaveštajni stručnjaci su upozoravali da se teroristi sve više okreću organizovanom kriminalu i da sarađuju sa kriminalcima u visoko sofisticiranim operacijama krijumčarenja, i od kojih dobijaju „logističku podršku“ za prevoz ljudi, izdavanje lažnih dokumenata i trgovinu oružjem.\n„Gdje god može da se zaradi novac, tu ima poslovnih mogućnosti za organizovani kriminal“, rekao je Žan Sen Pjer izvršni direktor privatne obavještajne agencije u Briselu „Modern Security Consulting Group“.\n„Da li (kriminalci) prodaju oružje teroristima ili nekom drugom, to im nije bitno“, rekao je Sen Pjer.\nMiješanje dva potpuno odvojena svijeta – organizovanog kriminala i nasilnih islamskih ekstremista je veoma zakomplikovalo zadatak pronalaženja mogućih terorista.\n„To čini situaciju teškom za obavještajce, jer se radi o dvije različite mreže sa različitim rezonovanjem. Takođe, tu je mentalitet klana – kada vam prijatelj zatraži pomoć, vi ćete to učiniti bez pitanja“, rekao je Monike za Tajm.\n„Zbog smanjenja troškova u proteklih pet-šest godina, sve manje i manje ljudi je uključeno u nadgledanje mogućih terorista“, kaže Sen Pjer i ističe da i zbog toga vlasti zaostaju za teroristima, što stvara ogromne probleme.\n„Teroristi su se adaptirali“, zaključio je on.


AFP: Svet suočen sa najgorom krizom od 1945, više od 42.000 žrtava\nIzvor: Radio 021, 01.Apr.2020, 16:00 (ažurirano 02.Apr.2020.)\nViše od 42.000 ljudi je umrlo u svetu od pandemije virusa korona, koju UN ocenjuju najgorom krizom od 1945. godine.\nOd početka pandemije u decembru 2019. u Kini, više od 830.000 ljudi je zaraženo u svetu, a više od 50 odsto zaraženih je u Evropi, u SAD ima 186.000, a u Aziji više od 108.000.\nDa bi se obuzdalo širenje pandemije, više od 3,75 milijardi ljudi, što je 48 odsto svetske populacije, >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio 021 << nalazi se u izolaciji.\nU Italiji gde je više od 12.400 ljudi umrlo od virusa korona, izolacija počinje da daje "ohrabrujuće" rezultate, ali je ipak u poslednja 24 časa umrlo 837 osoba. Italijanski lekari su sada zabrinuti za rekovalescente koji napuštaju bolnice pošto im život više nije u opasnosti, ali su i dalje zaraženi.\nŠpanija je druga zemlja po broju žrtava korone sa više od 9.000 pošto je u poslednja 24 časa umrlo 864 osoba.\nU Francuskoj je za 24 časa umrlo više od 500 osoba čime se broj žrtava popeo na 3.523. Broj žrtava u Iranu je premašio 3.000.\nSAD sada mogu da postanu novi epicentar pandemije, a predsednik SAD Donald Tramp je zatražio od gradjana da se pripreme na "veoma, veoma bolne" sedmice.\nNajmanje 4.076 osoba je do danas umrlo od virusa korona u SAD, saopštio je ; Univerzitet "Džon Hopkins", a više od 40 odsto žrtava je u državi Njujork.\nGeneralni sekretar UN Antonio Gutereš smatra da je reč o "najgoroj krizi od kada su osnovane UN" pre 75 godina.\n"Kombinacija bolesti koja preti celom svetu, sa posledicama po privredu vodi u recesiju bez presedana u novijoj istoriji", ocenio je on.\nNezavisne agencije UN i Svetske trgovinske organizacije upozoravaju na opasnost od "nestašica hrane" zbog poremećaja izazvanih pandemijom, dok svetske berze beleže pad.\nBlic: KORONA PRESEK Rusija poslala pomoć SAD, Japan na korak od vanrednog stanja, u Nemačkoj raste broj preminulih\nRadio Televizija Vojvodine: Svet: Obolelih 912.000, umrlih 45.540, izlečenih 190.000\nB92: Više od 42.000 ljudi je preminulo, 860.000 zaraženih u svetu\nVečernje novosti: Više od 860.000 ljudi obolelo od korona virusa u svetu; Broj zaraženih u Nemačkoj 67.366


USAID pomogao IT opremanje Ministarstva pravde USAID pomogao IT opremanje Ministarstva pravde – Personal magazin\nAmerička agencija za međunarodni razvoj (USAID) saopštila je danas da je obavila zvaničnu primopredaju kompjuterske opreme i softvera Ministarstvu pravde Vlade Republike Srbije, koji su obezbeđeni u okviru projekta “Reforma sudske uprave trgovinskih sudova”.\nZvanična primopredaja obavljena je juče, a svečanosti su prisustvovali direktor Kancelarije USAID-a za privredni razvoj Džim Stajn i pomoćnik ministra pravde u Vladi Srbije za informacione tehnologije Dejan Pašić.\nTokom realizacije projekta, čija je ukupna vrednost 13,7 miliona dolara, za trgovinske sudove u Srbiji obezbeđeni su softveri i vrhunska IT oprema – više od 300 računara, 300 štampača i 39 servera, precizira se u saopštenju.\nU okviru projekta razvijen je i softver za automatsko praćenje statističkih podataka iz predmeta koji je instaliran u svim trgovinskim sudovima u Srbiji, kao i Sistem za automatsko vođenje predmeta.\nOvaj sistem je do sada pušten u rad u trgovinskim sudovima u Novom Sadu, Beogradu, Sremskoj Mitrovici, Leskovcu i Zaječaru, a do kraja godine biće instaliran i u preostalih 11 trgovinskih sudova u Srbiji.\nS obzirom na to da se realizacija projekta bliži kraju, nadležnost nad kompjuterskom opremom i softverom prenosi se na Ministarstvo pravde Vlade Srbije, uz obavezu pravilnog korišćenja i održavanja, navodi se u saopštenju USAID-a.\nCilj projekta, čija je realizacija započeta 2005. godine a trajaće do kraja ove godine, jeste da se pomogne trgovinskim sudovima u Srbiji da razviju kapacitete za efikasno suđenje kako bi pravni sistem mogao da ispuni svoju ulogu u podsticanju ekonomskog razvoja i da odgovori potrebama moderne tržišne ekonomije.\nUSAID pomogao IT opremanje Ministarstva pravde was last modified: August 4th, 2008 by Redakcija\nBenQ XGA projektori


Volonterima prednost prilikom zapošljavanja : Nadlanu.com\nObjavljeno 2. nov 2014. / 08:16:56\nMajske poplave su pokazale da naš narod ume da bude solidaran kada se nađe u nevolji, da ima želju da pomogne, iako zauzvrat neće dobiti nikakvu nadoknadu.\nSpreman je za dobrotvorni rad kako bi nešto pozitivno učinio za sopstvenu zajednicu. Zato ne čudi što je Ministarstvo rada, zapošljavanja i socijalne politike počelo sa izradom dokumentacije, koja će takva lica učiniti prioritetnim u odnosu na druge prilikom zapošljavanja.\n- Daćemo preporuku ministarstvima i organizacijama da u skladu sa važećim propisima predvide i urede kriterijume pri izboru kandidata, tako da se evidentirano dobrovoljno angažovanje smatra za prednost - rekli su u ministarstvu koje vodi Aleksandar Vulin.\nU ulozi volontera našli su se čak i američki ambasador u Beogradu Majkl Kirbi, koji je čistio teren u Obrenovcu, ali i šef Delegacije Evropske unije u Srbiji Majkl Davenport, koji je u tom gradu istovarivao hranu iz donacija.\nMinistarstvo omladine i sporta takođe priprema nacrt zakona o volontiranju, čiji je cilj da mladima omogući da dobrovoljnim radom pomognu zajednici, a i sebi.\n- Do sada smo u okviru programa „Mladi su zakon“ imali desetak međunarodnih volonterskih kampova, a u svakom je učestvovalo po 15 volontera. Takođe smo kroz isti program sproveli i veliki broj lokalnih volonterskih akcija - rekao je Nenad Borovčanin, državni sekretar u Ministarstvu omladine i sporta.


Dačić: Srbija donela odluku i sastavila budžet, otvaramo ambasadu - Infobrif\nObjavljeno 20.05.2019. u 17:13\n„Srbija je donela odluku i sastavila budžet, ambasada će biti otvorena ove godine“, rekao je Dačić u Akri nakon sastanka sa koleginicom iz Gane Širli Bočvej.\nOn je podsetio da su u proteklom periodu njegova koleginica iz Gane, kao i predsednik parlamenta i ministarka telekomunikacija te zemlje, boravili u poseti Srbiji, čime su, kaže, stvoreni uslovi za ponovno podizanje nivoa odnosa dve zemlje kakvi su bili u vreme Tita i Nkrume.\n„To su istorijske ličnosti, imajući u vidu da su bili osnivači Pokreta nesvrstanih. A, za mene je to posebno važno, jer sam ja predsednik Titove bivše partije“, primetio je Dačić.\nOn je ukazao da su problemi, pre svega, nastali zbog toga što je Gana u januaru 2012. godine donela odluku, za Srbiju prilično neočekivano i iznenađujuće, da prizna Kosovo.\n„To pitanje moramo da prevaziđemo da bismo mogli da ostavarujemo saradnju kakva bi trebalo da bude između dve zemlje“, rekao je Dačić i dodao da je zato i doneta ponovo odluka o otvaranu ambasade.\n„Kada govorite o povezanosti u oblasti obrazovanja, kulture, nauke, sporta, Srbija ima i Muzej afričke umetnosti. Veoma smo zainteresovani za tu oblast“, rekao je Dačić.\n„Sećam se da je i u sportu bila dobra saradnja naše dve zemlje. Toliko je bila dobra da ste nas pobedili čak i u fudbalu, na Svetskom prvenstvu, iako je trener bio iz Srbije, kakva ironija“, našalio se Dačić.


SAD pomaže Egipat sa 250 miliona dolara | Egipat u tranziciji Vijesti | Al Jazeera\nSAD pomaže Egipat sa 250 miliona dolara\nKerry (lijevo) je kazao da je od Mursija dobio obećanje da će provesti reforme (Reuters)\nAmerički državni sekretar John Kerry zatražio je u nedjelju da egipatske vlasti ulože “više truda” kako bi se ponovo uspostavila politička stabilnost i zaustavila ekonomska kriza u Egiptu, najavivši pomoć vrijednu 250 miliona dolara.\n“Jasno je da postoji potreba za većim zalaganjem i popuštanjem kako bi se ponovo uspostavili jedinstvo, politička stabilnost i ekonomski oporavak u Egiptu”, rekao je on u saopćenju nakon susreta s predsjednikom Muhamedom Mursijem u Kairu, uoči odlaska u Rijad.\nAmerički državni sekretar, kojem je ovo prva međunarodna turneja, kazao je da je imao “iskrene i konstruktivne” razgovore s egipatskim predsjednikom izabranim u junu 2012. godine.\nTeme razgovora bile su “reforma policije, zaštita nevladinih organizacija, važnost unapređenja prava i slobode za sve Egipćane”, dodao je.\nNajavio je da će njegova zemlja sa 250 miliona dolara pomoći Egiptu u prevladavanju teške ekonomske krize kroz koju prolazi.\nRekao je kako je obavijestio Mursija da će Washington “izdvojiti (prvi dio od) 190 miliona dolara od 450 miliona dolara” o kojima se raspravlja u Kongresu.\n‘Dobio obećanje od Mursija’\nEgipatskim kompanijama se planira pomoći s dodatnih 60 miliona dolara.\nPredsjednik SAD-a Barack Obama je 2011. godine obećao da će smanjiti egipatski dug prema Sjedinjenim Državama u visini od milijardu dolara, od čega o 450 miliona dolara pregovaraju Kairo, američka administracija i Kongres.\n“Riječ je o iskrenim naporima da se podrže reforme i pomogne egipatskom narodu u ovom teškom trenutku”, rekao je.\nKerry je istaknuo kako je ekonomsku pomoć najavio pošto je “od Mursija dobio obećanje” da će provesti reforme koje su uvjet za dobivanje 4,8 milijarda dolara od Međunarodnog monetarnog fonda (MMF), s kojima se trenutno kasni zbog političkih nemira.\nOdmah po dolasku u Kairo, u subotu, Kerry je ocijenio kako je vrlo važno ponovo pokrenuti egipatsku ekonomiju pogođenu naglim padom stranih ulaganja i turizma.\nDvije godine nakon pada prozapadnog autoritarnog režima Hosnija Mubaraka, čiji je režim srušen u narodnoj pobuni, Egipat je i dalje drugi po veličini primatelj američke vanjske pomoći, iza Izraela, s oko 1,5 milijardu dolara godišnje, uglavnom za vojsku.\nKerry je u subotu kazao da je ekonomska kriza povezana s političkom blokadom, pozivajući režim i opoziciju da pristanu na “znatne ustupke”.\nAmerički državni sekretar se u subotu sastao s predstavnicima egipatsk eopozicije, a u nedjelju s predstavnicima civilnog društva.\nNo, dvojica čelnika Fronte nacionalnog spasa (FSN), najveće opozicione koalicije, Hamdeen Sabbahi i Mohamed ElBaradei, bojkotirali su susret, obrazloživši to američkim pritiskom da sudjeluju na parlamentarnim izborima.\nKerry je ustvrdio da se SAD “ne upleće i ne podržava neku određenu vladu, osobu, stranku ili ideologiju” u Egiptu.\nAmerikanci su razapeti između želje da podrže demokratske težnje Egipta i brige da ne naljute tog svog velikog regionalnog saveznika, koji je s Izraelom vezan mirovnim ugovorom.\nAmerički zvaničnik je rekao da je na svim sastancima prenio poruku da “hrabri Egipćani koji su stajali neprestano na trgu Tahrir nisu rizikovali živote da bi vidjeli kako se propušta prilika za bolju budućnost”.\n“Egipatski narod mora se ujediniti u rješavanju ekonomskih izazova”, naglasio je državni sekretar SAD-a.\nKerry: Ekonomija je najvažnija za Egipat\nUrušena ekonomija mora ponovo stati na svoje noge, kazao je američki državni sekretar po dolasku u Kairo.\nSlab interes turista za egipatski Luxor\nNa ekonomiju i život stanovništva egipatskog drevnog grada su utjecali revolucija i nedavni pad balona.\nEgipatska opozicija najavila bojkot izbora\nGlavna egipatska opoziciona grupa, Nacionalni front spasa, bojkotirat će predstojeće parlamentarne izbore, najavljene za april.


U Konaku kneginje Ljubice izložba "Trag generacija" - Zdrava i prava\nOrganizacija “Kulturni element” u saradnji sa Muzejom grada Beograda organizuje izložbu pod nazivom “Trag generacija” u Konaku kneginje Ljubice. Izložba će biti otvorena u sredu, 25. novembra, u 19 časova i trajaće do 31. decembra.\nPreko trideset porodica će izložiti na desetine predmeta iz svoje porodične istorije i pokazati nam šta je to što su čuvali generacijama. Među predmetima znamenitih pojedinaca, poput Perside Karađorđević, nalaze se i lični detalji porodične tradicije naših savremenika poput glumca Ivana Bosiljčića, dramaturga i reditelja Siniše Kovačevića, glumice Ljiljane Blagojević, dirigenta Vesne Šouc, solo pevača Olivera Njega, pijaniste Nikole Rackova, i mnogih drugih.\nTokom izložbe održaće se i bogat prateći program, kao i prateća izložba u zgradi Opštine Zemun, koja je podržala ovu izložbu.\n“Kulturni element” je organizacija osnovana 2011. godine u Beogradu koju sačinjavaju mladi umetnici i profesionalci, stručnjaci u svojim umetničkim oblastima.\nOrganizacija se bavi brojnim kulturnim delatnostima u cilju podizanja svesti o kulturi i kulturnim sadržajima, uz znamenitu donatorsku aktivnost.\nNakon proterivanja Obrenovića iz Srbije (1842) zgradu su u narednih sto trideset godina koristile i prema svojim potrebama uređivale razne državne institucije. Sedamdesetih godina 20. veka uprava grada Beograda odlučila je da zgrada Konaka, u skladu sa svjim istorijskim, umetničkim i spomeničkim nasleđem, dobije novu namenu i postane muzej.\nPosle izvršenih radova sanacije i rekonstrukcije zgrada je 1980. godine ušla u sastav Muzeja grada Beograda. U septembru iste godine otvorena je u Konaku stalna muzejska postavka “Enterijeri beogradskih kuća 19. veka”.\nPripemila: Lidija Bratun


Satirične ilustracije današnjih problema - SDCafe.rs\nHome\tInfoDruštvo\tSatirične ilustracije današnjih problema\nJohn Holcroft je poznati britanski ilustrator koji je radio za BBC, Reader Digest, The Guardian i Financial Times, između ostalih. Međutim, ono što ga čini popularnim nisu njegovi poslodavci, već sjajna satira koja se ogleda u njegovim ilustracijama i retro stil koji koristi da ih stvori.\nSvaki put kad Holcroft objavljuje novi crtež, oni se neminovno proširuju virusno preko interneta. Njegov stil je zasnovan na reklamama iz 50-ih, a on reprodukuje sve od njihovog vizuelnog dizajna do staromodnog osećaja.\nSadržaj ovih ilustracija je sve samo ne staromodan – socijalna pitanja i moderna ponašanja predstavljena na satiričan način. Pitanja kojima se bavi uključuju našu zavisnost od tehnologije, pohlepu društva i devalvaciju radnika. Da pogledamo:\n“Grumpy Cat” zarađuje više od pojedinih poznatih glumaca\nNeophodna pomoć Milošu Ilibašiću Ilketu za hitnu...\nGradonačelnica izigrala roditelje, nova cena vrtića u...


Belmužijada počinje u petak (VIDEO)\nsreda, 29 juna 2022\nPočetak/Društvo/Belmužijada počinje u petak (VIDEO)\nMaja Vodeničarski2. avgusta 2016.\nOvogodišnja tradicionalna privredno-turistička i kulturna manifestacija Belmužijada okupiće prema rečima narodnog poslanika Milije Miletića preko 100.000 posetilaca. Ona se svake godine održava na Sportskom centru „Pastirište“ od 5. do 7. avgusta, novina ove godine je Sajam nameštaja koji će biti otvoren u petak.\nViše od 40 učesnika boriće se za najbojeg majstora Belmuža, neobično je i to što će se za ovu titulu boriti i gosti iz Makedonije i Grčke.\n„Svi ste dobrodošli u Svrljig na našu 11 po redu Belmužijadu, na kojoj ove godine očekujemo rekordnu posećenost od preko 100. 000 ljudi. Dođite da probate naš belmuž pa da posle 9 meseci povećamo natalitet“, rekao je na niškoj promociji Belmužijade narodni poslanik Milija Miletić.\nPored takmičenja u spremanju svrljiškog specijaliteta belmuža, kao i u spremanju ostalih tradicionalnih jela i kolača koji će posetioci moći i da probaju i kupe, održaće se i pastirski višeboj u tradicionalnim sportskim disciplinama, ali i izbor za najlepšu pastiricu koji privlači veliku pažnju posetilaca sva 3 dana trajanja manifestacije.\nU petak 5. avgusta, u 18 sati svečano će biti otvoren Sajam nameštaja koji se prvi put održava u sklopu Belmužijade, zatim Sabor gajdaša balkanskih zemalja, a nakon svečanog otvaranja, na stadionu FK Svrljig nastupiće Dragoslav Mihajlović Kanarinac, Jasna Kočijašević i grupa “Medeni mesec”.\nDrugog dana „Belmužijade“, uveče nastupiće Dejan Matić.\nTrećeg dana, održavaju se sva finala u pastirskom višeboju, spremanju belmuža, domaćih jela i izbor najlepše pastirice za devojke od 17 i više godina.\n„Ove godine prvi put izabraćemo i nalepšeg pastira, morali smo i tu kategoriju da uvedemo na zahtev publike“, kaže za Niške Vesti Jelena Trifunović, predsednica opštine Svrljig.\nOvogodišnju “Belmužijadu” koncertom će 7. avgusta u nedelju zatvoriti Željko Samardžić.\nProšle godine „Belmužijadu“ je posetilo više od 60.000 ljudi.\nEvo i recepta kako se sprema čuveni BELMUŽ!\nJelena Trifunović Svrljig Belmužijada\nNI SVRLJIŽANI NEĆE PLAĆATI PUTARINU na novim naplatnim rampama oko Niša\nAmbasador Slovenije posetio Svrljig\n“Belmužijada” u Svrljigu privlači i strane turiste\nNarodni poslanik Milija Miletić i predsednica Opštine Svrljig na sastanku kod ambasadora Norveške


Deo opozicije i dalje bojkotuje rad Skupštine grada Leskovca - JUGPRESS\nDeo opozicije i dalje bojkotuje rad Skupštine grada Leskovca\nSkupština Grada Leskovca započela je 52. sednicu, a rad i dalje bojkotuje deo opozicionih odbornika. Oni su zbog toga održali konferenciju za medije na kojoj ponovili razloge zbog kojih ne žele da učestvuju u skupštinskom zasedanju. Jelena Spirić naglašava da „iako bojkotujemo zasedanja, poput svih odbornika u Srbiji koji su nedvosmisleno protiv diktatorskog režima Aleksandra Vučića i ništa manje Gorana Cvetanovića, imamo odgovornost da bar ukratko ukažemo neke stvari koje naši sugrađani moraju znati. Na žalost, nećemo ih zaradovati jer su tekući i kapitalni transferi smanjeni rebalansom za 40 miliona, dok je šestomesečno izvršenje tih istih kapitalnih transfera samo 11%! Predsednik republike nam govori o stadionu od 20 miliona evra, a za pola godine nisu želeli da prenesu Leskovcu za kapitalne projekte ni bednih 20 miliona dinara! Priča se o gradnji nekih besmislenih projekata, a imamo nulta šestomesečna izvršenja kao i poslednjih nekoliko godina kod, Leskovčanima bitnih stvari kao što su Kolektor, CPPOV, elektrifikacija polja, rekonstrukcija Bulevara Nikole Pašića i ulice Rade Žunića, trga… Naravno da se od pola kapitalnih projekata i odustalo poslednjih godina. Petnaest miliona kapitalnih transfera za šest meseci! Ispada da je, sa ozvučenjem i ostalom opremom, više Grad Leskovac dao estradnim pevačima u dve nedelje no što je republika tj. Vučić namenio Cvetanoviću! U redu su koncerti i fešte, ali od istih se ne živi. Stomacima se ipak ne može manipulisati.“\nSaša Stojanović podseća da su, po njemu, pogaženi svi demokratski principi, da ovim gradom caruju korupcija i politički kriminal, te zato ne postoji nijedan razlog da bude deo ovog političkog cirkusa.\n„Godinama pokušavamao da delujemo kao konstruktivna opozicija, ali ova vlast želi da uvede diktaturu, a da rad skupštine bude samo paravan i kulise za njihovu tragikomediju. Šta god da smo predložili, naši zahtevi su bili odbijani, zato će sada sami morati da snose odgovornost za učinjeno.Ništa nije vredelo kada smo opominjali na zloupotrebe tokom rekonstrukcije osnovne škole „Josif Kostić“, na vrednost radova koja se sa 20 miliona popela na 120 miliona, na skraćivanje časova na pola sata i učenike razmeštene i po kotlarnicama, na maltretiranje i učenika i roditelja i nastavnika. I zbog ovoga tražimo da gradonačelnik, kao najodgovorniji, pozove policiju i tužilaštvo i zatraži utvrđivanje odgovornosti, od materijalne do krivične. Takođe, ništa nije vredelo kada smo opominjali na zlopotrebe u Apotekarskoj ustanovi Leskovac i ukazivali na mogući bankrot; gradonačelnik je štitio svog pulena i baš ga je bilo briga što je Leskovac jedan od retkih gradova koji je ostao bez državnih apoteka. Zato sada tražimo da on pozove policiju i tužilaštvo i zatraži utvrđivanje odgovornosti, od materijalne do krivične. Međutim, smisao politike i jeste taj da se borite kada na prvi pogled sve izgubi svoj smisao. Kažem, samo na prvi pogled, zato što razlozi za borbu do pobede – nesposobnost sadašnje vlasti, korupcija, zloupotrebe – svakim danom postaju sve veći i sve jači.“\nIgor Kocić je primetio da su subvencije za poljoprivredu planirane u iznosu od 25 miliona, a izvršenje za prvih šest meseci je 25 hiljade ili 0,1 procenata.\n„To je sramotno malo i smatram da naši poljoprivrednici trebaju da dobiju i više od 25 miliona. Nadam se da će u drugoj polovini godine izvršenje na ovoj poziciji biti znatno veće. Za sportske klubove je budžetom planirano ukupno 60 miliona, a ta suma je predviđena i rebalansom. Smatram da je ovaj iznos trebalo povećati, jer je nakon usvajanja odluke o budžetu jedan leskovački klub postao prvoligaš, „RK Dubočica 54“ je ušla u prvu rukometnu ligu Srbije i samim tim su se povećali troškovi koje će ovaj klub sada imati. Smatram da ovom klubu treba dati više novaca nego što je planirano, ali ne na štetu ostalih klubova, već povećanjem iznosa od 60 miliona za sport. Za mesne zajednice je planirano ukupno 40 miliona dinara što je malo imajući u vidu da ima više od 140 mesnih zajednica na teritoriji grada Leskovca. A tek je malo izvršenje u prvih šest meseci od samo sedam miliona dinara, što je nekih 50.000 dinara po svakoj mesnoj zajednici, odnosno u proseku nešto manje od 8.500 mesečno.“\n6 Septembra, 2019 1:56 pm


November 12, 2017 - 4:29 PM Kod vijesti : 866383 Izvor : Sahar TV/ ABNA Link:\nABNA: Potpredsjednik bh. entiteta RS Ramiz Salkić pozvao je danas nadležne institucije da hitno istraže i procesuiraju odgovorne za napad na povratničku porodicu Nedžada Herceglije i njihovu imovinu, u Bjelogorcima kod Rogatice.\nOvoj porodicu su, prema izjavama Nedžada Herceglije, 10. novembra u jutarnjim satima otrovane tri krave, koje su nakon toga uginule.\n- Vlasti provode sistemsku izolaciju Bošnjaka. Vođeni takvom politikom iz Banja Luke ekstremni elementi na terenu provode zamisli srpske politike na svoj način, što nas upozorava na mogućnost da problemi eskaliraju. Još nije kasno da sankcionišemo one koji raspiruju međuetničku mržnju i netrpeljivost - poručio je Salkić, prenosi Fena.


Bajden - Putin samit: Bela kuća zamrzla vojnu pomoć Ukrajini - Ekonomske Vesti\n19. jun. 2021 19. jun. 2021 Andrija Matić 0 Comments\nBela kuća je privremeno zaustavila paket vojne pomoći Ukrajini, koji je obuhvatao i ubojita oružja, objavio je Politico.\nPaket, vredan oko 100 miliona dolara, bio je Ukrajini obećan kao odgovor na pokrete ruskih trupa uz ukrajinsku granicu ovog proleća.\nPozivajući se na izvore u Nacionalnom savetu za bezbednost, Politico piše da je pomoć zamrznuta, ali ostaje spremna za brzu isporuku, pošto je Rusija počela povlačenje trupa rasporedjenih uz granicu sa Ukrajinom i pošto je održan rusko-američki samit.\nNapominjući da je informaciju prvi objavio Vašington post, Politico izveštava da se o njoj izjasnila pres sekretarka Bele kuće Džen Psaki ocenjujući je kao nonsens.\n„Baš prošle nedelje, pred samit SAD – Rusija, obezbedili smo potencijalna sredstva od 150 miliona dolara za podršku bezbednosti, koji uključuje i ubojita oružja”, saopštila je Psaki.\n„Dakle, mi smo obezbedili sredstva za slučaj daljeg ruskog upadanja u Ukrajinu. Kako je predsednik Bajden direktno rekao predsedniku Putinu, mi ćemo nepokolebljivo stati u zaštitu suvereniteta i teritorijalnog integriteta Ukrajine”, podvukla je Psaki.\nPred samit američkog i ruskog predsednika održan 16. juna u Ženevi, najzapaljivija tema je bio zahtev Ukrajine da odmah bude primljena u NATO.\nNeočekivano, tema Ukrajine na samitu nije bila medju glavnim, a po tvrdnji ruskog predsednika njeno članstvo u NATO nije raspravljano jer se „tu nema šta raspravljati“\nRezultat samita je: dogovor o povratku ruskog ambasadora u Vašington i američkog u Moskvu, i dogovor o formiranju zajedničkih radnih grupa za sledeće teme: strateška bezbednost, diplomatske misije, sajber bezbednost i Arktik.\n← Vučićeva supruga pokrovitelj izložbe Cileta Marinkovića\nSankcije za ovu nedelju: Ukrajina uvela sankcije protiv dva svoja krupna biznismena →


Surdulički “Knauf“ uskoro neće biti zagađivač - JuGmedia\nOgromno brdo sačinjeno od ostataka kamene vune koje se nalazi u krugu fabrike „Knauf“ u Surdulici, a koje je posle jakog nevremena i obilnih kiša građanima ove varošice zagađivalo vazduh i životnu sredinu, zbog kojeg su se žitelji ove varošice organizovali i masovne proteste, uskoro će postati prošlost.\nTo je potvrdilo i rukovodstvo“Knaufa“ – Branislav Popović, novi direktor fabrike u Belom Polju, Stefan Kostić, menadžer proizvodnje i Marija Ilić, marketing menadžer iz beogradske centrale.\n„Mi kao društveno odgovorna kompanija želimo da u skladu sa Studijom uticaja na životnu sredinu ispunimo obaveze koje smo dali građanima Surdulice“, istakla je Marija Ilić, marketnig menadžer iz beogradske centrale.\nStefan Kostić, menadžer proizvodnje, naglašava da je „Knauf“ prošlog meseca ispunio još jedno obećanje građanima i brdo sa ostacima vune, presvukao zelenim geotekstilom i na taj način onemogućili vetrovima i kiši da raznose prašinu i ostatke vune.\nMenadžement ove kompanije saopštilo je javnosti da će otpadni kamen sa ovog brda uskoro biti i recikliran.\nBranislav Popović, direktor “Knaufa“ u Surdulici, ističe da će sredinom naredne godine ova fabrika pokrenuti investiciju od 12 miliona evra i da će najveći deo novca biti uložen u savremenu opremu kojom će biti povećani kapaciteti za reciklažu.\nDrugi deo novca biće upotrebljen za izgradnju novog dimnjaka od 75 metara i pomoću koga će uz pomoć nove tehnologije rešiti problem sa neprijatnim mirisima u Belom Polju i Surdulici.\nOvom investicijom surdulička fabrika će se aktivno uključiti u novu strategiju održivosti pod nazivom „Za bolji svet“ koji se trenutno sprovodi u celoj „Knauf“ grupaciji širom sveta.\nFoto: R. Irić


Google najavio više integracija sa eksternim servisima za Gmail – Android Market\nOctober 25, 2018 October 25, 2018 - by Anja Zubac - Leave a Comment\nGmail je postao podrazumevani servis za elektronsku poštu kod mnogih korisnika, ali postoje i oni koji preferiraju druge kompanije i njihove servise kako bi zadovoljili svoje potrebe. Na primer, neki korisnici preferiraju Dropbox umesto Google Drive-a i slično.\nZbog ovoga je Google predstavio Dropbox integraciju sa Gmail-om u prošlosti, a dobra vest je da ukoliko ste G Suite korisnik, Google je sada najavio dodatnu integraciju Gmaila sa eksternim servisima, uključujući i Dropbox.\nOve integracije uključuju Box, gde dodatak za Gmail omogućava korisnicima da brzo prikače fajlove u email iz svojih Box naloga. Isto je primenjivo i na Dropbox, gde korisnici mogu da izaberu da prikače fajl direktno iz svog Dropbox naloga ili da ubace link.\nPostojaće i podrška za Atlassian i Egnyte, gde koisnici takođe mogu da izvrše integraciju sa Gmail-om za fajlove i foldere.\nPrevious Article 4G mreža stiže na Mesec\nNext Article Oružana pljačka zbog domena


„Biznis planiranje“ — treća radionica o društvenom preduzetništvu u Startit Centru Šabac - startit\n„Biznis planiranje“ — treća radionica o društvenom preduzetništvu u Startit Centru Šabac\nRadionica će se održati 17. maja u 18 časova.\nbojana zavađa - 8. Maj, 2018.\nNakon dve SIA radionice održane u Startit Centru Šabac, 17. maja u 18 časova organizuje se treća i poslednja radionica o društvenom preduzetništvu sa temom „Biznis planiranje“.\nZamisao je da učesnici na radionici savladaju teoretske okvire biznis planiranja i razviju konkretan biznis plan, najosnovnijeg tipa. Dokument koji razviju će im koristiti za usaglašavanje unutrašnjih kapaciteta i ciljeva njihovog preduzeća i za predstavljanje svoje biznis ideje potencijalnim investitorima.\nOvaj događaj je deo serije radionica na temu društvenog preduzetništva koje se održavaju u Šapcu i koje učesnicima mogu poslužiti kao uvod i koristan trening za takmičenje Social Impact Award. Ovo takmičenje pruža priliku za sve učesnike da se prijave i uz mentore razviju plan za realizaciju svog društvenog preduzeća.\nSocial Impact Award je edukativni program i takmičenje ideja za mlade od 15 do 30 godna s ciljem da razvije i implementira inovativna rešenja za društvene i ekološke probleme. Misija programa je da promoviše duh društvenog preduzetništva kroz edukaciju, podršku i povezivanje. Više informacija o Social Impact Award nalazi se na zvaničnom sajtu ili FB stranici.\nRadionica će se održati u četvrtak, 17. maja sa početkom u 18 časova. Prisustvo na radionici je besplatno, ali je zbog ograničenog broja mesta potrebno da se prijavite putem sledeće forme.


Karol Farkašovski, savetnik slovačkog ministra zdravlja, o pripremama zemalja EU protiv ptičjeg gripa\nSlovačka Republika ima pripremljen plan za pandemiju još od 2001, protiv običnog gripa vakcinisano je 13 odsto stanovništva, u slučaju pandemije imaće tamiflu za oko šest odsto populacije (kod nas jedan odsto), a piletina je glavno jelo na meniju\nBRATISLAVA - U vreme kada se kod nas digla prašina da li parlament i vlada zaista treba da budu na listi prioriteta za vakcinaciju protiv ptičjeg gripa u slučaju pandemije, nadležni su odgovarali kako su ovakvu odluku doneli naši stručnjaci, kako takva odluka postoji i u drugim zemljama EU i kako bi u suprotnom bilo ugroženo funkcionisanje države. Međutim, u Slovačkoj, zemlji koja je prošle godine ušla u EU, vlada nije na listi za prioritetnu vakcinaciju, niti im je tako nešto palo na pamet, a i sama ideja koju im je preneo novinar Glasa javnosti bila im je smešna.\nInače, u ovoj zemlji se o ptičjem gripu jako malo priča, piletina je glavno jelo na meniju, zemlja je na prvi pogled spremnija od naše, a njihovi eksperti ne očekuju da će se pandemija desiti pre 2008. godine.\nO pripremama Slovačke Republike za pandemiju ptičjeg gripa i listama prioriteta, između ostalog, tokom boravka novinara Glasa javnosti u Bratislavi govorio je savetnik ministra zdravlja Karol Farkašovski.\n- Naša zemlja je još 2001. godine usvojila nacionalni plan protiv pandemije gripa, a ovog leta smo ga samo dopunili preporukama Svetske zdravstvene organizacije vezanim za ptičji grip. Imamo intenzivnu komunikaciju sa SZO, zatim zastupnika u centralnoj komisiji za lekove u Londonu, a u uredima javnog zdravlja u celoj zemlji imamo pripremljen plan kako bi se na vreme reagovalo na ptičji grip. Slovačka je ipak jedna od tri zemlje EU, pored Španije i Nemačke, koja ima specijalne aparate za dijagnostiku i lečenje ljudi koji bi možda preko aerodroma, železnice i slično mogli da prenesu virus u našu zemlju.\nManja zemlja više vakcina\nDa li vaša vlada preporučuje vakcinaciju protiv običnog gripa kao jednu od mera prevencije za pandemiju i koliko odsto ljudi se vakciniše?\nDa, mi smo otvoreno podržali prevenciju vakcinisanjem protiv humanog virusa gripa. Prošle godine je to bilo sedam odsto populacije, a ove godine će biti oko 13 odsto. Doduše, ni u najrazvijenijim zemljama ovaj procenat nije preko 20 ili 30 odsto. Prošle godine je bilo poručeno 450.000 vakcina, a ove godine više za 85 odsto, ukupno oko 800.000 vakcina (u našoj zemlji, koja ima dva miliona stanovnika više, na tržištu je bilo svega 230.000 vakcina za besplatnu vakcinaciju i još 70.000 u privatnim apotekama - prim. aut). Ove godine je mnogo veće interesovanje za vakcinu. Jedan deo vakcina je za besplatnu vakcinaciju starijih od 60 godina, dece i hroničnih bolesnika, a ostali deo je u slobodnoj prodaji.\nPrema vašem planu za pandemiju, koje su prioritetne grupe za vakcinaciju?\nNajpre bi bili vakcinisani veterinari, ljudi koji rade na farmama, u industriji mesa, sanitarnom nadzoru, zaposleni u zdravstvu, stari ljudi... Tu nema članova vlade i parlamenta, a oni koji će osigurati funkcionisanje države su vojska, policija, služba telekomunikacija i železnica i oni su na spisku.\nDa li ste procenili koliko je to ljudi, odnosno koliko bi vam bilo neophodno vakcina?\nU tu najrizičniju grupu spada oko dva miliona ljudi, ali naravno da bi to bilo u više faza.\nDa li ste se već dogovorili sa proizvođačima koji bi obezbedili te vakcine?\nOdržavaju se tihi pregovori s proizvođačima i pripremljen je plan distribucije tih vakcina za naše tržište.\nKoliko je novca vaša vlada planirala za borbu protiv pandemije?\nStav naše vlade je da se novac ne planira dok se to ne desi. Kad se desi, videćemo koliko novca treba i toliko će da bude. Sad nema smisla o tome razgovarati.\nKoju ste količinu leka tamiflu planirali?\nVeć postoji dogovor s proizvođačem da se za naše tržište u slučaju ptičjeg gripa obezbedi ovaj lek za oko šest odsto populacije (u Srbiji će biti maksimalno ovog leka za jedan odsto populacije - prim. aut). Toliko je predviđeno i u Češkoj i Poljskoj, a tako je preporučila i Svetska zdravstvena organizacija.\nDa li leka ima na tržištu sada i da li ga ljudi slobodno kupuju?\nTo je kod nas registrovan lek, ali pacijenti ne mogu da ga kupe bez lekarskog recepta. Po dobijanju recepta, oni ga dobijaju u apotekama u roku od 24 sata i plaćaju, naravno, punu cenu.\nKoju količinu antivirusnih maski ste planirali za pandemiju?\nOko 55 miliona, što je oko 10 maski na jednog stanovnika, koliko preporučuje i SZO.\nDa li je u vašoj zemlji planirana nadoknada za ubijenu živinu u slučaju da se otkrije ptičji grip, kolika bi ona bila i da li je opala prodaja pilećeg mesa?\nO nadoknadi se uopšte ne razmišlja jer se 90 odsto živine drži se u zatvorenom, a kada je reč o smanjenju prodaje, ne verujem da toga ima. Mislim da kod nas nema panike, osim u medijima koji su, umesto da izveštavaju o realnim činjenicama, pravili katastrofalne scenarije. To je trajalo oko dve nedelje. Moguće je da među nekim ljudima i dalje ima panike, ali za to nema razloga jer smo spremni, u jako dobrim smo kontaktima sa Britanijom, Nemačkom i Amerikom, s kojima razmenjujemo iskustva, imamo dobar monitoring i pripremljene korake za savladavanje situacije.


Evropske banke oslabile usled krize i pada lire u Turskoj\nEvropski bankarski sektor oslabio je danas na berzama pod uticajem ekonomske krize u Turskoj.\nVrednost evropskog bankarskog sektora umanjena je za 1,2 odsto i pala je na najnižu vrednost u poslednjih šest meseci.\nBanke "BBVA", "Unikredit" i "BNP Pariba", koje su izložene turskom tržištu, oslabile su za 0,9 do 2,6 odsto.\nPanevropski berzanski indeks STOKS 600 umanjen je za 0,4 odsto, a nemački DAKS za 0,6 procenata.\nTužilaštvo u Istanbulu saopštilo je da je pokrenulo istragu o aktivnostima osoba za koje se sumnja da su umešane u akcije koje ugrožavaju ekonomsku bezbednost Turske.\nCentralna banka Turske spremna da interveniše posle kolapsa lire\nTužilaštvo navodi da je Turska izložena ekonomskom napadu i obećalo je da će preduzeti pravnu akciju povodom objavljivanja informacija koje služe ovom napadu.\nTurska valuta lira doživela je veliki pad vrednosti prema dolaru, a centralna banka usvojila je seriju mera da bi očuvala likvidnost banaka i stabilnost finansijskog sistema.


Zašto je Demokratska stranka odbila predlog da izabere novog lidera?\nRespekt ili - deficit\nPredsednik stranke i dalje Zoran Đinđić. Nijedna partija ne ide na izbore bez predsednika, kaže predlagač Milojko Šunjevarić\nNi šest meseci posle ubistva Zorana Đinđića, premijera Srbije i lidera Demokratske stranke, koja, prema rečima Zorana Živkovića, ima "najveći rejting u državi", partija nema predsednika. Ovakva situacija očigledno smeta i samom članstvu, pa se na sednici Glavnog odbora prekjuče našao prelog da se pokrene pitanje izbora novog lidera. Iako je predlog većinom glasova odbijen, ipak je ostalo otvoreno pitanje - da li stranka, čiji su članovi na čelu gotovo svih važnih funkcija u državi, može da funkcioniše bez predsednika?\nGordana Čomić, jedan od potpredsednika DS, kaže da je "vizija i demokratija oduvek bila i ostala cilj DS", a da je najbolji pokazatelj jedinstva stranke 240 članova koji su podržali odluku od 16. marta da se izbori za predsednika stranke održe iduće godine, posle opštih izbora u zemlji. To je, ujedno, i njen odgovor na pitanje da li je DS-u potreban lider i kako stranka funkcioniše bez njega.\n- Pravo je svakog našeg člana da javno izrazi mišljenje i stavi na javnu debatu predlog za koji smatra da je bitan za stranku - komentariše za "Glas" Čomićeva predlog člana Glavnog odbora (inače predsednik SO Nova Varoš) Milojka Šunjevarića da se do kraja godine održi izbor lidera stranke.\nŠunjevarić, pak napominje da "ne postoji stranka u svetu koja na na izbore ide bez lidera".\n- DS je ključna u vršenju vlasti u zemlji, a poslednja tri meseca zbog afera, rejting stranke opada i ona gubi poverenje kod naroda. To nije dobro ni za stranku ni za narod - objašnjava Šunjevarić motiv za ovakav predlog. On tvrdi da je i raspoloženje u stranci, među ljudima u GO i među članovima takvo da bi, ubeđen je, njegov predlog prošao da je glasanje bilo tajno.\n- Podržalo me je 18 članova, uglavnom iz užičkog regiona, a zbog čega to nisu i oni koji su me u razgovoru podržali, mogu samo da kažem da svako glasa prema svojoj volji. Međutim, mnogo je onih koji koriste DS, i to tako da šteti samoj stranci - kaže Šunjevarić i navodi da veruje da će lider stranke ipak biti izabran do kraja godine. Nije hteo da kaže na koga tipuje.\nDS-om od ubistva premijera Đinđića, koji se na sajtu stranke i dalje vodi kao predsednik, rukovodi Predsedništvo od četiri potpredsednika (Boris Tadić, Čedomir Jovanović, Gordana Čomić i Zoran Živković) i članova predstavnika regija.\nPredsednik je i dalje pokojni Đinđić. Odlukom GO Ružica Đinđić, supruga pokojnog premijera, od marta ove godine postala redovan član odbora.\nPredsednica IO je Dušica Anđelković, sekretar Marijana Todorović, a Glavnom odboru DS-a pridružio se i Branislav Lečić, ministar za kulturu.\nNije praksa da stranka nema predsednika, kaže dr Ognjen Pribićević, politički analitičar i viši naučni saradnik Instituta društvenih nauka.\n- Bilo koja stranka teško funkcioniše bez lidera, posebno u Srbiji, gde su partije više liderske nego programske. Samim tim, to je problem više za DS, ali i za Vladu Srbije u kojoj je ona većinska, koja može samo da ima sve veće neuspehe - smatra Pribićević.\nSagovornik "Glasa" smatra da je DS zakasnila s izborom predsednika.\n- Pre nekoliko meseci bi to nešto i značilo, jer je sada, kad brod tone, teško povratiti pozicije izborom predsednika stranke. Ipak, bolje je imati bilo kakvog kandidata nego nikakvog, a to ko su mogući pretendenti na ovo mesto - to je slika Srbije - kaže dr Pribićević.\nKako ocenjuje ovaj analitičar, DS-u je predsednik i dalje pokojni premijer, što iz respekta prema njemu, što zbog toga što verovatno ni članovi nisu sigurni koga bi izabrali.


Америка у сукобу с Кином нема помоћ савезника - Нови Стандард\nAmerika u sukobu s Kinom nema pomoć saveznika\nMajkl Fuks 14.03.2020. 16:16 14.03.2020.\nAko američki zvaničnici budu direktno zahtevali od savezničkih zemalja da se opredele između Sjedinjenih Država i Kine, odgovori im se verovatno neće dopasti\nOd pokretanja trgovinskog rata 2018. godine, američki predsednik Donald Tramp je pokušavao da sve američke saveznike utera u tor šire zajedničke borbe protiv Kine. Međutim malo zemalja se do sada odlučilo da prati Trampovo vođstvo.\nTokom januara, Velika Britanija je obelodanila odluku da dopusti kineskoj telekomunikacionoj kompaniji Huavej da izgradi deo bežične 5G mreže – što je investicija koju američki funkcioneri smatraju bezbednosnom pretnjom. Američki predsednik bio je navodno „apoplektičan“ prilikom telefonskog razgovora sa britanskim premijerom Borisom Džonsonom.\nNedeljama kasnije, na Minhenskoj bezbednosnoj konferenciji, američki ministar odbrane Mark Esper je izjavio da povodom Kine „tražimo od naših prijatelja da biraju“. No, posmatrači na konferenciji su primetili da su upozorenja Vašingtona o Kini naišla na slabo interesovanje, kao i da su Sjedinjene Države i Evropa „govorili potpuno različitim jezikom“ povodom rastućeg azijskog diva.\nOva skorašnja neslaganja su učinila kristalno jasnim neprijatnu istinu koja se nalazi u srži rastućeg nadmetanja između Sjedinjenih Država i Kine: nema te američke politike prema Kini koja će uspeti bez saradnje saveznika i partnera, ali okupljanje ovih zemalja pod jednom zastavom zahtevaće prefinjenost i trezveno razmišljanje, a ne siledžijsko nametanje.\nKina zaista predstavlja istinsku pretnju mnogim američkim interesima – ekonomskom prosperitetu Sjedinjenih Država, njihovoj bezbednosti, kao i demokratskim vrednostima unutar Sjedinjenih Država, ali i celom svetu – pa je u Americi sve čvršći dvopartijski konsenzis da je „tvrd“ stav Sjedinjenih Država prema Kini neophodan. Međutim, Sjedinjene Države do sada nisu uspele da ubede svoje saveznike u urgentnost problema, pa ta neusaglašenost podriva ne samo savezništva Vašingtona, nego i efikasnost njegove politike prema Kini. Tramp je dodatno produbio problem kontraproduktivnom politikom i nedostatkom jasnog strateškog usmerenja. Ipak, ova dinamika je postojala još pre nego što je Tramp došao na funkciju, a postojaće i nakon što ode, osim ukoliko Sjedinjene Države ne usvoje koherentniju, realističniju politiku prema Kini, prihvatajući da ne dele svi saveznici percepciju Vašingtona prema toj zemlji.\nZa svoje tri godine na funkciji, Tramp teško da se ustručavao da naruši odnose sa tradicionalnim saveznicima. Pretio je Francuskoj sankcijama 2019. godine, „uleteo u sparing“ sa Danskom povodom Grenlanda prošlog avgusta i prozivao kanadskog premijera Džastina Trudoa 2018, nazvavši ga „mekušcem“. Sada, dok njegova administracija tone u ono što naziva globalnim nadmetanjem sa Kinom, Tramp je dodatno izolovao američke saveznike primoravajući ih da „biraju“ između Kine i Sjedinjenih Država povodom pojedinih pitanja, dok ih direktno napada povodom drugih.\nOsvrnimo se na Trampov pristup trgovini. Sjedinjene Države i mnogi njihovi saveznici dele brige o ekonomskim praksama Pekinga, uključujući poslovičnu krađu intelektualne svojine, limite za pristup tržištu inostranim kompanijama i subvencije državnim preduzećima. Puka veličina i uticaj kineske ekonomije podrazumeva da će bilo koji realističan pokušaj da se Kina natera da promeni ove prakse morati da pođe od koncentrisanog multilateralnog napora.\nTrgovinski sporazum Transpacifičko partnerstvo, ispregovaran pretežno tokom mandata predsednika Baraka Obame i zaključen tokom 2016, bio je odličan primer efektivne koordinacije između Vašingtona i njegovih saveznika: ovaj sporazum bi, na duže staze, primorao ekonomiju Kine da ispuni više standarde – uključujući one ekološke, one vezane za prava radnika, kao i intelektualnu svojinu – jer bi u protivnom bila izložena riziku u trgovinskim odnosima sa zemljama koje čine oko 40 odsto svetskog BDP-a. Ali umesto da prihvati ili čak unapredi sporazum, Tramp ga je napustio čim je postao predsednik. Dodatno je naškodio Sjedinjenim Državama pokretanjem unilateralnog trgovinskog rata koji je u praksi naneo štetu i kineskim i američkim saveznicima, pri čemu su se mnogi od njih i sami našli na meti Trampovih tarifa. Američki saveznici ne samo da nisu pokazali nikakvo interesovanje da prate sulude Trampove trgovinske poteze, nego su i postali kolateralna šteta u obračunu dve najveće svetske ekonomije, budući da je došlo do velikih poremećaja lanaca snabdevanja i crtanja meta na čelu mnogih lidera i diplomata uhvaćenih u unakrsnu vatru sve ratobornijih američko-kineskih odnosa.\nZastave SAD i Kine u blizini Bele kuće u Vašingtonu\nŠto se tiče Huaveja, Tramp je primenio strategiju koja asocira na Hladni rat, primoravajući saveznike da se opredele da li stoje uz Sjedinjene Države ili protiv njih. Još nekolicina drugih evropskih zemalja razmatra da sledi britanski primer i odabere drugu stranu. Huavej, koji može da se ponosi najnaprednijom i tržišno najspremnijom 5G tehnologijom, tvrdi da njegova oprema podržava dve trećine svetskih komercijalnih 5G mreža. Američki zvaničnici imaju dobre razloge da strepe kako će Kina biti u stanju da koristi ovu 5G infrastrukturu za prikupljanje podataka, špijunažu i podrivanje nacionalne bezbednosti drugih zemalja.\nRezultat je da Trampova administracija tretira Huavej kao pretnju po nacionalnu bezbednost. Vašington je ovoj kompaniji blokirao pristup američkom tržištu i pritiska saveznike da i oni učine isto. Potpredsednik Majk Pens je jasno dao do znanja kakva je njegova politika u svom govoru o Kini iz 2019. godine: „Insistirali smo kod svih naših saveznika širom sveta da grade bezbedne 5G mreže, koje Pekingu ne bi pružile kontrolu nad našom najsenzitivnijom infrastrukturom i podacima”. Trampova administracija je čak zapretila Ujedinjenom Kraljevstvu, nagoveštavajući da će Vašington ograničiti obaveštajnu saradnju sa Londonom, kao i da bi dopuštanje Huaveju da uđe na britansko tržište moglo da ugrozi perspektive američko-britanskog trgovinskog sporazuma. Uprkos ovom pritisku, Ujedinjeno Kraljevstvo je odlučilo da dozvoli Huaveju da izgradi nacionalnu 5G mrežu – pokazavši koliko različito London i Vašington shvataju kinesku pretnju.\nKako je Huavej već pozicioniran na tržištima širom sveta, a drugi američki saveznici su spremni da donesu svoje odluke o ovoj kompaniji, izgleda da Trampova administracija ima kontraproduktivan stav sa kojim ne može pobediti. Ukoliko Huavej predstavlja realnu pretnju, onda su Sjedinjene Države pretrpele neuspeh u svom pokušaju da suzbiju opaki uticaj Kine. Ali ukoliko je Ujedinjeno Kraljevstvo u pravu kada kaže da se rizicima koje predstavlja Huavej može upravljati, onda su Sjedinjene Države dodatno srozale svoj ugled među sopstvenim saveznicima time što su pokušale da ih primoraju na poslušnost. Tako Trampova administracija daje kredibilitet kineskom narativu da su bezbednosne strepnje Vašingtona samo dimna zavesa za pokušaj da se nanese šteta kineskoj ekonomiji.\nMožda je Trampova spoljna politika nekoherentna, a njegov tretman saveznika čvrstorukaški, ali poteškoće pri mobilizaciji partnera za suprotstavljanje Kini su starije od ove administracije. Prepreke su bile očigledne pre Trampove izborne pobede – a one će ostati na snazi sve dok Sjedinjene Države ne usvoje prikladniju politiku kako bi izašle na kraj sa specifičnim kineskim izazovom i pronašle način da ubede saveznike da se pridruže ovim nastojanjima.\nRazmotrimo Azijsku infrastrukturnu investicionu banku (AIIB), koju je Kina osnovala 2014. godine. Američki zvaničnici bili su opravdano zabrinuti da će Peking koristiti ovu banku ne samo da uveća svoj uticaj, nego i da finansira projekte koji bi zaobišli standarde prava radnika, ekologije i transparentnosti koje je Zapad kultivisao kroz institucije kao što su Svetska banka i Azijska razvojna banka. Rezultat toga je da je administracija predsednika Baraka Obame pokušala da ubedi saveznike da se ne priključuju ovoj banci.\nVašington je pogrešio u svom pristupu. Mnogim azijskim zemljama prosto su trebale investicije kako bi izgradile infrastrukturu, a Sjedinjene Države i njihovi bogati saveznici nisu im pružili nikakvu realnu alternativu za AIIB. Umesto toga, suprotstavljajući se AIIB, Vašington je saveznike stavio u poziciju u kojoj su bili primorani da biraju između Kine i Sjedinjenih Država, što je učinilo da Vašington deluje nerazumno agresivno prema Pekingu. Brojni sporazumni saveznici SAD – poput Australije, Kanade, Južne Koreje i Ujedinjenog Kraljevstva – pridružili su se banci. Njujork tajms je tada parafrazirao jednog azijskog diplomatu: „Neprijateljstvo Vašingtona prema banci… nateralo je zemlje da se odluče u korist Kine“.\nU narednim godinama Sjedinjene Države su se sukobile sa nizom zemalja povodom pitanja vezanih za Kinu. Uprkos američkim pritiscima tokom 2019, Izrael je kineskoj kompaniji izdao licencu za upravljanje lukom nadomak izraelske baze u kojoj operiše i američka vojska. Zvaničnici afričkih zemalja i institucija, uključujući Južnu Afriku, Ugandu i Afričku razvojnu banku, zajednički su odbacili američke tvrdnje da Kina nastoji da afričke zemlje gurne u tzv. „dužničku zamku“, koristeći svoj ekonomski uticaj da se domogne ključnih koncesija. Pojedini američki saveznici i partneri, poput Italije, učestvuju u kineskoj Inicijativi „Pojas i put“ – poduhvatu vrednom više biliona dolara koji za cilj ima investiranje u infrastrukturu širom sveta – uprkos američkoj skepsi povodom te inicijative. Iako neslaganja o Kini nisu u potpunosti dokrajčila američka partnerstva, izazvala su značajne tenzije i mogla bi da dovedu do smanjenog poverenja i saradnje. Za to vreme, kako saveznici uviđaju da mogu da se ogluše o američka upozorenja bez mnogo štete, Sjedinjene Države će izgubiti kredibilitet kada nastave da upozoravaju na kinesku pretnju.\nPredsednici Filipina i Kine Rodrigo Duterte i Si Đinping, Manila, 19. novembar 2018.\nŠto se tiče zajedničkog truda povodom suprotstavljanja kineskoj agresiji u Južnom kineskom moru, neki od najbližih američkih saveznika se povlače. Nakon godina suprotstavljanja Kini, Filipini – američki saveznik koji polaže pravo na delove Južnog kineskog mora i koji je imao brojne napete incidente sa Pekingom poslednjih godina – sada je zahtevao ukidanje Sporazuma o snagama u poseti (Visiting Forces Agreement), kojim je još od 1999. godine američkim trupama bilo omogućeno prisustvo u ovoj zemlji. Predsednik Rodrigo Duterte, hiroviti i diktatorski lider Filipina, iskoristio je američke kritike povodom njegovih kršenja ljudskih prava kao izgovor za okončanje sporazuma, što bi rotacije američkih trupa na Filipinima moglo učiniti nemogućim, suštinski označavajući momenat rastanka sa ovom ostrvskom zemljom po pitanju pomorske bezbednosti.\nNaravno, ponašanje Kine – odnosno stepen njenih pretnji i pritisaka prema drugim zemljama – pomoći će pri utvrđivanju koliko su tesno američki saveznici voljni da sarađuju sa Vašingtonom na suprotstavljaju Pekingu. Osim toga, i ekonomski faktor će oblikovati odluke američkih saveznika. Alternativa tehnologijama koje obezbeđuje Huavej bi Ujedinjenom Kraljevstvu i drugima omogućila da lakše izbegnu poslovanje sa tom kompanijom. Ali Sjedinjene Države nisu uspele da pruže takve alternative i ubede svoje saveznike da se njihovi najvažniji interesi u ovim oblastima više poklapaju sa interesima Vašingtona nego interesima Pekinga.\nAko američki zvaničnici budu direktno pitali zemlje da biraju između Sjedinjenih Država i Kine, možda im se na kraju neće dopasti odgovori. Jedna skorašnja anketa otkrila je da bi velika većina stanovnika u mnogim najvećim zemljama Evrope ostala neutralna u slučaju konflikta između Sjedinjenih Država i Kine.\nKako bi se saveznike ubedili da stanu uz američku politiku prema Kini biće potrebno više od promene Trampovog pogrešnog pristupa i čvrstorukaškog pokušaja da sazveništva pretvore u reketiranja. Umesto toga, Sjedinjene Države moraju bolje da razumeju interese svojih saveznika. Moraju da shvate da u pojedinim pitanjima mogu imati različite interese u odnosu na svoje saveznike: na primer, dok Sjedinjene Države imaju mnogo savezništava o kojima moraju da vode računa u Aziji, njihovi evropski saveznici nemaju slične obaveze i ne brinu ih mnogo kineske bezbednosne pretnje azijskim zemljama. Sve u svemu, Sjedinjene Države su izgleda precenile to koliko saveznici veruju njihovom vođstvu i koliko svoje interese vide inherentno povezanim sa interesima Vašingtona.\nAmerički funkcioneri će morati da prioritetizuju pitanja vezana za Kinu koja bi se najviše ticala Sjedinjenih Država, bilo da se radi o krađi intelektualne svojine, nastojanjima Kine da preoblikuje multilateralne institucije, ili vojnoj agresiji na azijskom primorju. Koje ponašanje Kine je potpuno neprihvatljivo, a sa kojim bi Vašington mogao da živi? Koje zabrinjavajuće kineske aktivnosti zahtevaju multilateralne odgovore, a sa kojim SAD mogu da izađu na kraj sa svega par svojih saveznika? Vreme je da američki kreatori politike počnu da prave ove teške izbore.\nPonekad, povodom pitanja koja se tiču Sjedinjenih Država – kao što je pokretanje AIIB – moglo bi biti više koristi od saradnje sa Pekingom nego od direktnog suprotstavljanja. Povodom drugih pitanja, koja su više „crno-bela“ – kao što su flagrantna kršenja ljudskih prava etničkih manjina u Kini – Sjedinjene Države mogu efikasano odgovoriti samo ako svoj stav usklade sa stavovima partnerskih zemalja. Moguće je organizovati se efikasno protiv Kine, kao što smo mogli da vidimo u skorašnjem uspešnom poduhvatu Sjedinjenih Država kada su zajedno sa partnerima uspele da izboksuju odabir svog preferiranog kandidata za mesto predsednika Svetske organizacije za intelektualnu svojinu, umesto kineskog.\nNeka pitanja, poput Huavejeve 5G mreže, ostaće tačke neslaganja za SAD i partnere. Sjedinjene Države će morati da ublaže efekte takvih nesuglasica po svoja savezništva, kao što su Vašington i London nagovestili da će pokušati nakon spora oko Huaveja. A ukoliko lista nesuglasica bude rasla, Vašington će morati da izmeri i uporedi opasnost od konkretnih kineskih pretnji u odnosu na opasnost koja bi mogla proizaći iz velikih sporenja sa saveznicima.\nSjedinjene Države bi trebalo da imaju dovoljno skromnosti da prepoznaju da u slučaju jakih tenzija između Vašingtona i njegovih saveznika, američki pristup neće uvek biti objektivno najbolje rešenje. Zapravo, čak i kada Vašington ima „ispravan“ pristup, njegova strategija mogla bi da se pokaže kao operativno nemoguća ukoliko nema podršku saveznika.\nLideri Velike Britanije, Nemačke, Francuske, Japana i SAD sa pomoćnicima na samitu grupe G-7 u Kanadi, Kvebek, 8. jun 2018.\nPitanje kako će Sjedinjene Države koordinisati politiku prema Kini sa svojim saveznicima gotovo sigurno će biti podjednako važno koliko i sam odnos Vašingtona i Pekinga. Što pre Amerika prestane da umišlja kako se nalazi u nekakvoj binarnoj svetskoj borbi, to će pre biti u stanju da istinski reši svoje tenzije sa Kinom povodom celog spektra pitanja, od trgovine i tehnologije, do pomorske agresije. Postići takvo nešto zahteva smišljanje specifičnih rešenja za specifične probleme – a često i malo pomoći prijatelja.\nMajkl H. Fuks je viši saradnik u Centru za američki progres i bivši zamenik pomoćnika državnog sekretara SAD za Istočnu Aziju i Pacifik od 2013. do 2016. godine\nSvet5GBoris DžonsonDonald TrampKinaMajk FuksSADUjedinjeno kraljevstvoHuavej


Nastavak razgovora o već započetim temama : Nadlanu.com\nNastavak razgovora o već započetim temama\nObjavljeno 16. maj 2011. / 15:33:00\nBEOGRAD, 16. maja 2011. (Beta) - Šef tima Beograda za razgovore sa prištinskim vlastima Borislav Stefanović rekao je u ponedeljak da će na novoj rundi dijaloga u naredna dva dana u Briselu biti razgovarano o temama koje su otvorene na prethodnim susretima.\n"Biće razgovora o temama koje su ranije otvorene, u pokušaju da ih rešimo, ili bar neke od njih. Naš dnevni red je usaglašen oko toga, a svi ostali predlozi i želje da se priča o drugim temama, kako se preko medija plasira, samo su stav Prištine da o tome želi da priča. To ne obavezuje nas da u ovoj fazi o tome pričamo", rekao je Stefanović za agenciju Beta.\nIZOLACIJA ČINI ČUDA: Liz Harli pozirala sa motornom testerom…\nLJUBI GA TATA: Nikola Đuričko proslavio 11. rođendan sina…\nVRELA FOTKA U BIKINIJU: Marina Visković prisetila se leta i…\nČUPALA SAM LUNU ZA KOSU, MOLILA JE DA NE UĐE U RIJALITI:…\nPrema njegovim rečima, oko otvaranja tema moraju da se slože obe strane u pregovorima.\n"Prema tome, pričaćemo o onim temama koje smo do sada otvorili - najviše o telekomunikacijama, električnoj energiji, slobodi kretanja i katastru i matičnim knjigama. Za sve ostalo možemo da čujemo njihov generalni stav i u tom smislu očekujemo konkretne predloge, a ne generalne stavove koje smo čuli do sada", rekao je on.\nStefanović nije želeo da komentariše izjavu potpredsednika Vlade Srbije Ivice Dačića da je razgraničenje Srbije i Kosova jedina realna opcija, ali je naveo da je za beogradski tim "otvorena mogućnost da o svemu razgovaramo".\n10. apr 2020.\nNE ODUSTAJE OD TRENINGA NI U IZOLACIJI: Eva Longorija…\nPOČEO NAJDUŽI POLICIJSKI ČAS: Ko sme da izlazi tokom…\nŠta su još 4. februara Zoran Gojković i Edita Stokić rekli o…\n60 SATI IZOLACIJE: Policijski čas u Srbiji od petka u 17 do…\nSIN PREDSEDNIKA SRBIJE ZARAŽEN KORONA VIRUSOM: Danilo Vučić…\nNIKO IM NE MOŽE UDOVOLJITI: Ko su tri najkomplikovanija…


Trebinjska vlast nagrađuje male partije i “preletače” – prekrižila struku, ali i svoje aktiviste - Leutar.net\n28. avgusta 2021. LEUTAR Hercegovina, Vijesti 0\nDva glasa manje od Šapurića na izborima je dobio Zoran Pologoš – stari član NDP-a, koji se u međuvremenu „prebacio“ u PDP, pa se opet priključio NDP-u. Pologošu je „izmakao“ skupštinski mandat, ali nije funkcija. Nagrađen je foteljom izvršnog direktora za opšte i pravne poslove u „Elektro-Hercegovini“.\n„Želimo da do narednih lokalnih izbora budemo prepoznati kao konstruktivna opozicija u Trebinju“, rekao je tada Anđušić.\n„Kada je objelodanjen snimak tadašnje premijerke RS Željke Cvijanović na kojem se čuje da ona kupuje određene ‘preletače’ kako bi se formirala vlast, institucije su išle obrnutom logikom, pa su tražile da budu kažnjeni oni koji su objavili taj snimak. Tako da je to od strane pravne države i javnosti prikazano kao vrijednosno normalno i opšteprihvaćeno društveno ponašanje“, smatra Topić.


Tanjug 7. novembra 2020. 08:55\nSOFIJA – Bugarska je obavestila Evropsku komisiju da ne može da prihvati predloženi pregovaracki okvir za Severnu Makedoniju za članstvo u EU jer ne pruža potrebne garancije za ispunjavanje uslova koje je postavila ta zemlja, saopštilo je Ministarstvo spoljnih poslova u Sofiji.\nU saopštenju se ukazuje da deklaracija Evropskog saveta nije pravno obavezujući instrument i ne pruža pravne garancije koje zahteva Bugarska.\nSofija, međutim, veruje da se uprkos kratkim rokovima može doći do rešenja, prenosi makedonski portal Plus info.\n„Bugarska zahvaljuje nemackom predsedavanju Savetu EU i komesaru za proširenje Oliveru Varheiju na konstruktivnom pristupu i svakodnevnom zajednickom radu u potrazi za rešenjem koje je i dalje moguće uprkos kratkim rokovima“, navodi se u saopštenju.\nMinistarka spoljnih poslova Bugarske Ekaterina Zaharijeva izjavila je ranije da Bugarska još ne može da odobri pristupne pregovore sa Skopljem jer, kako je navela, Severna Makedonija ne sprovodi odredbe sporazuma o dobrosusedskim odnosima i prijateljstvu između Skoplje i Sofije, potpisan 1. avgusta 2017. godine.\nSofija je pre dva meseca poslala memorandum zemljama članicama EU u kome je zahtevala da u pregovarački okvir sa Severnom Makedonijom budu i sporna pitanja između Skoplja i Sofije.\nBugarski vlasti zahtevaju da se makedonski jezik u zvaničnim dokumentima EU obeležava kao zvanični jezik prema Ustavu Severne Makedonije, kao i da makedonski vlasti priznaju da makedonski jezik i identitet imaju bugarsko poreklo.\nS druge strane, makedonski vlasti kažu da su makedonski jezik i identitet činjenično stanje, te da ne postoji prostora o tome da se pregovara.\nSeverna Makedonija je u martu ove godine dobila zeleno svetlo za početak pregovora sa EU.\nPredviđeno je da ta zemlja započne pristupne pregovore do kraja 2020. godine.\nU Jakutsku đaci prelaze na onlajn nastavu zbog mraza


Odblokirani računi kosovskog Telekoma, odložena naplata dugovanja - Radio Kontakt Plus\nOdblokirani računi kosovskog Telekoma, odložena naplata dugovanja\n19:37, 31.07.2020Izvor: Koha, KoSSev\nPrivremeni upravni odbor kosovskog Telekoma postigao je dogovor da se obustavi izvršenje naplate dugova ovog preduzeća na neodređeno vreme, odnosno, do finansijske stabilizacije preduzeća, piše Koha, prenosi KoSSev.\nU saopštenju Kancelarije za informisanje, navodi se da je Telekom u ovom procesu sarađivao sa svim stranama, uključujući i poverioca.\nTelekomu su pre nedelju dana privatni izvršitelji blokirali račune zbog duga većeg od 26 miliona evra, što je posledica izgubljenog spora na arbitraži sa kompanijom Dardafon.net, poznatijom pod komercijalnim imenom Z-Mobile.\n„Nova uprava je, nakon što je preuzela funkciju, dobila opšte informacije od menadžmenta Telekoma, analizirala finansijsku i operativnu vanrednu situaciju u kojoj je korporacija i po hitnom postupku se sastala sa najznačajnijim poveriocima i izvršiteljima, zatraživši od poverilaca da razumeju situaciju u kojoj se trenutno nalazi Telekom Kosova. Privremeni odbor Telekoma Kosova, kojim predsedava Mehmet Beriša (Berisha), postigao je dogovor da se obustavi izvršenje naplate duga Telekoma na neodređeno vreme, do stabilizacije ekonomske situacije u ovom javnom preduzeću“, navodi se u saopštenju.\nKako se navodi u saopštenju, tek nakon što je sporazum postignut, odblokirani su računi Telekoma.\nPodsetimo, da će se sutacija u vezi sa računima Telekoma vratiti u normalu, prethodno je najavio kosovski ministar ekonomije i zaštite životne sredine, Bljerim Kući.\n„Obavezali smo se da će Telekom Kosova da posluje sa visokim performansama. Pozivamo zaposlene u Telekomu da se primire i rade za bolju budućnost ove kompanije“, napisao je u utorak Kući u objavi na Fejsbuku.\nTagovi: Telekom Kosova\nOdblokirani računi kosovskog Telekoma\nKP: Privedena četiri službenika kosovskog Telekoma\nBlokirani svi računi kosovskog Telekoma zbog duga prema KPA


Prof. dr Tiodorović: 'Broj obolelih će RASTI DO USKRSA, čeka nas teška nedelja'\nIzvor: SrbijaDanas.com, 06.Apr.2020, 21:16\n- Ovo nije zadesilo svet u poslednjih 1.000 godina, ali mi smo na tom brodu koji putuje i moramo da se sa tim olujama borimo. Imamo dobre infektologe i epidemiologe u Srbiji koji nam daju nadu da ćemo ovaj rat protiv virusa dobiti na najbezbolniji način. Koliko će biti žrtava, pokazaće vreme. Naše je da se borimo, slušamo >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << struku izađemo iz ove bitke kao pobednici - rekao je pokrajinski sekretar za zdravstvo prof. dr Zoran Gojković.\nB92: Tiodorović: Ovo nije pitanje demokratije, ovo je pitanje civilizacije


06/08/2020 FDMC, Gracanica Social Club, Naslovna, Vesti\nProjekat “Gračanica Bridge rewiring“ promoviše društvenu koheziju, građanske inicijative i\nangažovanje, transformaciju otvorenog dijaloga, doprinosi održivim otvorenim debatama o\ntrenutno važnim temama za zajednice na centralnom Kosovu.\nS druge strane, kroz ovaj projekat, FDMC stvara povoljnije okruženje za građanske inicijative,\ntako što podstiče učešće i rast zajednice jačanjem i otvaranjem debata kroz Društveni klub\nGračanica. Projekat je pokrenuo i na više načina izazvao otvorenu diskusiju među zajednicama\npromovisanjem različitih mišljenja o „aktuelnim i osetljivim“, ali ključnim pitanjima za obe\nU trajanju od 9 meseci FDMC je realizovala 9 aktivnosti društvenih klubova u Centru građanske\nenergije – CEC u Gračanici.\nGosti Društvenih klubova bili su eminentni stručnjaci iz oblasti prava, politike, kulture i\numetnosti, novinarstva, obrazovanja, civilnog sektora kao i drugi ugledni predstavnici svih\nzajednica na Kosovu.\nCelokupni projekat koji finansira Kosovska fondacija za otvoreno društvo KFOS je dodatno\npokrenuo potencijal građanskih inicijativa koristeći prostorije „Centra Građanske Energije-CEC“\nu Gračanici, kojim upravlja Forum za razvoj i multietničku saradnju – FDMC.\nObjavioceccentar\tObjavljeno 18/12/2019 01/06/2020\nU Centru Građanske Energije danas je UNICEF-ova omladina, sa Severa Kosova, učestvovala u razmeni iskustava, sa omladinom sa Centralnog Kosova u vezi programa „Podium“ koji je podržan od strane UNICEF-a. Pored toga razgovaralo se o svakodnevnim problemima, koji su im zajednički, a to su ekologija, dokumentacija, učešće mladih… Učesnici ovaj sastanak vide kao početak saradnje…\nRead More Podium UNICEFContinue\nObjavioceccentar\tObjavljeno 30/04/2020 30/04/2020\nNakon izglasavanja nepoverenja vladi Aljbina Kurtija priliku da formira novu ima DSK, pa politički analitičar iz Prištine Ramuš Tahiri smatra da će se to dogoditi uskoro i da će nova vlada, kao i prethodna, imati 15 ministarstava. Njegov kolega iz Beograda Milivoje Mihajlović ističe da će se, nakon izbora nove vlade, vlast vratiti u ruke…\nRead More SporaZoom 16/7 – VIRUS I DEMOKRATIJAContinue\nSporaZoom 22/7 ŠTA ĆE PISATI U SPORAZUMU? (prilog)\nObjavioceccentar\tObjavljeno 19/06/2020\nZa rešenje pitanja Kosova potreban je jedinstven stav Evrpske unije i SjedinjenihAmeričkih Država, u suprotnom predstoje veliki problemi, ocenili su gostujući u emisijiSporazum analitičari Dušan Janjić i Beljulj Bećaj. Urednica portala Kossev TatjanaLazarević smatra da su Beograd i Priština nikad udaljeniji od kompromisnog rešenja.Osnivač Foruma za etničke odnose Dušan Janjić kazao da ne očekuje da…\nRead More SporaZoom 22/7 ŠTA ĆE PISATI U SPORAZUMU? (prilog)Continue\nCSD Gracanica Social Club\nCSD – Igra prestola (Centar građanske energije – CEC)\nObjavioceccentar\tObjavljeno 15/10/2019 18/06/2020\nU okviru projekta Gračanica društveni klub, koji podržava Kosovska fondacija za otvoreno društvo, Komunikacija za razvoj društva (CSD), orgnizuje 12 debata, od toga su šest iz oblasti kulture i umetnosti. Jedan od svetskih kulturoloških fenomena je i serija „Igra prestola“, zbog čega je CSD organizovao diskusiju na tu temu. U Centru građanske energije u Gračanici,…\nRead More CSD – Igra prestola (Centar građanske energije – CEC)Continue


BalkanMagazin :: Predsednica Evropske komisije o stanju EU: Idealizovani bilans i planovi za “usisavnje” mlade radne snage sa istoka i jugoistoka Evrope\nčetvrtak, 16. septembar 2021 00:00\nFon der Lajenova najavila dolazak na zapadni Balkan i novi investicioni plan za podsticaj njegovoj integraciji u EU\n(Strazbur, 15.09.2021 - obraćanje predsednice Evropske komisije Ursule fon der Lajen pred Evropskim parlamentom u Strazburu o stanju u Evropskoj uniji)\nU govoru posvećenom stanju Evropske unije, održanom juče ujutro u Strazburu pred poslanicima Evropskog parlamenta, predsednica Evropske komisije Ursula fon de Lajen najavila je povećan angažman EU u regionu zapadnog Balkana.\nObraćajući se poslanicima Evropskog parlamenta na plenarnom zasedanju u Strazburu, Ursula fon de Lajen najavila je da će pre kraja ovog meseca posetiti region zapadnog Balkana.\n„Putovaću na zapadni Balkan kako bih poslala snažnu poruku o našoj posvećenosti procesu proširenja Evropske unije“, rekla je ona, dodavši: „To dugujemo onim mladim ljudima koji veruju u evropsku budućnost.“\nPredsednica Evropske komisije najavila je novi ekonomsko-investicioni plan za zapadni Balkan. Njegova će vrednost, kako je rekla, biti približna trećini prosečnog društvenog proizvoda u regionu.\nOna je dodala da „Investiranje u budućnost zapadnog Balkana predstavlja investiranje u budućnost Evropske unije“.\nKonstatovala je da će EU zajedno sa zapadnim Balkanom „uvek biti jača.“\nStrazbur, 15.09.2021 - obraćanje predsednice Evropske komisije Ursule fon der Lajen pred Evropskim parlamentom u Strazburu o stanju u Evropskoj uniji\nNajava zdravstvene unije\nFon der Lajen je vrlo povoljno ocenila godišnji bilans EU i Evropske komisije na planu borbe protiv pandemije i obezbeđivanja vakcina za građane Unije. Najavila je da će do 2027. godine biti uloženo 50 milijardi evra u osnivanje Evropske zdravstvene unije kako bi se obezbedilo da u budućnosti „nijedan virus iz lokalne epidemije ne preraste u globalnu zarazu.“\nU poslaničkoj raspravi koja je usledila posle njenog govora, mnogi poslanici sa levice i sa ekstremne desnice kritikovali su trijumfalistički govor predsednice Evropske komisije.\nNemački poslanik iz parlamentarne grupe levice Martin Širdevan kritikovao je fon der Lajenovu jer nije ni pomenula oslobađanje patenata za vakcine kako bi one postale opšta svojina i dostupne čitavom čovečanstvu, a ne samo onim državama koje mogu da ih plate, uz simbolične donacije siromašnima koje su daleko od potreba i najavljivanih količina za treći svet.\n„Deset miljardera u EU zaradilo je 180 milijardi evra u vreme epidemije, dok su milioni ljudi izgubili posao“, podsetio je on i poručio: „Bolje bi bilo da novac koji nameravate da uložite u proizvodnju oružja – upotrebite za smanjenje siromaštva.“\nSprema se evropska odbrana?\nPredsednica Evropske komisije najavila je povećanje ulaganja u digitalnu tehnologiju, najglašavajući da za sajber napade „nije potrebno da imate vojsku.“\n„Ne možemo da govorimo o odbrani ako ne govorimo o sajber-odbrani“, naglasila je Fon der Lajen i dodala. „Zbog toga nam je potrebno da imamo zajedničku sajber odbrambenu politiku.“\nS tim u vezi i u kontekstu “naglog” povlačenja SAD iz Avganistana, Fon der Lejen je najavila ambiciozni program stvaranja evropske odbrane, ocenivši da to do sada nije bilo moguće zbog nedostatka „političke volje“.\nOvo je aluzija na činjenicu da je ideja stvaranja „evropske odbrane“ zapravo deo ideje stvaranja jedne federalizovane, nad-državne evropske unije. Nju je zagovarao prvi predsednik Evropske komisije, Nemac - Valter Halštajn (Hallestein). On je zbog neslaganja sa tadašnjim francuskim predsednikom Degolom – morao je 1967. godine da podnese ostavku.\nPredsednica Evropske komisije konstatovala je da ne postoji dovoljna saradnja među obaveštajnim službama država članica EU i najavila da će zajedno sa francuskim predsednikom Makronom, u toku predstojećeg francuskog predsedavanja Evropskom unijom, sazvati samit posvećen evropskoj odbrani.\nFon der Lejen je najavila da će u budućnosti biti evropskih vojnih misija bez učešća NATO-a i UN.\nKao i svi prethodni predsednici Evropske komisije, Fon der Lajen je najavila borbu protiv utaje poreza velikih kompanija.\n„Velike kompanije ostvaruju profite zahvaljujući našoj infrastrukturi i red bi bio da za ostvarene profite plate srazmerne poreze.“\nIstakla je da je ekonomski rast u evro-zoni u prošlom kvartalu bio veći nego onaj koji su zabeležile SAD i Kina.\nPrivlačenje mladih u severnije članice EU\nFon der Lajen je u više navrata naglasila koliko je EU posvećena budućnosti i mladim generacijama i najavila da će 2022. godina biti proglašena godinom mladih.\n„Za mlade ćemo pokrenuti program ALMA. On će pomoći mladim Evropljanima (iz zemalja članica EU) da nađu mesto u nekoj od država Unije gde bi mogli privremeno da steknu radno iskustvo”, rekla je predsednica Evropske komisije. Ona je ocenila da mladi ljudi “zaslužuju takvo iskustvo koje bi bilo slično programu Erazmus za studente, kako bi stekli stručnost, napredovali i kako bi njihov evropski identitet postao snažniji”.\nZanimljivo je da u poslaničkoj debate koja je usledila ovaj program - nije pominjan. Ukoliko se ostvari on će svakako omogućiti dodatno ubrzavanje „usisavanja“ mladih i profesionalno obučenih ljudi iz istočnoevropskih i južnoevropskih država u severnije članice EU – pre svega u Nemačku - kojima je preko potrebna radna snaga.\nČinjenica da će se to događati kroz jedan evropski program znači da će troškovi dodatne obuke mladih ljudi biti pokrivani iz evropskog budžeta, a ne iz nacionalnog budžeta država koje primaju svežu radnu snagu.\nOva tema, međutim, nije dovoljno bila „fotogenična“ za evropske poslanike iako će nastavak povlačenja mlade radne snage u severne visokoindustrijalizovane zemlje, zbog niske demografske stope ostaviti bukvalno prazan prostor na istoku Evrope i kao i na zapadnom Balkanu koji, po zvaničnoj teroriji, „ima vokaciju“ da uđe u EU.\nDa li je ovakva buduća mapa Evrope u vezi sa rešavanjem migrantskog pitanja – Fon der Lajen juče nije rekla. Ograničila se, kada je reč o ovoj temi, na birokratske već poznate najave novog evropskog pakta za migracije i azil i na konstatacije da je potrebno da ojača poverenje među zemljama članicama. Drugim rečima, nema načina da se, recimo, Poljska i Mađarska nateraju da solidarno preuzmu deo migranata ili izbeglica.\nPredsednica Evropske komisije zato je i juče naglasila da je tačno da ima ljudi koji su za proterivanje migranata ali „onih koji nemaju pravo da ostanu. Međutim, mi treba da prihvatimo one koji dolaze legalno i čiji je doprinos našim društvima od vitalnog značaja.“\nPredugi rokovi za napuštanje prljave energije\nJedna od značajnih tema govora Fon der Lajen bila je i politika EU u odnosu na klimatske promene koja je - zvanično bar – u središtu njenog mandata.\nPoslanici su je kritikovali zbog idealizacije bilansa delovanja Evropske komisije na ovom planu kao i na planu prikazivanja politike nabavke vakcina. U oba slučaja Evropskoj komisiji se prebacuje da služi interesima krupne industrije, a manje interesima građana.\nBelgijanac Filip Lamberts, u ime grupe Zelenih, žestoko je kritikovao Fon der Lajen.\n„Zašto čekate 2032. godinu da biste oporezovali kerozen?”, pitao je on, dodavši da Evropska komisija preduzima polovične mere u borbi protiv klimatskih promena, zagrevanja i zagađenja, dajući isuviše duge rokove od 10 do 15 godina za izlazak iz “prljave” energije.\n„Šta je sa oporezivanjem multinacionalnih grupa i oporezivanjem kapitala?“, upitao je Lamberts, okrećući se prema predsednici Evropske komisije. „Nema vremena za gubljenje, ukoliko ništa ne učinimo što treba na ekološkom planu – ekonomije više uopšte neće biti. Evropska unija je izgubila vođstvo u digitalnoj revoluciji, ne sme to isto da se desi i sa zelenom“, upozorio je on u dramatičnom tonu.\n„Sve dok su vam najvažniji tržišni interesi, neće biti pomaka“, rekao je Lamberts koji se založio za društvo u kome je tehnologija u službi ljudi. „Nećemo ni društvo kapitalističkog nadzora kao u SAD, ni totalitarni nadzor kao u Kini“, rekao je lider Zelenih u Evropskom parlamentu.


U nedelju veliki derbi na ''Čika Dači'', u Radničkom se nadaju velikoj podršci ''Đavola'' - Sportske.net\nU odnosu na narednog rivala, Kragujevčani su imali nekoliko dana više za pripremu utakmice.\nBudi se kragujevački Radnički, sledi derbi za derbijem, možda i ključne utakmice u sezoni!Kragujevčani konačno upisali tri boda, Grafičar bez pobede!Radnički neće odustati, IZ INATA! Ovo je kragujevačka poruka ''ubicama snova''!Kragujevački Radnički ima novog trenera, neće trpeti javašluk!PLS - Metalcu ceo plen na ''Čika Dači'', novi kiks Vranjanaca\nU nedelju od 15 časova na kragujevačkom stadionu ''Čika Dača'' igra se derbi utakmica 14. kola Prve lige Srbije između Radničkog 1923 i Novog Pazara.\nKragujevčani nisu imali obaveza u sredu, jer im je meč sa Grafičarom odložen, dok su Pazarci na svom terenu poraženi od Bačke sa 1:0 i pali na šesto mesto na tabeli.\nUtakmica u nedelju će imati veliki značaj i za jedne i za druge, ali možda ipak više za Kragujevčane, koji su imali seriju loših rezultata koju su prekinuli prošlonedeljnom pobedom nad Budućnosti iz Dobanovaca (1:0).\nFudbaler Radničkog Uroš Vidović je u izjavi za klupski sajt istakao da je ekipa maksimalno motivisana da u nedelju ostvari dobar rezultat.\n''Novi Pazar je jedna jako dobra i kvalitetna ekipa, koja u svojim redovima ima par iskusnih superligaških igrača. U usponu su forme, igraju jako dobro i nisu slučajno u gornjem delu tabele. Za nas je svaka utakmica podjednako značajna, ali mislim da bi nam pobeda protiv Novog Pazara omogućila da krenemo ka vrhu tabele, gde nam je i mesto. To neće biti lak zadatak, ali imamo veliku želju i motiv, tako da ćemo pružiti svoj maksimum u nastojanju da uzmemo sva tri boda'', ocenjuje Vidović.\nNaravno, pozvao je i navijače da u što većem broju dođu u nedelju na ''Čika Daču'' i podrže Radnički u borbi za petu pobedu od početka sezone.\n''Znamo da smo lošije startovali, ali radimo dobro, atmosfera u ekipi je odlična i nadamo se boljim rezultatima u nastavku sezone. Pozvao bih sve naše navijače da dođu na stadion u nedelju i pruže nam podršku, a mi ćemo se boriti do poslednjeg atoma snage, kako bismo ih obradovali pobedom'', naglasio je Vidović.\nIz Radničkog su saopštili da je cena ulaznica ua ovu utakmicu 200 dinara.


KLUDI Baterije i Tuševi za Kupatilo - strana 4\nPLUS X Award nagrada je priznata na globalnom nivou, kao najznačajnija za proizvode iz sveta tehnologije, sporta i Lifestyle proizvoda, a fokus nagrade je na kvalitetu, dizajnu, funkcijonalnosti, ekologiji i inovaciji. Nemačka kompanija KLUDI dobitnik je ne samo PLUS X nagrade u pojedinačnim kategorijama za svoje L - ine i Zenta Serije baterija, već je proglašena za najinovativniji sanitarni brend u 2015 godini.\nKludi baterije i Kludi tuševi se savršeno uklapaju u svako kupatilo ili kuhinju i odgovaraju na sve zahteve zahvaljujući svom sirokom asortimanu i zagarantovanom kvalitetu.\nI kupci sa najprefinjenijim ukusom neće ostati ravnodušni na elegantnu gracioznost i jedinstvenu svestranost koju Kludi baterije poseduju.\nBaterije i tuševi se proizvode isključivo u zemljama EU ( Austrija i Nemacka )\nU asortimanu Kludia možete pronaći i proizvode sa Eco Smart funkcijom za uštedu vode, koji Vam smanjuju potrošnju vode i do 50 %, bilo da se radi o kuhinji ili kupatilu.\nU našem asortimanu možete pronaći Kludi baterije i tuševe za kupatilo, baterije za kuhinju, Kludi komplete za ugradni tuš i Kludi usponske tuševe u kompletu sa termostatskom baterijom.\nGarancija na sve Kludi proizvode je 5 godina.\nVec 80 godina, kompanija Kludi se smatra jednim od najinovativnijih svetskih Premium brendova, specijalizovanom za proizvodnju kuhinjskih i kupatilskih baterija i tus sistema.\nAkcijski komplet - Villeroy & Boch umivaonik + Kludi visoka baterija\nU okviru nase akcije mozete pronaci Villeroy & Boch porcelanske umivaonike...\nKludi Balance White - visoka...\nAKCIJSKA PONUDA - KLUDI Thermostat Dual Shower Sistem\nAkcijska ponuda - Kludi Thermostat Dual Shower Sistem -...\nCena baterije 18 500,00 rsd\nKuhinjska baterija Kludi - Line - S\nNovo iz KLUDI a - Visestruko nagradjivana Serija kuhinjskih baterija - L - ine S\nBaterija poseduje izvlacni tus\nKLUDI - Dobitnik PLUS X Award nagrade za najinovativniji sanitarni brend u 2015 godini\nPLUS X Award nagrada je priznata na globalnom nivou, kao najznacajnija za proizvode iz sveta tehnologije, sporta i Lifestyle proizvoda, a fokus nagrade je na kvalitetu, dizajnu, funkcijonalnosti, ekologiji i inovaciji. Nemacka kompanija KLUDI...\nbeograd prodaja baterije bežanijska-kosa cene bežanija dakom-style kludi srbija maloprodaja tusevi za kupatilo\nUkupno poseta: 212788\tjuče: 620\tdanas: 127


RTS :: U Banjaluci uhapšen član Kavačkog klana\nRegion U Banjaluci uhapšen član Kavačkog klana\nutorak, 03. avg 2021, 20:45 -> 22:48\nPripadnici MUP-a Republike Srpske uhapsili su u Banjaluci jednog od članova Kavačkog klana, prenosi RTRS.\nReč je o osobi koja ima veoma značajan uticaj u Kavačkom klanu, a uhapšena je oko 19 časova na parkingu kod Ferhadije.\nIz Uprave policije Crne Gore je navedeno da je u zajedničkoj i koordiniranoj aktivnosti službenika Državne agencije za istrage i zaštitu i Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srpske - Bosna i Hercegovina, sprovodeći aktivnosti ciljanog traganja i razmjene operativnih podataka putem međunarodne operativne policijske saradnje, u Banja Luci uhapšen A. J. (26) iz Bara, državljanin Crne Gore.\n"On se potražuje po potjernici NCB Interpol-a Podgorica radi vođenja krivičnog postupka koji se protiv njega vodi zbog krivičnog djela stvaranje kriminalne organizacije i teško ubistvo u pokušaju", navodi se u saopštenju.\nDodaje se da se sumnja da je uhapšeni tokom jula i avgusta 2018. godine u Baru i Budvi, kao član kriminalne grupe koju su još sačinajvala lica O. A., N. E. C. D., M. D. C. E, N. M. i drugi, u granicama svoje odgovornosti, učestvovao u izvršenju teškog krivičnog dela, teško ubistvo izvršeno u pokušaju na Đ. J.


Hota-Muminović: Svaki međunarodni projekt je prilika za povećanje kompetencija nastavnika – TVSA.BA\nNaslovna/Vijesti/Sarajevo/Hota-Muminović: Svaki međunarodni projekt je prilika za povećanje kompetencija nastavnika\nSrijeda, 3 Februara 2021, 18:44\nMinistrica za odgoj i obrazovanje Kantona Sarajevo Naida Hota-Muminović posjetila je sa saradnicama Treću gimnaziju Sarajevo. Tom prilikom, razgovarala je sa Upravom škole i nastavnim kadrom o aktuelnoj situaciji uzrokovanoj pandemijom koronavirusa, koja se negativno odražava i na odvijanje odgojno-obrazovnog rada. Ukazano je i na sve prednosti i nedostatke dosada provedenih modela odgojno-obrazovnih procesa. U fokusu razgovora bila su i pitanja vezana za implementaciju projekta „eDnevnik“ u srednjim školama, kao i međunarodnog projekta „Tabla“. Ministrica Hota-Muminović je analizirajući ova pitanja istakla „kako je svaki međunarodni projekt prilika za povećanje kompetencija nastavnika koji u njima učestvuje“, a time i unapređenje kvaliteta škola u koje oni donose nova znanja stećena na ovaj način, i to posebno kroz proces njihovog prenosa kolegama i učenicima.\nSarajevogas: U petak prekid dotoka gasa zbog sanacije dijela gasovoda


Press Online :: Beograd :: PUTIN ZATVARA GRAD Iako je trasa kretanja TAJNA, jasno je da će neki delovi grada biti U BLOKADI / print=true\n- Tog dana biće zabranjen svaki vid saobraćaja na trasi kretanja štićene ličnosti, kao i na saobraćajnicama koje se nalaze u neposrednom okruženju - rekao je juče načelnik Uprave saobraćajne policije PU za grad Beograd, Dragan Bogosavac.\nTrasa kojom će se građani kretati ka Hramu\nIako se tačna trasa kretanje visoke delegacije drži u strogoj tajnosti, neka okvirna zona kretanja koja će biti "ugrožena", manje-više je poznata.\nAutoput od aerodroma "Nikola Tesla", kao i potez oko Palate "Srbija", biće u nekoliko navrata potpuno zatvarani, na šta bi posebno trebalo da obrate pažnju oni koji tog dana planiraju da putuju iz beogradske vazdušne luke.\nOsim prijema u Palati "Srbija", glavni događaj predviđen je kod Hrama Svetog Save, a predsednici Aleksandar Vučić i Vladimir Putin trebalo bi, kako saznajemo, da se obrate na ovom mestu okupljenima oko 18 časova.\nDakle, u popodnevnim časovima izvesno je da će biti zatvoren kompletan potez od Autokomande pa do Slavije, a ostaje dilema samo da li će ruska delegacija doći autoputem do Hrama ili eventualno preko Brankovog mosta i centra Beograda.\nPojedine ulice će biti potpuno zatvorene\nOno što je sigurno, sam centar prestonice biće u blokadi i zbog najavljenog okupljanja naroda koje je zakazano oko 15 časova kod Palate "Albanija", na uglu Kolarčeve i Knez Mihailove ulice.\nGlavni hepening kod Hrama Svetog Save\nDakle, za očekivati je da kompletan potez od Trga republike do Hrama bude zatvoren od 15 časova, a saobraćaj na ovim veoma prometnim saobraćajnicama potpuno obustavljen.\nSekretarijat za saobraćaj i Sekretarijat za javni prevoz još nisu obelodanili zvanično promene u saobraćaju, ali i na trasama gradskog prevoza.


Fiskalni savet: Nema uslova za povećanje plata i penzija - 30.04.2015, Sputnik Srbija\nFiskalni savet: Nema uslova za povećanje plata i penzija\nFiskalni savet ocenio je danas da ne postoje uslovi za razmatranje povećanja penzija i plata u javnom sektoru, ne samo u 2015. godini, već ni u naredne dve... 30.04.2015, Sputnik Srbija\nvesti, ekonomija, vladimir vučković, pavle petrović, nikola altiparmakov, fiskalni savet srbije\n16:43 30.04.2015 (Osveženo: 16:19 05.10.2015)\n© Sputnik / Aleksandar MilačićFiskalni savet Republike Srbije\nFiskalni savet ocenio je danas da ne postoje uslovi za razmatranje povećanja penzija i plata u javnom sektoru, ne samo u 2015. godini, već ni u naredne dve godine.\nFiskalni savet je ukazao da bi se u slučaju da penzije i plate budu povećane ove godine, fiskalni deficit već tokom 2016. praktično vratio na nivo od pre otpočinjanja fiskalne konsolidacije i da bi bilo nemoguće zaustavljanje rastuće putanje javnog duga i izbegavanje krize.\nU redovnom izveštaju Fiskalnog saveta o kretanjima u martu navedeno je da je umanjenje penzija i plata u javnom sektoru ključna mera fiskalne konsolidacije koja je donela ubedljivo najveće i nesporne uštede u budžetu u 2015. godini.\n„Određena poboljšanja u naplati javnih prihoda ne mogu da nadomeste uštede postignute umanjenjem plata i penzija“, smatra Fiskalni savet.\nU slučaju da penzije i plate budu povećane ove godine, fiskalni deficit već tokom 2016. praktično bi se vratio na nivo od pre otpočinjanja fiskalne konsolidacije i bilo bi nemoguće zaustavljanje rastuće putanje javnog duga i izbegavanje krize, ocenjeno je u izveštaju.\nVučić: Povećanje plata i penzija od oktobra\n30 April 2015, 18:19\n„Nešto povoljniji fiskalni trendovi uočeni u prvom kvartalu morali bi se očuvati i iz drugog razloga kao odgovarajuća rezerva, ukoliko sprovođenje neke od preostalih mera fiskalne konsolidacije ne bude u potpunosti uspešno“, naveo je Fiskalni savet.\nPrema oceni Fiskalnog saveta, već se kasni sa reformama čije je sprovođenje ključno za trajno ozdravljenje javnih finansija i smanjivanje deficita i nakon 2015. godine, kada se iscrpe efekti umanjenja penzija i plata.\nFiskalni savet je naveo da tu spadaju reforme velikih javnih preduzeća — EPS-a, Srbijagasa, Železnice Srbije, zatim rešavanje sudbine preduzeća u restrukturiranju do kraja godine, planovi za racionalizaciju broja zaposlenih u javnom sektoru do kraja 2017. godine i reforma Poreske uprave.\nFiskalna kretanja u prva tri meseca 2015. godine mogu se u načelu oceniti kao zadovoljavajuća, smatra Fiskalni savet, navodeći da je deficit države u prvom kvartalu bio veoma nizak, pri čemu je fiskalni deficit u martu umanjen za oko 15 milijardi dinara, u odnosu na isti mesec prethodne godine.\nGlavni razlog za ovo poboljšanje je smanjenje rashoda za penzije i zarade u javnom sektoru, saopštio je Fiskalni savet.\nMeđutim, javni dug je u martu povećan za 450 miliona evra i na kraju meseca iznosio je 24,6 milijardi evra, što je gotovo 75 odsto BDP-a, dok je ostvareni fiskalni deficit u martu od 25,7 milijardi dinara veći za 10 milijardi dinara nego u februaru, ali je ovakav rezultat bio očekivan, navedeno je u izveštaju Fiskalnog saveta.\nFiskalni savet Srbije