Za sanaciju puta od Uba do Lajkovca država će izdvojiti još 10 miliona evra - Infobrif\nZa sanaciju puta od Uba do Lajkovca država će izdvojiti još 10 miliona evra\nObjavljeno 25.11.2018. u 07:31\nUB/LAJKOVAC – Ponovno postavljanje asfalta na deonici Ub – Lajkovac platiće država jer od izvođača nije uzeta dovoljna bankarska garancija\nUmesto da ga samo održava, država ponovo mora da gradi odnosno popravlja deonicu Koridora 11 od Uba do Lajkovca i na već potrošenih 100 miliona evra, dodatno izdvoji, kako kažu u Ministarstvu, 1,2 milijarde dinara, odnosno više od 10 miliona evra. Zbog toga što posao nisu prvobitno uradili dobro raskinut je ugovor sa domaćim kompanijama Planum i Putevi Užice, a bankarska garancije je naplaćena.\n„Sanacija puta od Uba do Lajkovca biće plaćena iz republičkog budžeta. Od izvođača, preduzeća Putevi Užice i Planum, usled nepostupanja po nalogu za otklanjanje nedostataka, projektu za izvođenje radova na sanaciji i priloženoj dinamici radova, u periodu od 60 dana od uvođenja u posed, naplaćena je bankarska garancija u iznosu od tri miliona evra“, objasnili su u Ministarstvu za dnevni list.\nMeđutim, ostaje nejasno ko će, i zašto ne oni koji su tu štetu načinili, platiti ostatak od sedam miliona evra. Odgovor na to pitanje se još uvek čeka, kao i na to da li će ove dve firme – Planum i Puteve iz Užica – država možda ponovo angažovati nekom drugom prilikom, piše Danas.\nMinistarstvo građevinarstva je prošle godine podnelo krivičnu prijavu protiv bivšeg ministra infrastrukture Milutina Mrkonjića, kao i protiv nadležnih u građevinskim preduzećima Planum, PzP Beograd i Putevi Užice, zbog korišćenja neadekvatnog materijala prilikom izgradnje tog dela puta. Javne prozivke na relaciji sadašnja ministarka Mihajlović – bivši ministri Milutin Mrkonjić i Velimir Ilić se nastavljaju.\nU međuvremenu, radovi na sanaciji povereni su kineskoj firmi Šandong, koja je, kako kažu u Ministarstvu, u skladu sa ugovorom dostavila bankarsku garanciju.\n„Kineski izvođač, kompanija Šandong, koja već izvodi radove na Koridoru 11, na deonicama Obrenovac – Ub i Lajkovac – Ljig, preuzela je izvođenje radova na sanaciji nakon što izvođač koji je gradio auto-put, preduzeća Putevi Užice i Planum, nije postupao po nalogu za otklanjanje nedostataka“, istakli su u Ministarstvu građevinarstva, napominjući da je zbog toga što je Šandong već radio deonice 3 i 5 na Koridoru, ova kompanija „jedino efikasno i racionalno rešenje“ za ubrzani početak rekonstrukcije, kako bi se navedene deonice u izgradnji mogle pustiti u saobraćaj. Plan je bio da se sanacija završi do kraja novembra, međutim, ministarka je naknadno rekla da očekuje da sve bude gotovo do kraja godine.\nRadi se, kako kažu, na 13 pozicija u ukupnoj dužini od 2,5 kilometra, a ugovorena vrednost radova na sanaciji ove deonice auto-puta je 1,2 milijarde dinara, sa PDV-om.\n„Sredstva za rekonstrukciju će biti obezbeđena u budžetu, a naknada štete će biti potraživana od izvođača i ostalih odgovornih subjekata“, naglašavaju u Ministarstvu Zorane Mihajlović.\nIz Planuma i Puteva Užice Danasu niko nije odgovorio na pitanja zbog čega nisu završili deonicu puta koja im je poverena, kao i da li je tačno da su put uradili loše, sa neadekvatnim materijalima zbog čega je put popucao. Pitanja o situaciji na ovoj deonici uputili su i Putevima Srbije koji su nas preusmerili na preduzeće Koridori Srbije, gde su nam rekli da je odgovor koji smo dobili od Ministarstva „njihov zajednički“.\nPuteve Srbije i Koridore pitali su i dokle se stiglo sa radovima u Grdeličkoj klisuri gde je tokom ove godine u nekoliko navrata dolazilo do obrušavanja potpornog zida. Odgovor na ovo pitanje došao je od resornog Ministarstva u kom su rekli da se radi 24 sata dnevno „svuda gde je bezbedno i gde može da se radi i noću“.\n„Južni krak Koridora je praktično gotov, završeno je 98,2 odsto svih planiranih radova i očekuje se da će biti pušten za saobraćaj do kraja godine. Konkretno, to su radovi na galeriji, u zoni kosine 2. Prvi red šipova je postavljen, pomereno je više od 120.000 kubnih metara zemlje i drugog materijala – napominju u Ministarstvu građevinarstva i dodaju da je najvažnije da nema daljih pomeranja.\nU Ministarstvu ističu da je izliveno 108 armirano-betonskih krovnih nosača i da se već sada može videti konstrukcija koja raste, jer su već uočljivi stubovi buduće galerije.\nTežak udes u Srbiji: Jedna osoba poginula, 11 povređeno\nProblem koji odlaže prodaju: Stan prvo nude državi, pa tek onda tržištu


Kompanija Link group ITAcademy nagrađuju čitaoce portala Gradski.online\nObaveštavamo Vas da smo u saradnji sa ITAcademy za naše čitaoce obezbedili\nbesplatne online kurseve za usavršavanje profesionalnih veština.\nCilj nam je da onima koji žele da se usavršavaju i napreduju omogućimo da postanu\nkonkurentniji na tržištu i da svoje akademsko znanje prošire praktičnim veštinama\nkoje su danas neophodne za rad.\nUkoliko želite da dobijete neki od navedenih kurseva potrebno je da preko Facebook strane podelite post svojim prijateljima što će vam omogućiti da uđete u konkurenciju za dobijanje besplatnog kursa.\nU nedelju, 17. decembra, objavićemo imena 5 srećnih dobitnika.\nNaša redakcija će svim dobitnicima poslati na mejl poklon kod sa kojim ostvarujete pravo na besplatan online kurs. Nakon što dobijeni kod unesete na strani prijave dobićete na mejl sva potrebna uputstva za pohađanje izabranog online kursa.\nPozivamo Vas da se aktivno uključite u razvoj svojih profesionalnih veština kako\nPrethodnoSolidan nastup na prestižnom turniru: “Feniksovci” peti u Banjaluci, u februaru nove utakmice\nSledećeRešava se sudbina MSK: Početna cena 38,5 miliona evra, ima zainteresovanih investitora


Uspeh sprskog brenda na jednom od najzahtevnijih tržišta\nMlekara Šabac na još jednom Prodexpo sajmu u Moskvi\nNedavno je završen Prodexpo sajam u Moskvi, jedan od najvećih u Rusiji i Istočnoj Evropi, gde su promovisani prehrambeni proizvodi vrhunskog kvaliteta. Mlekara Šabac je i ove godine učestvovala i to u okviru dva štanda – nacionalnog, u organizaciji Privredne komore i Razvojne agencije Srbije, ali i kao partner kompanije Foodland Russia. Foodland jedan je od pet najvećih proizvođača i distributera sireva i mlečnih proizvoda u Rusiji, a među svetskim kompanijama koje zastupa od Argentine do Švajcarske, nalazi se i Mlekara Šabac. O značaju njihovog desetogodišnjeg partnerstva, ruskom tržištu i budućnosti industrije – razgovarali smo sa Maksimom Poljakovim (Maxim Polyakov) generalnim direktorom Foodland Russia.\nMeđu najvećim ste proizvođačima, ali i uvoznicima i distributerima mlečnih proizvoda u Rusiji. Šta je potrebno da biste se našli među liderima na jednom od najvećih globalnih tržišta?\nFoodland postoji tri decenije uprkos različitim izazovima na domaćem, ali i globalnom tržištu, a opstali smo zahvaljujući odluci od pre skoro 15 godina, da započnemo i sopstvenu proizvodnju sira. Ispostavilo se da je naša proizvodnja u Rusiji, u kombinaciji ponude sireva i drugih mlečnih proizvoda iz zemalja od Argentine, preko Švajcarske, do Srbije – odličan recept za uspeh. Sve je ovo urađeno sa ciljem da se vrlo zahtevnim ruskim potrošačima i njihovim rastućim očekivanjima ponude proizvodi kakve žele – mlečni, vrhunskog kvaliteta, od prirodnih sastojaka, kontrolisanog porekla, sa konkurentnom i fer cenom. Jednostavno je, nema prostora za opuštanje, ako želite da opstanete na polici i osvojite srce ruskog potrošača treba da se ugledate na vašu Mlekaru Šabac.\nKoji su to trendovi, koliko su informisani potrošači i da li prave razliku između proizvoda od mleka i onih koji imaju biljno poreklo?\nProizvodnja mleka u Rusiji svake godine raste za 3-4% i borba proizvođača mleka i mlečnih proizvoda za udeo u tržištu postaje sve izraženija. Takođe, zahvaljujući elektronskim veterinarskim sertifikatima za sve mlečne proizvode, kao i redovnim inspekcijama – situacija na ruskom tržištu značajno se unapređuje. Zbog toga je u ponudi neophodno imati nešto što vas izdvaja u odnosu na konkurenciju. Istovremeno, generacije sve informisanijih potrošača nedvosmisleno traže i jasno žele da znaju odakle njihova hrana dolazi, bilo da su u pitanju informacije o proizvodu ili o samom proizvođaču. Poreklo mleka, standardi proizvodnje, zdravstveni benefiti, usklađenost sa procedurama zaštite životne sredine – to su informacije koje sve više potrošača zahteva da zna.\nPrema nedavno usvojenoj regulativi u Rusiji, prirodni proizvodi dobijeni isključivo i 100% od mleka razdvojeni su na policama u prodajnim objektima od proizvoda na bazi biljnog porekla – kako se potrošači ne bi dovodili u zabludu prilikom kupovine. Time je beli meki sir „Сербская брынза” (srpska brinza) Mlekare Šabac, u Srbiji poznat pod nazivom Mediteraneo i inspirisan grčkom fetom, postao još traženiji, jer potrošači u Rusiji jasno prepoznaju kvalitet koji nudi sir baziran na mleku, u odnosu na različite druge ponude tzv. biljnih sireva. Sa 25% udela u ovoj kategoriji Mlekara Šabac pravi ozbiljnu razliku i među domaćim, ali i svetskim ponuđačima na tržištu Rusije.\nKada su u pitanju navike i omiljeni mlečni proizvodi ruskih potrošača, pored onih osnovnih tu su i različite vrste sireva (tvrdi, polu-tvrdi, meki), a poslednjih nekoliko godina među posebno popularnim su sirevi tipa Mozzarella i različiti sirni namazi. Rast tražnje u kategoriji sirnih namaza primetan je i kod Mlekare Šabac, čiji brendovi Sirko i A la Kajmak, zbog svog prirodnog sastava, na bazi domaćeg mleka, bez aditiva i konzervansa, sve više osvajaju ruske potrošače. Znam da su oni već odavno lideri u kategoriji namaza na srpskom tržištu.\n„Činjenica da je Roskontrol žig, kao izuzetno priznanje i garancija kvaliteta proizvoda, Mlekari Šabac dodeljen treću godinu za redom govori u prilog potencijalu daljeg razvoja koji ovaj srpski proizvođač ima na ruskom tržištu“\nFoodland Russia ima partnere širom sveta. Šta proizvođač mlečnih proizvoda mora da uradi kako bi imao priliku za učešće na tržištu poput ruskog?\nSve naše partnere, bez obzira odakle dolaze, odlikuje dugoročna, jasno definisana i postavljena vizija i strategija razvoja na ruskom tržištu. Naše tržište je izuzetno konkurentno i kompleksno, sa konstantno novim izazovima. Već od juna se, recimo, uvodi obeležavanje proizvoda QR kodom što od svih proizvođača zahteva dodatne investicije u sopstvenu proizvodnju i tehnologije, kako bi nesmetano mogli da izvoze na rusko tržište. Da bi opstali na polici svi znaju da njihovi proizvodi moraju biti usklađeni sa najvišim standardima kvaliteta i bezbednosti hrane, kao i da je neprestano ulaganje u proizvodne tehnologije i inovacije presudno u tom aspektu – što Mlekara Šabac odlično razume. Zahvaljujući tome, između ostalog, njihov asortiman u Rusiji ima žig Roskontrol-a (beli medved) za vrhunski kvalitet prirodnih proizvoda. Činjenica da je Roskontrol žig, kao izuzetno priznanje i garancija kvaliteta proizvoda, Mlekari Šabac dodeljen treću godinu za redom govori u prilog potencijalu daljeg razvoja koji ovaj srpski proizvođač ima na ruskom tržištu.\nDa li ste posetili nacionalni štand Srbije u okviru Prodexpo sajma, kakvi su Vaši utisci kada su srpski proizvođači u pitanju?\nSa zadovoljstvom sam posetio srpski štand na Prodexpu jer je kod njih uvek dobra atmosfera, ukusna hrana i konstruktivna razmena iskustava. Trudim se da sa mojim partnerom Mlekarom Šabac, koja u Srbiji ima tradiciju proizvodnje dugu čak 90 godina, ali i drugim učesnicima uvek otvoreno razgovaram o mogućim unapređenjima kada je promocija srpskog brenda u pitanju, marketinškim aktivnostima, ali i o mogućim izazovima sa kojima se na ruskom tržištu mogu susresti. Tu pre svega mislim i na ekonomske parametre koji utiču na sve nas, od kupovne moći potrošača, odnosa rublje i stranih valuta, do troškova u proizvodnji, ali i usklađenosti između ruskih i standarda ostalih tržišta, inovacije koje uvodimo, a promene zbog pandemije COVID-19 i da ne pominjem. Mlečna industrija u Rusiji je u porastu i smatram da ćemo u narednih nekoliko godina videti kakve nas sve promene očekuju sa još većom potražnjom za ovom vrstom hrane i verujem da će one biti na zadovoljstvo potrošača, jer nadmetanje za njihovu naklonost ne prestaje.\nPrilog Sputnik Serbija o Podexpo:\nRosanda Milatović Skorić, SAS Adriatic region: “Detektovanje trendova je samo prvi korak”


Masters – Страна 2 – Novak Đoković\nNadal bolji od Novaka u finalu Mastersa u Rimu\nNovak nije uspeo da trijumfuje u finalu turnira "Internazionali BNL d’Italia" i tako dođe do 34. Masters trofeja u karijeri. U meču odluke u prestonici Italije Novaka je nadigrao drugi nosilac Rafael Nadal posle tri odigrana seta - 0:6, 6:4, 1:6.\nTri časa i jedan minut Novak je proveo na terenu da bi se plasirao među četiri najbolja na Masters turniru u Rimu. U meču četvrtfinala koji je završen u 01:05h posle ponoći Novak je na fenomenalan način spasio dve meč lopte i savladao Huana Martina del Potra (7) rezultatom 4:6, 7:6 (8:6), 6:4.\nNakon što je u drugom kolu nadigrao Denisa Šapovalova (6:1, 6:3), najbolji teniser sveta je u osmini finala u petak uveče demonstrirao moć i protiv Filipa Kolšrajbera i dobio ga rezultatom 6:3, 6:0.\nATP 1000gren slemMasterspolufinaleSADfinaležrebLondončetvrtfinaleATP 500


Podjela brašna koja se vrši ovih dana nije dio predizborne kampanje – poručuju iz Udruženja penzionera Goražde – RTV BPK\nPodjela brašna koja se vrši ovih dana nije dio predizborne kampanje – poručuju iz Udruženja penzionera Goražde\nUdruženje penzionera Goražde ovih dana vrši distribuciju brašna najugroženijim članovima. Iz udruženja poručuju da to nije dio predizborne kampanje i ograđuju se od svih političkih partija. Ističu da je njihov rad fokusiran isključivo na ublažavanje teškog materijalnog stanja ove populacije koju pozivaju da izađe na izbore i glasaju po vlastitom izboru.\n22 tone brašna koje se ovih dana distribuira penzionerima je vid pomoći koju je za ovu populaciju obezbjedila Vlada BPK Goražde – naglašavaju u udruženju penzionera demantujući špekulacije koje su se pojavile u javnosti da je riječ o predizbornim aktivnostima.\nU udruženju naglašavaju da na razne načine nastoje ublažiti teško materijalno stanje penzionera te se ograđuju od istupa bilo koje političke partije.\nSvoje aktivnosti udruženje je usmjerilo i na obezbjeđenje povoljnijih karti za prijevoz te ističu da svi penzioneri koji žele mjesečne karte za područje BPK mogu ih nabaviti u Centroprevozu po cijeni od 20 KM uz koje povratna karta za Sarajevo košta 10 maraka. S ciljem pomoći ovoj populaciji udruženje je po prvi put obezbjedilo i 104 paketa pelena za odrasle čija je podjela već obavljena – ističu u udruženju.


Sir se proizvodi već 7.500 godina - NMR Info\nGrupa naučnika sa Bristol Univerziteta u Velikoj Britaniji uradila je detaljne hemijske i druge analize na 7.500 godina starom glinenom situ, pronađenom u Poljskoj, i utvrdila da je sito korišćeno za proizvodnju sira\nGrupa naučnika sa Bristol Univerziteta u Velikoj Britaniji uradila je detaljne hemijske i druge analize na 7.500 starom glinenom situ, pronađenom u Poljskoj, i utvrdila da je sito korišćeno za proizvodnju sira.\nOvo otkriće praktično dokazuje da je sir namirnica stara najmanje 7.500 godina, prenela je agencija Rojters.\nNaučnici sa Bristol Univerziteta tvrde da je sito, napravljeno od 34 vrste gline, korišćeno za odvajanje sira iz ukiseljenog mleka, što je primer primitivne proizvodnje sira.\nNaučno istraživanje je objavljeno na internet stranici časopisa Načur (Nature) i naučnici tvrde da se radi o „ubjedljivim dokazima veze između drevnih sita i proizvodnje sira“.\nRezultate istraživanja „potvrdio“ je i profesor sa Vermont Univerziteta Pol Kindsted, poznat po naučnom delu „Sir i kultura“, rekavši da su dokazi neoborivi i da je sigurno da su uzorci otkriveni na situ ostaci usirenog masnog mleka.\nProfesor Kindsted je dodao da mnogi naučnici tvde da je sir pravljen na teritoriji današnje Turske još pre 9.500 godina, ali da je ovo prvi validan dokaz o starosti prakse proizvodnje sira.


Od danas i VINARIUM deo Unije poslodavaca Srbije | Unija Poslodavaca Srbije\nVINARIUM je mlada vinarija nastala 2009. godine, bazirana na ljubavi porodica Bikicki i Šljivančanin prema vinogradima i proizvodnji vina.\nVINARIUM se nalazi u malom sremskom selu Banoštor, jednom od najstarijih Sremskih naselja gde je tradicija gajenja vinove loze duga, i potiče još od vremena Rimskog carstva. Tada je Bononija Malta (današnji Banoštor), rimsko pristanište na Dunavu, zauzimala vrlo važno mesto na raskršću podunavskih puteva celoga Carstva, a bila je povezana putem sa Sirmiumom, prestonicom carstva i ujedno pristaništem na Savi.\nU trećem veku nove ere, Rimski imperator Markus Aurelijus Probus je u velikoj meri doprineo procvatu vinogradarstva u ovoj oblasti i postavio temelje za negov dalji razvoj.\nU 12. veku srpski plemić iz dinastije Vukanović Beloš, čija je sestra Jelena bila udata za ugarskog kralja, dobio je titule ugarskog palatina i bana. Osnovao je manastir na mestu današnjeg Banoštora koji je tako i dobio današnje ime – Banov manastir (mađarski Ban monostra).\nVinarium je postavio vrlo jasne ciljeve i realne planove koji imaju jake i stabilne temelje, a to su njihovi vinogradi.\nZa sada VINARIUM ima i 26 posađenih hektara, a plan je da vinariju prošire sa ukupno blizu 40 ha vinograda. Zahvaljujući pomoći Sekretarijata za privredu i turizam kao i poljoprivrede AP Vojvodine izgrađen je opremljen vinski podrum sa pratećom degustacionom salom.\nSa proizvodnjom oko 40.000 litara vina različitih belih i crnih sorti i degustacionom salom, VINARIUM je spreman da ugosti ljubiteleje vina i snabde ugostiteljske i turističke objekte vinom koje je optimalno po ceni i kvalitetu.\nZajednička opredeljenja Unije poslodavaca Srbije i VINARIUM-a se baziraju na podršci daljem razvoju jedinstvenih domaćih proizvoda i brendova koji imaju ogroman potencijal ne samo na našem već i na svetskom tržištu. Za razvoj privrede Srbije i rast BDP-a od velikog značaja su već gotovi proizvodi, a ne samo sirovine. Dalji razvoj domaćih proizvoda je ulaganje u budućnost, a podrška lokalnim privrednicima omogućava stabilnu budućnost novim generacijama.


Predstavljena knjiga “Stena ljubavi” | Palelive.com\nPočetna Regija Sokolac Predstavljena knjiga “Stena ljubavi”\nSOKOLAC – U sokolačkoj Narodnoj biblioteci promovisan je roman “Stena ljubavi”, peti po redu autora Milenka Avramovića iz Milića. Radnja romana smještena je u 17. vijek i govori o zulumu turskog načina vladanja nad srpskim narodom.\nAutor je istakao da ima u planu da objavi sedam romana kako bi pokazao tragediju srpskog naroda na ovim prostorima, a da nedostaje roman koji bi obradio Prvi svjetski rat, dok je Drugi svjetki rat obrađen u romanu “LJubav u zagrljaju smrti”.\nAvramovićev roman “Majka” pokriva posljednji rat, a roman “Majka dva” bi pokazao šta se događa u ovom vremenu, kao jednoj vrsti okupacije.\nRecenzent romana “Stena ljubavi” Nedeljko Babić rekao je sinoć na promociji da je žubor rečenice u Avramovićevim knjigama “pripovjedački, otmeniji od prigodničarskih slovotarija i počesto kao da se pojačava rafalima uskličnika i upitnika”.\nPrema njegovim riječima, nema podvođenja ličnog iskustva stavovima nadirućeg mondijalizam-unijatstva, mada ponekad ima odviše srceparajućih detalja i lirskih efekata za izazivanje naprasnih emocija, za one koji mogu zdravo da zaplaču.\nPrethodni članakHapšenja zbog zloupotreba položaja\nNaredni članakPolicajci sa učenicima o maloljetničkoj delikvenciji


Lider bivše države Sovjetskog Saveza optužio je "marionete" i "kanale ruske društvene mreže Telegram" zbog veza sa Moskvom i uplitanja u predsedničke izbore koji se održavaju 9. avgusta, a u kojima će, kako se očekuje, osigurati šesti mandat.\nNjegove službe bezbednosti obrušile su se na "Belgazprombank", podružnicu ruskog energetskog giganta Gasproma, koju je svojevremeno vodio kandidat opozicije koji se trenutno nalazi u zatvoru, a Gasprom je uputio kritiku zbog postavljanje novog menadžmenta. 65-godišnji autoritarni vođa takođe je pozvao na vojne vežbe u blizini ruske granice.\nAli najveća uznemirenost dogodila se prošle nedelje kada su njegove službe bezbednosti uhapsile 33 Rusa, nazivajući ih plaćenicima koji su poslati preko granice da stvore nemire.\nLider u krizi želi razlog da odloži izbore, a Putin jedva čeka da ga VIDI NA KOLENIMA: Zašto je Lukašenko uhapsio RUSKE PLAĆENIKE\nBelorusija je blisko povezana sa Rusijom od bilo koje druge zemlje i njih dve formiraju Savez Rusije i Belorusije sa integrisanom ekonomskom zonom, vojnim savezom i potencijalom za još dublje ujedinjenje. Ali partnerstvo je poslednjih godina postalo sve zategnutije, a Lukašenkovi nedavni potezi mogli bi delovati kao poslednji udarac koji ruši poseban odnos između ove dve države.\nTokom televizijskog obraćanja naciji ove nedelje, Lukašenko je rekao da je Belorusija važna za Rusiju, jer Moskva "nema drugih bliskih saveznika". On je ukazao na mogućnost za "tačku bez povratka, kada se odnosi između dve zemlje pretvore iz bratskih i strateških u obične i praktične", rekao je Arsenij Sivitski, direktor Centra za strateške i spoljnopolitičke studije u Minsku.\n"Moć - nastrašnija droga"\nU Rusiji su zvanični komentari na izbore rezervisani, a portparol Kremlja Dmitrij Peskov opisao je glasanje kao domaće pitanje u Belorusiji. Ali, oštri vođa nacionalističke stranke Liberalno-demokratske partije Rusije Vladimir Žirinovski optužio je Lukašenka da je zavisnik od vlasti jer vlada Belorusijom 26 godina.\n- Moć ... je najstrašnija droga. Lukašenko ne može da je dobije dovoljno - rekao je Žirinovksi, pozivajući beloruskog predsednika da se povuče iz trke kako bi birališta bila "lepa".\nPortparolka ministarstva spoljnih poslova Marija Zaharova rekla je da podmuklost predizborne politike ne mogu da ugroze "snažne temelje" odnosa Rusije sa Belorusijom. Ali izgovorila je i prikrivenu pretnju:\n- Što se tiče pritvorenih ruskih državljana.. Mi ćemo se za njih zauzeti i nećemo dozvoliti da im se nešto dogodi. Oni to dobro znaju u Minsku - napisala je na Fejsbuku.\nValeri Cepkalo, glavni suparnik Lukašenka na predstojećem glasanju, koji je pobegao iz Belorusije u strahu od hapšenja, rekao je da Kremlj možda premišlja o podršci Lukašenku.\n- Rusija prvi put nije zauzela pro-Lukašenkovu poziciju na ovim izborima - rekao je Cepkalo ukrajinskom televizijskom kanalu "Hromadske" tokom turneje po susednim državama.\n- Kremlj shvata da bi podrška takvom nepopularnom lideru mogla da ima ozbiljne posledice u budućnosti - rekao je.\nOstali Belorusi, međutim, imaju pesimističniji izgled, piše "Moskvou tajms".\nMoskva planira da iskoristi izbore da "ukroti drznika", što je referenca na beloruskog lidera - ili da ga "promeni" za boljeg saveznika, rekao je Aleksander Milinkevič, član opozicije koji se kandidovao protiv Lukašenka 2006. godine.\nPišući na Fejsbuku, on je rekao da je Kremlj ponudio da učvrsti Lukašenkov položaj krajem prošle godine u zamenu za postizanje plana puta za dublju integraciju, planova koji su izazvali proteste u Belorusiji.\nBeloruski lider je odbio da potpiše bilo kakve sporazume o bliskoj integraciji zbog narušavanja suvereniteta njegove zemlje.\nRanije ove godine, Lukašenko i predsednik Rusije Vladimir Putin nisu postigli dogovor o sniženim cenama energije, a Lukašenko je tvrdio da je Putin želeo da "uključi" Belorusiju u Rusiju u zamenu.\nU trenutku ovih tenzija, hapšenje Rusa u Belorusiji predstavlja eskalaciju već postojećih neslaganja, kaže politički analitičar Artejom Šribman.\nIncident će pogoršati "krizu poverenja" između Minske i Moskve, piše za moskovski centar "Karnegi".\n- Prvi put se ova kriza pokazuje ne samo probleme u vezi sa naftom i gasom ili trgovinskim pitanjima, već i svete i gotovo netaknute saradnje vojske i bezbednosnih službi. Očekuje se da će između Minska i Moskve biti još provokacija i nekoordiniranih akcije. Međusobni zamor i sumnja će nastavniti da se gomilaju.


Merkur Palace u Vrnjačkoj Banji gotov krajem 2020. - Slede tenderi za naredne dve faze gradnje - Raski Portal\nredakcija3 May 16, 2019\t0 Komentara\n– U cilju razvoja i unapređenja kvaliteta usluge, Merkur je prošle godine započeo izgradnju novog luksuznog objekta Merkur Palace, kako bi se ostvarila vizija pružanja usluga zdravstvenog turizma najvišeg nivoa i kvaliteta, kako za domaćeg tako i za inostranog, visoko-platežnog i zahtevnog gosta. Biće to ekskluzivan medicinski i spa centar u rangu hotela sa četiri zvezdice. Merkur je do sada gradio objekat Merkur Palace iz sopstvenih sredstava, a novac dobijen iz investicionog kredita Fonda za razvoj biće upotrebljen za nastavak dalje izgradnje – kaže za eKapiju Bojana Beljić, PR menadžerka Specijalne bolnice Merkur.\n– Međutim, istovremeno se rade i redovna održavanja i unapređenja postojećih kapaciteta kako smeštaja tako i tretmana i terapija – kaže Bojana Beljić za eKapiju.\nD. Obradović / ekapija.com


„Ko odbije, smatraću da je latentni narkoman“ Vukanović objavio rezultat testa na drogu, pa pozvao Dodika i Cvijanovićevu da urade isto – Banjaluka24\nStigla je analiza i nalaz koji sam radio u Laboratoriji „Akvalab“ u Trebinju na prisustvo narkotika u organizmu, a koji je pokazao da sam negativan na sve narkotike, od marihuane, amfetamina, kokaina, heroina, spida, ekstazija… objavio je narodni poslanik, Nebojša Vukanović.\nKako kaže, da bi mogao da to traži i od drugih, prvo je testirao sebe i to na desetak narkotika koji se najčešće koriste.\n– Nakon što je bivši gradonačelnik Prijedora Dalibor Pavlović zbog devijantnog ponašanja i gubitka razuma podnio ostavku, jer se drogirao tabletama i tvrdio da je neka „crna magija i đavo“ ušao u njega, a savjetnik Milorada Dodika i zamjenik generalnog sekretara Vlade RS, Marko Šukalo, uhapšen zbog kokaina i ekstazija, pokazalo se tačnim pisanje i nagađanje da mnogi u Vladi RS i na čelu države koriste kokain i druge narkotike i da je to uzrok ispada, problema, nekontrolisanog devijantnog ponašanja – napisao je Vukanović na svom blogu.\nOčekuje da svi ministri, pomoćnici, savjetnici u Vladi, poslanici, načelnici opština i direktori javnih preduzeća, kao i članovi Kabinetu predsjednice Željke Cvijanović i člana Predsjedništva BiH Milorada Dodika, počevši od njih dvoje, izvrše testiranje na narkotike i javno objave rezultate.\n– Ko bude pozitivan na prisustvo bilo kog narkotika mora da podnese ostavku i povuče se sa svih funkcija. Ko odbije da se testira i javno objavi rezultate, smatraću da je latentni narkoman, jer ne vidim nijedan drugi razlog za nekog ko je „čist“ i nikada ne uživa u drogama zbog čega bi odbio testiranje – poručio je Vukanović.\nSUPER EKSKLUZIVNO – Milbauer i Prointer složno do posla od 100 miliona, u toku tajni pregovori u Banjaluci\nPolitikaprije 24 minute


Iako su u grupi pokazali jako lep fudbal igrači Meksika nisu imali snage da se suprotstave favorizovanim "kariokama" koji su na krilima nadahnutog Nejmara koji je postigao gol i zabeležio asistenciju, obezbedili plasman u četvrtfinale i zakazali duel sa Belgijom koji je po mnogima finale pre finala.\nImali su i "sombrerosi" svoje šanse na ovom susretu, pa imaju razloga da žale, ali kako to obično biva u sportu, ne samo fudbal stigla je kazna.\nSa druge strane Japan baš nije imao ni sreće, ali ni snage da izdrži nalet "crvenih đavola" i napravi istorijski uspeh. "Samuraje" je samo 20 minuta delilo od sna, ali je Belgija najjačim otužjem (skok igrom), najpre preko Fertongena, a potom i Felainija izjednačila, da bi u poslednjim trenucima meča pogotkom Nasera Čadlija stigla do konačnog preokreta i trijumfa.\nIzabranici Akire Nišina imaju za čim da žale, ali ipak možda je u pitanju karma, jer nisu baš na sportski način obezbedili plasman u osminu finala, pošto su poslednjih 10 minuta meča sa Poljskom čuvali loptu na svojoj polovini kako bi sprečili dobijanje kartona i eventualno ispadanje sa Mundijala.


Vesti - Obrazovanje za XXI vek (14) - Nedeljnik Vreme\n15. 12. 2010. / 14.51\nDigitalna oprema za škole\nMinistarka za telekomunikacije Srbije Jasna Matić izjavila je da će prioritet Ministarstva u prvoj polovini 2011. godine biti opremanje osnovnih škola u Srbiji računarskom opremom i podrška elektronskoj upravi. Ona je 8. decembra u Kruševcu uručila nagrade, laptop i projektor, učenicima Osnovne škole "Dositej Obradović", pobednicima internet kviza "Klikni bezbedno", koji je organizovalo Ministarstvo telekomunikacija. Ministarka je podsetila da je Ministarstvo letos raspisalo konkurs za opremanje škola informatičkom opremom na koji se prijavilo 2910 škola iz Srbije. Matićeva je kazala da će u toku decembra u prvih 16 škola u Srbiji, među kojima je i kruševačka "Dositej Obradović", biti instalirani digitalni kabineti, a da će do kraja ove školske godine oko 30.000 radnih mesta u školama biti opremljeno digitalnom računarskom opremom.\nDevet decenija Šumarskog\nŠumarski fakultet Univerziteta u Beogradu proslavio je 5. decembra 90 godina rada. Za prvih 90 godina, na ovom fakultetu diplomiralo je ukupno 8185 studenata, njih 398 je magistriralo, a sa Šumarskog je izašlo 245 doktora nauka. Na svečanoj akademiji povodom jubileja prisustvovali su rektor Beogradskog univerziteta Branko Kovačević, ministar prosvete Žarko Obradović i ministar za nauku i tehnološki razvoj Božidar Đelić. Deset najboljih studenata u školskoj 2009/10. nagrađeno je povodom godišnjice fakulteta, a četvoro diplomaca dobilo je posao u Javnom preduzeću "Srbijašume".\nFinale matematičke olimpijade\nFinale pete matematičke olimpijade na republičkom nivou, za starije osnovce, održano je 11. decembra na Učiteljskom fakultetu u Beogradu, u organizaciji Matematičkog društva "Arhimedes", saopšteno je iz tog društva. Takmičenje ima tri nivoa: kvalifikacioni, održan u oktobru, osnovni u novembru i republičko finale na kom je učestvovalo 36 učenika, a pregled zadataka je u toku. Pobednicima će biti dodeljene tri nagrade i pohvale, a apsolutni pobednik dobiće "matematičko zimovanje", odnosno "Arhimedesovu" zimsku školu mladih matematičara u okviru matematičko-računarskog kampa na Tari od 3. do 9. januara 2011. godine. Rezultati finala biće saopšteni u sredu 15. decembra u 12 sati, a istog dana biće objavljeni i na sajtovima: www.arhimedes.rs i www.mislisa.rs, navedeno je u saopštenju.\nMilioni za časove\nIstraživanje Republičkog zavoda za statistiku pokazalo je da oko sedam i po miliona evra roditelji učenika osnovnih i srednjih škola izdvoje u jednoj školskoj godini za dodatne časove, izjavio je u Čačku pomoćnik ministra prosvete Srbije za predškolsko i osnovno obrazovanje Želimir Popov. On je upozorio da su škole dužne da pripremaju učenike za polaganje završnog ispita i istakao da zbog toga nema potrebe za plaćanjem dopunskih časova. Popov je podsetio da će zbirke za polaganje završnih ispita za osmake biti završene do kraja prvog polugodišta. To su zbirke koje izdaje Zavod za vrednovanje kvaliteta obrazovanja i vaspitanja iz Beograda, rekao je Popov. "Ove zbirke su drugačije od zbirki koje su se ranije pojavljivale i ove zbirke su važeće", rekao je Popov. On je dodao da je "čuo da su roditelji i škole naručivali neke druge zbirke, ali ove zbirke koje će se pojaviti za mesec dana pravljene su na osnovu standarda za kraj osnovnog obrazovanja".\nNišta od Šangaja\nUniverzitet u Beogradu, uprkos očekivanjima, nije uspeo da se rangira među 500 najboljih visokoškolskih ustanova u svetu na čuvenoj "Šangajskoj listi". Primat i ove godine drže američki univerziteti, a među prvih deset čak osam je iz SAD i dva iz Velike Britanije. Već osmu godinu zaredom lidersku poziciju zauzima Harvard. Rektor Beogradskog univerziteta Branko Kovačević kaže da su očekivali da će se naći u društvu 500 najboljih visokoškolskih ustanova u svetu. Očekuje se odgovor upravljačkog odbora koji sastavlja listu, koji bi trebalo da obrazloži poziciju našeg univerziteta.\n"Za ‘Šangajsku listu’ gleda se oko 3000 univerziteta iz celog sveta. Problem je što na portalu Univerziteta u Beogradu nisu objavljeni svi naučni radovi, već se nalaze u internim bazama i na papirima, tako da je vidljiva samo polovina baze sa radovima profesora. Takođe, došlo je i do promene domena iz ‘ju’ u ‘rs’, o čemu svetska akademska javnost nije bila u potpunosti obaveštena, pa je naš univerzitet postao ‘nevidljiv’", kaže on. Neprepoznavanju Univerziteta u Beogradu u međunarodnim okvirima doprinosi i to što pojedini profesori koji objavljuju radove u stranim časopisima i koji su citirani, ne pišu "Univerzitet u Beogradu" pored svog imena, već navode samo ime fakulteta. Iako je rektor zatražio od svih da to čine, profesori se i dalje oglušuju, pa je registrovano 700 radova manje.


Od 21 grane prerađivačke industrije 11 ostvarilo rast proizvodnje\nNaslovnica NAJNOVIJE Od 21 grane prerađivačke industrije 11 ostvarilo rast proizvodnje\nSarajevo – Obim industrijske proizvodnje u Kantonu Sarajevo u prvom kvartalu ove godine bio je veći za 1,1 posto od obima proizvodnje u istom periodu prošle godine, dok je u Federaciji BiH došlo do povećanja obima proizvodnje za 2,2 posto, istaknuto je danas na konferenciji za novinare u Privrednoj komori Kantona Sarajevo (PKKS).\nDirektorica Centra za razvoj poduzetništva i poslove s inozemstvom PKKS-a Mubera Kadrić je kazala da je u tom periodu od 21 djelatnosti prerađivačke industrije KS-a, 11 zabilježilo rast proizvodnje, dok je preostalih deset grana ostvarilo manji nivo proizvodnje.\nZabilježen je rast proizvodnje u prerađivačkoj industriji u KS-u za 1,6 posto, dok je na nivou Federacije BiH prerađivačka industrija zabilježila rast obima proizvodnje od čak 4,4 posto.\nKadrić je navela da je obim vanjskotrgovinske razmjene KS-a u prva četiri mjeseca ove godine bio za 5,8 posto manji u odnosu na isti period prošle godine. Istovremeno je na nivou FBiH registriran pad ukupnog obima vanjskotrgovinske razmjene za 0,7 posto.\n“U prva četiri mjeseca izvoz i uvoz u KS-u smanjeni su za 13,1 posto, odnosno 3,7 posto, a pri tome je došlo do rasta deficita za 0,3 posto. Pokrivenost uvoza izvozom na nivou KS-a bila je 26,6 posto, što predstavlja pad od 9,8 posto u odnosu na ostvareni stepen pokrivenosti u istom periodu prošle godine”, dodala je Kadrić.\nU ukupnom izvozu Kantona Sarajevo, najveće učešće ima izvoz pokućstva i dijelova, zatim električna energija, cestovna vozila, medicinski i farmaceutski proizvodi, te metalne rude i otpaci metala. Što se tiče uvoza KS, najznačajnije mjesto zauzima nafta i naftni derivati, zatim cestovna vozila, telekomunikacijski aparati, plin zemni i industrijski, odjeća, te medicinski i farmaceutski proizvodi.\nNajveći izvoz iz Kantona Sarajevo u prva četiri mjeseca ostvaren je u Njemačku (71,2 miliona KM), Hrvatsku (44,1 miliona KM), Srbiju (35,5 miliona KM), Rusiju (15,4 miliona KM) i Austriju (13 miliona KM). U tom periodu najveći uvoz u KS ostvaren je iz Hrvatske (186,8 miliona KM), Njemačke (119,5 miliona KM), Kine (117,2 miliona KM), Srbije (111,3 miliona KM), te Italije (82,9 miliona KM).\nGovoreći o privrednim kretanjima u KS-u u prošloj godini stručni saradnik u PKKS Kemal Hadžimusić je naveo da rezultati ukazuju na blagi ekonomski oporavak privrede KS-a. Glavni pokretači ekonomskog oporavka, po njegovim riječima, bili su vanjska trgovina, građevinarstvo i turizam.\n“Od početka 2015. Sarajevski kanton bilježi kontinuiran trend rasta izvoza, a istovremeno smanjenje uvoza. Na kraju 2015. izvoz Kantona Sarajevo bio je za 5,9 posto veći od izvoza iz 2014., a deficit i uvoz su se smanjili za 7,4 posto, odnosno 3,7 posto”, kazao je Hadžimusić.\nU Komori kažu da je robna razmjena KS-a s Velikom Britanijom veoma mala tako da izlazak Britanije iz EU neće imati velikog uticaja na vanjskotrgovinsku razmjenu KS-a.\nU prošloj godini obim vanjskotrgovinske razmjene KS-a s Velikom Britanijom iznosio je 36,3 miliona KM što čini 0,8 posto ukupne vanjskotrgovinske razmjene KS-a sa svijetom. Od ukupnog obima razmjene robe s Britanijom na izvoz iz Kantona se odnosilo 3,8 miliona KM (0,4 posto od ukupnog izvoza KS) a na uvoz 32,5 miliona KM (0,9 posto od ukupnog uvoza KS).


Dačić iz Vašingtona: Veoma mi je drago - CdM\nDačić iz Vašingtona: Veoma mi je drago\nMinistar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić izrazio je zadovoljstvo zato što je u SAD obilježena stogodišnjica podizanja srpske zastave u Bijeloj kući.\nDačić je sinoć, zajedno sa predsjednicom Vlade Anom Brnabić, učestovovao na ceremoniji u Kongresu SAD povodom obilježavanja 100 godina od podizanja srpske zastave u Bijeloj kući.\n“Veoma mi je drago da se ono o čemu sam govorio godinama unazad na ovakav način obilježava u Vašingtonu, ali i u Beogradu”, rekao je Dačić, navodi se u saopštenju.\nOn je rekao da je iz zaborava izvukao nešto što se desilo prije jednog vijeka i o čemu se danas “govori javno od strane američke administracije”.\n“Govorim o činjenici da smo imali veliku podršku SAD-a za vrijeme Prvog svjetskog rata, kao i da je predsjednik SAD-a Vudro Vilson u svojim tačkama koje je objavio za rješenje svjetske krize Srbiju i srpski narod stavio u te tačke”, rekao je Dačić i dodao da su SAD uvidjele svu veličinu žrtve koju su podnijeli Srbija i srpski narod a da se saradnja SAD i Srbije nastavila i za vrijeme Drugog svjetskog rata.\n“Bitno je da probamo da iskoristimo ovaj veliki jubilej za resetovanje naših odnosa. Nit saradnje, kooperacija i podrška se izgubila tokom svih ovih decenija. Nijesmo našli zajedničke interese i imenitelj u tom periodu i vrijeme je za popravljanje odnosa. Važno je da se o ovome razgovara sa novom američkom administracijom i mislim da je to šansa za Srbiju i srpski narod”, rekao je Dačić.\n“Nova administracija želi da čuje srpske predloge, stavove i da predloži kreativna rješenja, a ne da se bazira na onome što je već postalo kliše i što je radila prethodna administracija”, rekao je Dačić.\nDačić je rekao da će u Vašingtonu imati sastanak sa savjetnikom američkog predsjednika za nacionalnu bezbjednost Džonom Boltonom i učestvovati na Konferenciji o religijskim slobodama koju je sazvao državni sekretar Majk Pompeo.\n“Ovo je dobra prilika da se pronađu zajednički interesi koje smo izgubili svih ovih decenija i oni se samo mogu pospješivati ovakvim događajima”, rekao je Dačić na sinoćnoj svečanosti u Kongresu.\nTagoviAna Brnabić Bijela kuća Ivica Dačić SAD Srbija\n1 Komentar na "Dačić iz Vašingtona: Veoma mi je drago"\nNobilo: Ideje Davidovog oca i moje se nijesu poklopile


21. septembar 2017. 23:28\nSve ovo previše dugo traje i najoštećenija su deca, po običaju, naravno, krivicom političara čija je glavna osobina - bahatost. Jer da nije bahat, Šarčević bi svoju odluku o smeni direktora odavno povukao i deca ne bi nepotrebno izostajala s nastave. Ministrov argument za smenu - da je direktor pravio neke "nezakonite" greške - i bled je i smešan naspram dve činjenice: prvom, da je ova škola u svemu izuzetno uspešna zahvaljujući upravo njenom direktoru, i druga, podjednako bitna, da direktora u ogromnoj većini podržava školski kolektiv, ogromna većina učenika i njihovih roditelja. "Ko radi taj i greši" stara je i tačna poslovica, ali je isto tako tačno da je veoma pogrešno smenjivati ljude zbog neke greške ukoliko su oni izvanredno doprineli razvoju ustanove u kojoj rade. S druge strane, kada niko iz vladajuće elite nikada nije bio smenjen zbog kardinalnih grešaka i neuspeha koji su građane veoma mnogo koštali, kristalno je vidljivo da u Srbiji postoje dva aršina, jedan za političare i drugi za sve ostale ljude.\nIz priča roditelja, ispada da se gosn ministar nameračio na imovinu odlično opremljene škole. Postij priča o silnim hektarima koje poseduje škola, od 42 LCD televizora koji treba da se daju nekome umesto da ostane školi, itd. Dakle radi se o lopovluku ministarstva, koje ničim nije zavredelo niti doprinelo boljitku škole "Svetozar Miletić". Sad kada je direktor škole nešto uradio, opremio, nabavio i debelo se oznojio za sve , e sad bi ministarstvo da ćapa. Zašto i u čije ime?


Press Online :: Biznis :: Nećemo jeftiniji benzin, koliko je u okolini? / print=true\nNećemo jeftiniji benzin, koliko je u okolini?\nIako vrednost dinara u odnosu na dolar raste maloprodajne cene goriva u Srbiji u poslednjih šest sedmica ipak nisu snižene.\nDok u Udruženju naftnih kompanija Srbije za Danas objašnjavaju da se nisu stekli uslovi za spuštanje cena, stručna javnost misli suprotno - da je reč o "neelastičnosti" vlasnika benzinskih pumpi kada treba da snize cene goriva.\nTomislav Mićović, generalni sekretar Udruženja naftnih kompanija Srbije, ističe da je nezahvalno vršiti analize da li benzin treba da pojeftini samo na osnovu jednog parametra.\n“Razlog je taj što postoji više parametara koji utiču na korekciju maloprodajnih cena goriva. Nije dovoljno da dinar skoči u odnosu na dolar da bi to automatski značilo da cene goriva na pumpama treba da se smanje. Da li će do korekcije doći zavisi od niza faktora, odnosno od kretanja na tržištu. Tačno je da je dolar oslabio u odnosu na dinar, ali treba znati da su kreditna zaduženja naftnih kompanija u evrima. Takođe, da li će biti korekcije zavisi i od ponude i tražnje, ali i troškova koje vlasnici benzinskih stanica imaju, primera radi prema nekim javnim preduzećima kao što su "Putevi Srbije" ili lokalnim samoupravama”, kaže za Danas Mićović.\nPrema njegovim rečima, cene sirove nafte su u konstantnom porastu, sa manjim oscilacijama, od 22. juna pa to svejedno nije dovelo do rasta cene goriva. Naš sagovornik dodaje da pojeftinjenja goriva uvek nastupa kada se stvore uslovi za to.\n“Tako je u jednom periodu koji je trajao osam sedmica, cena benzina stalno padala, a onda je nastupio period od šest sedmica u kome se cena goriva stabilizovala i održava se na određenom nivou. Osnovni faktor koji određuje da li će benzin pojeftiniti ili ne je tržište. U Srbiji postoji 1.430 benzinskih stanica što je zaista veliki broj s obzirom na veličinu tržišta u našoj zemlji. Da zaista postoji ekonomski opravdana mogućnost za smanjenje maloprodajnih cena benzina u datom trenutku, a s obzirom na broj benzinskih stanica, sigurno je da bi se bar neko od prodavaca odlučio za smanjenje kako bi bio konkurentniji. Međutim s obzirom da do toga nije došlo jasno se nameće zaključak da za tako nešto ne bi bilo prostora, odnosno troškovi sa kojima se suočavaju naftne kompanije ne nude mogućnost nižih cena od ovih koje su aktuelne”, navodi on.\nS druge strane, Ljubodrag Savić, profesor Ekonomskog fakulteta u Beogradu, kaže za Danas da je činjenica da dolar pada u odnosu na dinar sasvim dovoljan razlog za korekciju maloprodajnih cena benzina na dole.\n“Međutim, naftne kompanije u Srbiji su veoma nefleksibilne kada treba da snize cene goriva na pumpama. S druge strane nemaju isto takvu logiku kada je reč o povećanju cena. Dovoljno je da dolar skoči u odnosu na dinar i da to traje svega nekoliko dana i da u tom periodu vlasnici benzinskih pumpi čak i ne kupuju gorivo, da se odluče da dignu njegovu cenu. Prema tome, ako tako lako dižu cene goriva kad dolar skače nema nikakvog opravdanja da ne snize maloprodajne cene u trenutku kada dinar jača. Međutim, očito je da su naftne kompanije u Srbiji da li na osnovu međusobnog dogovora ili prećutno, to ne bih mogao da tvrdim i znam, zaključile da nema potrebe da smanjuju maloprodajne cene i na taj način umanjuju svoj profit”, naglašava Savić.\nInače, u ovom trenutku dinar je u odnosu na dolar jači za dva odsto nego što je to bio slučaj pre mesec dana. Na godišnjem nivou je pak jači za 8,1 odsto dok je dinar od početka godine prema dolaru ojačao za 15,9 odsto.\n- Cene benzina u Srbiji:\nGorivo Cena po litru (din/l)\nEvro premijum BMB 95 141,34\nTNG autogas 73,06\n- Cene u regionu:\nEvro premijum - BMB 95\nBMP 95 Evrodizel\nGrčka 1,51 - 1,25\nAlbanija 1,3 - 1,3\nHrvatska 1,26 - 1,14\nSlovenija 1,24 - 1,16\nCrna Gora 1,22 - 1,09\nSrbija 1,18 - 1,22\nMađarska 1,13 - 1,13\nBugarska 1,02 - 1,01\nMakedonija 1 - 0,78\nRumunija 1 - 1,01\nBosna i Hercegovina 0,91 - 0,87


Šest zemalja bi moglo da obori sporazum EU–Turska - Sputnjik Srbija\n09:50 18.03.2016 (osveženo 10:05 18.03.2016) Preuzmite kraći link\nBez obzira na težnju evropskih zemalja da po svaku cenu smanje priliv migranata, nisu sve članice Evropske unije spremne da podrže mogući sporazum EU i Turske, prema kojem bi Ankara vratila izbeglice nesirijskog porekla na svoju teritoriju, piše „Politiko“.\nMeđu zemljama koje bi mogle da osujete ispunjenje tog sporazuma su Austrija, Bugarska, Kipar, Francuska, Mađarska i Španija, navodi list.\n„Beč je skeptičan prema tom dogovoru, ali ne istupa kategorički protiv njega“, piše list, dodajući da austrijske vlasti strahuju da bi ukidanje viznih ograničenja dovelo do porasta broja turskih migranata u Evropskoj uniji zbog stalnog narušavanja ljudskih prava u samoj Turskoj.\nSofija se, prema pisanju lista, plaši da će Turska promeniti egejsku maršrutu izbeglica ka EU, što bi moglo da dovede do toga da migranti počnu da putuju Crnim morem — direktno ka obalama Bugarske.\nSeverni deo ostrvske države Kipar turske vlasti su okupirale 1974. godine, a sama Ankara Kipar nije ni zvanično priznala, zbog čega su male šanse da Nikozija pristane na ustupke u vezi sa viznom liberalizacijom EU i Turske, piše list.\nŠto se tiče Francuske, predsednik te države Fransoa Oland je više puta izjavio da pitanje ukidanja viznih ograničenja za turske građane ne podleže razmatranju sve dok Turska ne počne da poštuje ljudska prava.\nList dalje navodi primer Mađarske i njenog premijera koji nije zadovoljan sistemom raspodele izbeglica, ustanovljenim u Evropi. Zbog toga, sa njegove tačke gledišta, sporazum sa Turskom neće rešiti osnovni problem, a to dogovor sa Ankarom čini izlišnim.\nDejstva Turske u unutrašnjoj politici, kao i neprestano kršenje ljudskih prava i slobode govora, prema mišljenju španskih vlasti, dovodi u sumnju kompatibilnost predloga Turske sa vrednostima zapadnog sveta.\nAnkara je na nedavno održanom samitu EU–Turska neočekivano promenila zahteve Briselu, zatraživši u zamenu za učešće u rešavanju migracione krize više novca od Evrope, viznu liberalizaciju, kao i ubrzavanje procesa pristupanja Turske u EU.\nsporazum EU-Turska, vizne olakšice, migraciona kriza, Politiko, Evropska unija, Španija, Kipar, Bugarska, Austrija, Mađarska, Francuska, Turska


Radu i Jagodini ukinut "veto" na transfere - Sportske.net\nRadu i Jagodini ukinut "veto" na transfere\nDisciplinska komisija Fudbalskog saveza Srbije saopštila je da su fudbalskim klubovima Rad i Jagodina ukinute zabrane na registraciju novih igrača pošto su ti klubovi izmirili svoja dugovanja.\nĐurđević: "Gradski derbi uvek interesantan"Jagodinci žele da obraduju navijačeJSL - Derbi, pa sve ostalo...JSL - Derbi, pa sve ostalo...Suđenje u 23. kolu JSL - Samo jedna primedba\nIako je Fudbalski savez Srbije juče odobrio dodatnih 14 dana za one klubove koji nisu izmirili svoja dugovanja prema igračima, klubovima, trenerima i službenim licima Radu i Jagodini nije bilo potrebno dodatno vreme.\nTa dva kluba izvršila su uplate dugovanja koja su imali pa im je Disciplinska komisija danas ukinula "veto" na registraciju novih igrača.\n"FK Jagodina je u potpunosti izmirila svoje finansijske obaveze, dok je FK Rad dostavio dokaz o uplati arbitražnih troškova u iznosu 16.000 švajcarskih franaka vezanih za žalbu Sportskoj arbitraži u Lozani, u postupku protiv trenera Nebojše Vignjevića" stoji na zvaničnom sajtu FSS.\nDisciplinska komisija i ovom prilikom je pozvala preostale dužnike da izmire svoja dugovanja u što kraćem mogućem roku a da nakon toga dokaze o izvršenju svojih obaveza dostave kako bi im bile ukinute sankcije.


Prvi let Podgorica-Cirih: Nova linija će doprinijeti turističkoj sezoni\nLetovi od Podgorice do Ciriha, koje od danas realizuje nacionalna avio-kompanija Air Montenegro, trebalo bi da doprinesu povećanju broja turista sa tog tržišta i učine uspješnom predstojeću turističku sezonu.\nIzvor vijesti: Mina-Business\nPodnaslov: Air Montenegro\nTizer: Letovi od Podgorice do Ciriha, koje od danas realizuje nacionalna avio-kompanija Air Montenegro, trebalo bi da doprinesu povećanju broja turista sa tog tržišta i učine uspješnom predstojeću turističku sezonu.\nAir Montenegro danas je realizovao prvi let od Podgorice do Ciriha, a vrpcu su, po slijetanju na aerodrom, presjekli vršiteljka dužnosti direktorice nacionalne avio-kompanije, Dragana Frantov Nikolić, i potpredsjednik za razvoj vazduhoplovstva na aerodromu u Cirihu, Rolf Hancock.\nFrantov Nikolić je saopštila da Air Montenegro ove godine uvodi nove letove iz Crne Gore za više destinacija.\n"Danas je naš prvi let iz Podgorice ka Cirihu. Znamo da je Cirih jedna od omiljenih destinacija za naše sugrađane, ali je naš cilj da Crna Gora postane omiljena turistička destinacija za putnike iz Švajcarske, na čemu smo radili u prethodnom periodu", kazala je Frantov Nikolić.\nOna je dodala da će na tome nastaviti da rade zajedno sa Nacionalnom turističkom organizacijom (NTO), koja je njihov strateški partner, kao i sa turoperatorima iz Švajcarske.\n"U aprilu i maju Air Montenegro planira da obavlja dva puta sedmično letove - petkom i nedjeljom, a kako sezona bude odmicala uvešćemo i treći let, koji će ići srijedom", precizirala je Frantov Nikolić.\nOna je rekla da se raduju velikom interesovanju putnika i da se nadaju da je ovo najava za uspješnu ljetnju sezonu.\nHancock je ocijenio da je ova avio-linija veoma važna i da mu je drago da ponovo postoji avio-konekcija iz Crne Gore, na relaciji Podgorica-Cirih.\n"Bili smo bez ove linije oko dvije godine i mnogo Crnogoraca ovdje u Cirihu je zaista čekalo na njeno ponovno uspostavljanje, da mogu da se vrate kući", dodao je Hancock.\nPrema njegovim riječima, Crna Gora je ovih godina postala popularna turistička destinacija, u kojoj Švajcarci mnogo uživaju.\nSaradnica Air Montenegra, Violeta Mitrović, kazala je da je direktna linija Cirih-Podgorica od velikog značaja, kao i Frankfurt-Podgorica, koja će biti uvedena od 1. maja.\n"Mislim da to povezuje dvije države i da ćemo imati dosta turista koji će posjetiti Crnu Goru", rekla je Mitrović.\nOna je navela da će unaprijediti saradnju sa svim turoperatorima i agentima i dati sve od sebe da se Crna Gora vidi na tržištu i da ljudi počnu da rezervišu što više aranžmana i letova za crnogorsku destinaciju.\nU narednom periodu, kada je u pitanju njemačko i švajcarsko tržište, radiće na više segmenata.\n"Imaćemo leasure i MICE segment, gdje vidimo veliku potražnju i to je nešto čime ćemo obilježiti ovu godinu i, pored dijaspore, dovesti švajcarske i njemačke turiste u Crnu Goru, koji će ostati sedmicu ili dvije na odmoru", zaključila je Mitrović.\nDužina videa: 3:19\n04.08.2022 - 16:46 | *\n04.08.2022 - 16:46\nTagovi: Podgorica, Cirih, turistička sezona\nMorsko dobro razmatra raskid ugovora sa Veselinom Barovićem


Kako bi izgledale zvezde XX veka da prate moderne trendove lepote - Ženski magazin - Horoskop, ljubav, fitness i zdravlje\nKako bi legendarne ličnosti iz prošlosti izgledale ako bi sada živele i pratile savremene trendove lepote? Britanski umetnik Mat Mejtland, poznat kao autor umetničkog dela za album Majkla Džeksona 'Xscape' odlučio je da odgovori na ovo pitanje - u novoj seriji radova prikazao je Merilin Monro, princezu Dajanu i druge zvezde sa blago zategnutim kapcima, užim nosem i izražajnijim usnama.\nMerilin Monro, Odri Hepbern, Grejs Keli, princeza Dajana i Elizabet Tejlor izgledaju kao moderne Insta dive koje su uradile popularne kozmetičke postupke - povećanje usana, korekcija kontura, rinoplastiju.\nPrema Mejtlandu, cilj njegovog rada nije kritika moderne lepote i stvarnosti, već posmatranje trendova koje on smatra ekstremno zanimljivim. "Neki, gledajući ovu seriju, mogu pretpostaviti da se suprotstavljam kozmetičkim procedurama. Ali to uopšte nije tako", izjavio je Mejtland. „Uvek sam se divio ljudima koji umeju da nose ekstremnu lepotu. Jedan od mojih heroja, Majkl Džekson, bio je poznat po drastičnoj promeni izgleda od početka svoje karijere."\nUmetnik je takođe istakao da su kozmetološke procedure u našem vremenu postale mnogo pristupačnije i da novi standardi izgleda sada vladaju svetom.\n"Gde god da pogledate, videćete uticaj savremenih standarda lepote. Počeo sam da predstavljam ličnosti iz prošlosti kako bi ih uskladio sa današnjim idealima."\nzvezde XX veka\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Kako „preživeti“ porodična druženja tokom praznika


Nikolić o rezoluciji EP: I Spartanci su ubijali glasnika (audio) - 25.11.2016, Sputnik Srbija\nPredsednik Srbije Tomislav Nikolić izjavio je za Sputnjik da rezolucija Evropskog parlamenta uperena protiv ruskih medija deluje kao stvar na koju je prvih... 25.11.2016, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, srbija, tomislav nikolić, evropska unija (eu), evropski parlament, sputnjik, raša tudej\n21:12 25.11.2016 (Osveženo: 10:53 27.11.2016)\nPredsednik Srbije Tomislav Nikolić izjavio je za Sputnjik da rezolucija Evropskog parlamenta uperena protiv ruskih medija deluje kao stvar na koju je prvih nekoliko dana trebalo odgovoriti ozbiljno, ali i „stvar koju možda ne treba dalje podgrevati jer bi se i sama od sebe ugasila“.\nNikolić je dodao da neobavezujuću rezoluciju EP tumači sa više strana.\n„Najpre, to je dokaz da su predstavnici EP izabrani na izborima na kojima nije izašlo više od 20 procenata stanovnika njihovih država, pošto je očigledno da ne žive u realnosti već u mandatu koji verovatno donosi veoma dobre plate i dnevnice za boravak u EP“, ocenio je predsednik Srbije.\nOn je podsetio da su Spartanci nekad ubijali glasnika koji je donosio lošu vest i na taj način, verovatno, računali da se to nije ni dogodilo, čim vest nije stigla do njih.\n„Tako tumačim taj otpor prema bilo kakvom informisanju iz Ruske Federacije. Pošto sam često imao priliku da sa evropskim gostima razgovaram o tome kako su ruske agencije preuzele srpski medijski prostor, nabrojim im koliko imamo stranih agencija sa zapada i pitam ih: Da li je moguće da postoji toliki strah od samo dve medijske kuće koje mogu, na neki način, da se čuju ili vide u Srbiji? Kao što nas nikad nije otrovao nijedan medij ni sa istoka ni sa zapada, tako neće ni sada“, rekao je Nikolić.\nTreći aspekt je izjednačavanje medijskog izveštavanja iz Rusije, sviđalo se to nekome ili ne, sa delovanjem najbeskrupoloznijih terorista koji trenutno postoje na zemaljskoj kugli, dodao je predsednik Srbije.\n„I to je, rekao bih, nekakva besmislena rezolucija koju je donela čudna većina poslanika, pošto je bilo mnogo onih koji su bili protiv i mnogo koji su bili uzdržani, i ne znam šta je zapravo bio njen cilj. Da danas — kada se promenama na mnogim izborima u zapadnoj hemisferi naslućuje da bismo mogli mnogo dobro da sarađujemo, da bismo mogli da izgladimo sve sporove koji postoje posebno između Zapada i Istoka — tako nešto krene od poslanika, a ne od političara, meni je veoma čudno i ne liči mi na bilo šta ozbiljno“, ocenio je Nikolić.\nPrema njegovim rečima, velika Rusija ne treba da se obazire na ovu rezoluciju, čiji su efekti bili da se izazove nekakav otpor prema medijima iz Rusije.\n„Ali to nikada ne može da uspe zato što se u savremenom svetu traži obilje informacija i nikada se ne zadržava samo na jednom izvoru. Danas je to dostupno preko elektronskih medija na različite načine koristeći najsavremenije tehnologije. Mislim da je time samo podstaknuta želja kod većine građana, posebno u Evropskoj uniji, da vide šta to u stvari Rusi govore o aktuelnim događajima da bi eventualno saznali čega se to poslanici isključivo njihovog Evropskog parlamenta boje i plaše. Uticaja medija — na koga? Kao da će građani tih država pod uticajem ruskih medija istupiti iz Evropske unije ili promeniti veru, ili početi da govore ruski“, rekao je Nikolić.\nPredsednik Srbije je dodao da sa jedne strane rezolucija deluje kao stvar na koju je prvih nekoliko dana trebalo odgovoriti ozbiljno, ali i „stvar koju možda ne treba dalje podgrevati jer bi se i sama od sebe ugasila“.


10 najboljih hotela sa 3 zvezdice u Marbelji - TripAdvisor\nHoteli sa 3 zvezdice - Marbelja, Španija\nHoteli sa 3 zvezdice - Marbelja\n33 od 215 objekata odgovaraju vašim filterima. Obriši sve filtere\nBr. 1 od 33 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Marbelja\nBr. 2 od 33 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Marbelja\nBr. 3 od 33 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Marbelja\nBr. 4 od 33 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Marbelja\nPrikaži sve povoljne ponude (5) počev od 303 US$\nBr. 5 od 33 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Marbelja\nBr. 6 od 33 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Marbelja\n“Rezrvišite sa samopouzdanjem - odlično osoblje!”\nBr. 7 od 33 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Marbelja\nBr. 8 od 33 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Marbelja\nBr. 9 od 33 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Marbelja\nBr. 10 od 33 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Marbelja\nBr. 11 od 33 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Marbelja\nBr. 12 od 33 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Marbelja\nBr. 13 od 33 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Marbelja\nBr. 14 od 33 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Marbelja\nBr. 15 od 33 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Marbelja\nBr. 16 od 33 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Marbelja\nBr. 17 od 33 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Marbelja\nBr. 18 od 33 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Marbelja\nBr. 19 od 33 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Marbelja\nBr. 20 od 33 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Marbelja\nBr. 21 od 33 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Marbelja


Sastanak ministra Bojanića sa novoimenovanim šefom diplomatske misije Azerbejdžana u CG\nSastanak ministra Bojanića sa novoimenovanim šefom...\nSastanak ministra Bojanića sa novoimenovanim šefom diplomatske misije Azerbejdžana u Crnoj Gori Azadom Nagijevim\nObjavljeno: 25.11.2021. • 15:18 Autor: Ministarstvo kapitalnih investicija\nMladen Bojanić, ministar kapitalnih investicija sastao se danas u prostorijama Ministarstva kapitalnih investicija sa novoimenovanim šefom diplomatske misije Azerbejdžana u Crnoj Gori, gospodinom Azadom Nagijevim.\nMinistar Bojanić i gospodin Nagijev su se saglasili da treba nastaviti sa radom na produbljivanju i ojačavanju buduće ekonomske saradnje dvije prijateljske zemlje, sa fokusom na oblasti energetike i saobraćaja. Takođe, gospodin Nagijev je izrazio i spremnost Azerbejdžana da pomogne Crnoj Gori u oblasti istraživanja nafte i gasa, dijeljenjem svog znanja i iskustva i obukom crnogorskih kadrova. Sagovornici su na obostrano zadovoljstvo konstatovali da postoji velika zainteresovanost investitora iz Azerbejdžana za nastavak ulaganja u Crnu Goru, kao i za nove investicije.\nNovoizabrani šef diplomatske misije se zahvalio na gostoprimstvu i ukazanom povjerenju, ističući da se raduje afirmaciji i nastavku buduće saradnje, te da je ova, prva posjeta od stupanja na novu funkciju, samo početak razgovora o budućoj saradnji sa pouzdanim i za ulaganja interesantnim strateškim partnerom.\nKao jedan od prioriteta, u ovoj fazi razgovora, akcenat je stavljen na saradnju u oblasti energetike, te je šef diplomatske misije, gospodin Nagijev, apostrofirao da je Crna Gora, što zbog svoje geografske pozicije, što po osnovu ranijih pozitivnih iskustava ostvarenih kroz pređašnju saradnju, zemlja sa kojom treba dodatno osnažiti ekonomsku saradnju.\nObrazovanje i obuka pomoraca kroz prizmu Zakona o sigurnosti pomorske plovidbe 27.11.2021.\nHarmonizovati standarde koji se odnose na obuku i obrazovanje pomoraca 26.11.2021.\nMinistar Bojanić izjavio saučešće ministru za transport i veze Sjeverne Makedonije 23.11.2021.\nIzveštaj o poslovanju privrednih društava za period I-IX 2021. godine 23.11.2021.


Ulazak u zetabajt eru: Satelitski operatori obezbeđuju prostor za buduće pametne mreže Ulazak u zetabajt eru: Satelitski operatori obezbeđuju prostor za buduće pametne mreže – Personal magazin\nEvropski satelitski operatori danas su istakli ključnu ulogu koju satelit igra u razvoju budućih digitalnih infrastruktura. Evropska asocijacija satelitskih operatora (ESOA), koju predstavlja njen generalni sekretar, Aarti Holla, i izvršni…\nEvropski satelitski operatori danas su istakli ključnu ulogu koju satelit igra u razvoju budućih digitalnih infrastruktura.\nEvropska asocijacija satelitskih operatora (ESOA), koju predstavlja njen generalni sekretar, Aarti Holla, i izvršni direktor kompanije SES, Karim Michel Sabbagh, učestvovali su na sastanku na visokom nivou održanom između vodećih političkih i poslovnih predstavnika Evropske unije u Veneciji.\nSabbagh, predsednik i izvršni direktor kompanije SES (kotirane na berzama Euronext Paris i Luxembourg pod oznakom SESG) i član odbora asocijacije ESOA, govorio je pored italijanskog premijera Mattea Renzia, potpredsednice Evropske komisije, Neelie Kroes, političkih zvaničnika država članica Evropske unije i izvršnih direktora vodećih ICT kompanija na događaju „Digitalna Venecija 2014“, koji su organizovali italijanski zvaničnici.\nPrilikom pozdravljanja inicijative Digitalna Venecija, Sabbagh je istakao da će internetom budućnosti dominirati video, zahtevajući kvalitetne usluge u svakom trenutku, svuda, i na svim uređajima. „Ovo izaziva veliku potražnju za kapacitetima, a kompanija Cisco predviđa porast godišnjeg globalnog IP saobraćaja na više od zetabajta – hiljadu milijardi gigabajta – već tokom 2016“, rekao je Sabbagh. „Čim Ultra HD televizija postane sveprisutna, to će još više povećati saobraćaj i individualna upotreba u Evropi mogla bi zahtevati do 100 puta veći kapacitet podataka domaćinstva u odnosu na dosadašnji.“\n„Može li mreža ovo izdržati? Mogu li operatori priuštiti saobraćaj koji generiše minimalnu transportnu vrednost? Da li je očekivana količina ugljen-dioksida prihvatljiva? Da li bi građani imali jednake mogućnosti pristupa takvim uslugama? Odgovor na ova pitanja nije jasan“, rekao je Sabbagh. „Satelit je infrastruktura koja je već ušla u zetabajt eru. Sa svojim neprevaziđenim kapacitetima i isplativošću saobraćaja, može da igra centralnu ulogu u izgradnji optimalnih i pametnih mreža sledeće generacije. Pozivam prisutne na današnjem okruglom stolu da sarađuju na izradi hibridnih satelitsko-zemaljskih rešenja koja iziskuju samo delić dosadašnjih troškova. Ta rešenja pomažu offload zemaljskim mrežama i preusmeravaju investicije; obezbeđuju mnogobrojne prednosti, omogućavaju mnogo efikasnije korišćenje resursa spektra i pomažu da se izbegne novi digitalni jaz.“\nAarti Holla, generalni sekretar ESOA, govoreći na panelu o digitalnom jedinstvenom tržištu sa zamenikom generalnog direktora kompanije DG CONNECT, Robertom Violom, istakao je izuzetnu ekonomičnost satelita kada je u pitanju down-stream isporuka videa, kao deo rešenja za inteligentno upravljanje mrežom.\n„Povećanje HDTV penetracije i pojava Ultra HDTV, kao što smo mogli videti tokom poslednjih nekoliko prenosa sa FIFA Svetskog prvenstva u Brazilu, ukazuju na potrebu da se razvije partnerstvo i pronađu održiva komercijalna rešenja koja integrišu satelite u složene mreže potrebne za isporuku sledeće generacije video snimaka“, rekao je Holla. „To je jedini način da građani zaista imaju koristi od video sadržaja bilo kada, bilo gde i na bilo kom uređaju.“\nUlazak u zetabajt eru: Satelitski operatori obezbeđuju prostor za buduće pametne mreže was last modified: July 14th, 2014 by Redakcija\n“Automobili iz podzemlja” – premijere na kanalu Discovery Channel


Premijera predstave “Da li je moguće brate Normane” - Radio Sto Plus\nPremijera predstave “Da li je moguće brate Normane”\nGlumci Regionalnog pozorišta u Novom Pazaru premijerno će u ponedeljak odigrati predstavu “Da li je moguće brate Normane”, u režiji Miloša Jagodića rekao je direktor ove kulturne ustanove Seadetin Mujezinović. On je radiju Sto plus rekao da je u pitanju urnebesna komedija koja prati...\nGlumci Regionalnog pozorišta u Novom Pazaru premijerno će u ponedeljak odigrati predstavu “Da li je moguće brate Normane”, u režiji Miloša Jagodića rekao je direktor ove kulturne ustanove Seadetin Mujezinović.\nOn je radiju Sto plus rekao da je u pitanju urnebesna komedija koja prati priču porodica koje žive u Americi a poreklom su sa naših prostora.\n“U predstavi se prepliću interesovanja, predrasude i običaji dve porodice i siguran sam da će se publika dobro nasmejati, a u situaciji u kojoj se trenutno nalazimo to nam je najpotrebnije.U toku su generalne probe i do ponedeljka će sve biti spremno”, kazao je Mujezinović.\nOn je dodao da će biti preduzete sve neophodne mere radi prevencije širenja korona virusa i da će broj mesta u sali biti ograničen.\nCena ulaznice biće 250 dinara, a predstava je zakazana za 20 časova.


"Islamska država" preuzela je odgovornost za napade u gradu Tunisu, u kojima je poginuo jedan policijski službenik, objavila je novinska agencija islamista "Amak".\nU napadima je povređeno ukupno osmoro ljudi.\nMeta prvog napada bila je policijska patrola u ulici Šarl de Gol u centru Tunisa.\nU drugom napadu bombaš samoubica aktivirao je eksploziv nedaleko od policijske stanice u oblasti Al Kardžani.\nPolicija je ranije danas blokirala mesta na kojima su izvršeni napadi.\n"Islamska država" preuzela odgovornost za napad u Tripoliju\n"Islamska država" preuzela odgovornost za napad u Avganistanu\nEKSPLOZIJA U TUNISU Muškarac se razneo bombom


Organizacija društvenog aktivizma » Alati u omladinskom radu sa mladim migrantima\nAlati u omladinskom radu sa mladim migrantima\nОзнаке: konferencija, migranti, Pozivi\nPAPYRUS projekat poziva na konferenciju „Alati u omladinskom radu sa mladim migrantima“ koja će se održati 18. aprila 2018. godine sa početkom u 10 časova u Kući ljudskih prava i demokratije u Beogradu (ul. Kneza Miloša 4). Cilj ove konferencije je upoznavanje relevantnih aktera koji se bave migracijama, omladinskim radom i obukama, sa alatima koji se mogu koristiti u pružanju podrške mladim migrantima.\nNa konferenciji će govoriti stručnjaci iz međunarodnog tima PAPYRUS projekta koji čine Univerziteti iz Mančestera i Turkua, Zapadnobalkanski institut iz Beograda, i organizacije CESIE iz Italije i KOPIN sa Malte.\nPAPYRUS projekat nastoji da opremi omladinske radnike i radnice interkulturalnim veštinama i znanjima neophodnim za svakodnevni rad sa migrantima i tražiocima azila. Projekat finansira Nacionalna agencija Velike Britanije u okviru programa Erasmus+ KA2 – Strateška partnerstva za mlade.\nUkoliko ste zainteresovani za učešće na konferenciji, molimo Vas da potvrdite svoje prisustvo najkasnije do kraja 16. aprila 2018. godine, na sledeću adresu: jasmina.radoicic@wb-institute.org.\nOrganizator nije u mogućnosti da nadoknadi putne troškove dolaska na konferenciju.


Nevladine organizacije Tim 42 i Praxis, podnele su inicijativu za izmene pojedinih odredaba Zakona o socijalnoj zaštiti Ministarstvu za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja i Ministarstvu za ljudska i manjinska prava i društveni dijalog, koju su podržale 34 organizacije civilnog društva u Srbiji.\nZakon o socijalnoj zaštiti, koji je na snazi već deset godina, trebalo je da posluži kao osnova za stvaranje sistema koji će pružati pomoć i osnaživati pojedince i porodice za samostalan i produktivan život u društvu, sprečiti nastajanje i otkloniti posledice socijalne isključenosti. Zakon o socijalnoj zaštiti je krovni zakon koji uređuje oblast socijalne zaštite i predstavlja sistemski propis koji se odnosi na veliki broj građana i građanki, naročito značajan za pripadnike različitih osetljivih društvenih grupa. Zbog toga je posebno važno da rešenja predviđena zakonom sistem socijalne zaštite urede na celovit način i u skladu sa ciljevima socijalne zaštite, kao i da uspostave procedure koje su prilagođene korisnicima i njihovim potrebama. Ustav Republike Srbije garantuje građanima i porodicama, kojima je neophodna društvena pomoć radi savladavanja socijalnih i životnih teškoća i stvaranja uslova za zadovoljavanje osnovnih životnih potreba, pravo na socijalnu zaštitu čije se pružanje zasniva na načelima socijalne pravde, humanizma i poštovanja ljudskog dostojanstva.\nUdruženje Žene za mir\nGrupa za decu i mlade "Indigo"\nUG NEXUS - Vranje\nDruštvo ROM iz Velikog Gradišta\nAdventistički razvojni i humanitarni rad - ADRA\nNepušački Edukativni Centar - RP\nUdruženje građana Eduaktivni centar Roma\nRomski centar za žene i decu "Daje"\nMultietnički centar za razvoj regije Dunav 21\nUdruženje tumača za lica oštećenog sluha Srbije\n“EU zona “\nDruštvo Roma Bogatić\nDruštvo "Bakija Bakić"\nUGR produkcija Roma World\nOFER - Omladinski forum za edukaciju Roma


Ambasador SAD u BiH i direktor USAID-a BiH posjetili općine Trnovo u FBiH i RS – Crveni križ FBiH\nAmbasador SAD u BiH i direktor USAID-a BiH posjetili općine Trnovo u FBiH i RS\nAutor Crveni križ FBiH dana 27/02/2012\nAmbasador SAD u BiH Patrik Mun i direktor USAID-a BiH Alan Rid posjetili su 23.02.2012 godine obje općine Trnovo u Federaciji BiH i RS. U prisustvu članova rukovodstva Crvenog križa/krsta BiH, Dušana Kulušića, Namika Hodžića i Đoke Mihajlovića, navedenom prilikom su općinskim organizacijama Crvenog križa/krsta donirali humanitarnu pomoć od po 50 higijenskih paketa i po 100 deka.\nInače, ukupna donacija u vrijednosti oko 50.000,00 KM za DCK BiH iznosi 800 higijenskih paketa i 800 komada deka, kao i dvoje motorne sanke za potrebe SIPA.e u BiH. Ambasador Mun je konstatovao da je ovogodišnje snježno nevrijeme imalo karakter istorijske elementarne nepogode i da je ova humanitarna pomoć odgovor na koji je Vlada SAD-a uz pomoć USAID-a hitno reagovala, kako bi umanjila nedaću koja je zadesila BiH i područje Trnova. Istakao je da je u suradnji sa Crvenim križom/krstom BiH, najugroženijim porodicama obezbjeđena skromna pomoć, te izrazio nadu za nastavak suradnje sa Ministarstvom sigurnosti BiH i nevladinim organizacijama i u narednom periodu, kako bi se na vrijeme pripremili u slučaju da dođe do novih problema koje mogu donijeti eventualne poplave. Načelnici općina Trnovo, Ibro Berilo i Goran Vujičić zahvalili su se na donaciji i naglasili da je svaki vid pomoći dobro došao, posebno za porodice koje su socijalno ugrožene, kako bi prevazišli nastale probleme izazvane snježnim padavinama.


Radio Tivat | Nikola se ne predaje\n20 авг Nikola se ne predaje\nPosted at 07:16h in Sport\tby\tDragan Popadic\nNastavljeno je Evropsko prvenstvo u jedrenju u portugalskoj Vilamuri. Nikola Golubović, član Jedriličarskog kluba Delfin iz Tivta, uspio je tokom tri kvalifikaciona dana, da zauzme 36. mesto, ostvario je primarni cilj pa je zajedno sa još 54 jedriličara nastavio borbu u zlatnoj grupi, za što bolji plasman u Evropi.\nPrvi dan u zlatnoj grupi doneo je izuzetno nestabilne uslove na regatnom polju, a Nikola je pokazao karakter. Posle lošeg jedrenja u prvoj regati, u drugoj je uspeo da stigne do 16. mesta, pa je na kraju dana bio na koti 35. Pred njim su još dva dana, još četiri regate, a samim tim, dovoljno prilika da se probije blizu evropskog vrha u zaista jakoj konkurenciji.\nGolubović je u konkurenciji 107 jedriličara iz Evrope, prvog dana, osvojio deveto i 12. mesto, drugog dana je dodao treće mesto i jedan penal, koja je izbrisana kao najslabiji rezultat, dok se trećeg dana nije najbolje snašao na zahtevom regatnom polju pa je zauzeo 26. i 39. mesto, te je sa 14. mesta pao na 36.\nEvropsko prvenstvo u klasi Laser 4.7 se nastavlja u četvrtak. Trenutno, na prvom mestu se nalazi Premislav Mahovski iz Poljske, drugi je Džejson Kefalonitis iz Grčke, a treći Markos Altariba iz Španije – saopšteno je iz JK „Delfin“.


Ma kakav Junajted, Liverpul je "fora", najveći ugovor u istoriji engleskog fudbala? - Sportske.net\nMa kakav Junajted, Liverpul je "fora", najveći ugovor u istoriji engleskog fudbala?\nKad se dobri rezultati i fokus javnosti isplate...\nJunajted pronašao zamenu za Španca u Liverpulu?Sjajne vesti za "Neroazure", ništa od svetskog rekorda!Španci javljaju, ako neće Pogba postoji plan B!"Đavoli" ovo neće oprostiti Vudvardu, holandski dvojac odbijen od strane "Traforda"!?Madriđani po oprobanoj formuli, stiže pojačanje iz Liverpula, ali pod jednim uslovom!\nIzgleda da se dobar glas daleko čuje. Šalimo se, ali rezultati Liverpula, finale Lige šampiona i borba za titulu bi mogli da se itekako odraze na finansije.\nNaime, njima ugovor sa "Nju Balansom", tehničkim sponzorom ističe u junu 2020. i veće kompanije su spremne da plate bogatstvo kako bi privolele Liverpul da nosi njihovu opremu.\nNajveći ugovor ovakve vrste ima Barselona koja je sa Najkom prošle godine potpisala desetogodišnji ugovor vredan oko 120 miliona evra po sezoni. Real od 2015. do 2025. ima ugovor sa Adidasom, godišnje zarađuju slično Barseloni, oko 115 miliona. Sledi Junajted čiji je ugovor oko 90 miliona godišnje, Siti sa Pumom ima desetak manje, Arsenal i Čelsi zarađuju po 70 miliona, od Adidasa i Najka, Juventus nešto manje od 60...\nAli, Liverpulov ugovor bi bio astronomski, ne kao Barsin i Realov, ali veći od Junajteda. Oni trenutno zarađuju nešto manje od Juventusa, ali bi novim ugovorom sa nekim od giganata, prema informacijama engleskih medija mogli da uzmu oko 100 miliona godišnje, duplo više nego sada...\nJasno, čekaće još sezonu, ako se dokopaju titule, ili osvoje Ligu šampiona, ili ponovo budu u završnici, sigurno je da će izvući pravi džek-pot kada je ugovor u pitanju u leto 2020.


Pančevo kupuje 12 Ikarbus Mercedesa | Autobusi.NET\nObjavio: Sasa Datum: 27.05.2015 Kategorija: Domaća industrija Objavite komentar\nATP “Pančevo” od Ikarbusa kupuje 12 novih autobusa na šasiji Mercedes-Benz OC 500 LE. Sedam od njih će biti namenjeno međumesnom, a pet gradskom prevozu.\nPančevačko Autotransportno preduzeće kupuje od “Ikarbusa” 12 novih autobusa čija je vrednost oko milion i 700 hiljada evra. Na tenderu je, kao najbolji ponuđač pobedio Ikarbus, a to će biti jedan od njihovih najvećih poslova u ovoj godini za domaće tržište. Kupovina vozila će značajno podmladiti vozni park pančevačkog prevoznika, smatraju u tom preduzeću. ATP trenutno raspolaže sa 67 autobusa prosečne starosti 18 i po godina. Među njima ima i starijih od tri decenije a njihovo održavanje mnogo košta. Nabavkom novih autobusa kvalitet usluge biće neuporedivo bolji u odnosu na konkurenciju pogotovo onu nelojalnu sa kojom se ATP godinama bori kažu u ovom preduzeću.\n“Uzimamo 7 autobusa za međumesni prevoz i oni će biti angažovani na liniji za Beograd koja je naša najrentabilnija linija a 5 autobusa je za gradski prevoz. To su niskopodni autobusi sa klimom, vrlo udobni i sigurni, koji zadovoljavaju ekološke standarde”, kaže za RTV Milenko Krajinović-direktor ATP Pančevo.\nZa “Ikarbus”, koji je u obavezi da isporuči autobuse do oktobra, ovo je jedan od najvećih poslova u poslednjih par godina.\nAleksandar Vićentić, direktor “Ikarbusa” navodi da je nakon krize na tržištu, koja je trajala oko dve godine, od početka ove godine smo značajno povećan obim proizvodnje i prodaje autobusa.\n“U pitanju su autobusi koje Ikarbus pravi na Mercedesovoj samohodnoj šasiji koje je projektovao u saradnji sa kolegama iz Mercedesa”, kaže Vićentić.\nVrednost 12 autobusa je oko 1,7 miliona evra a dogovorena je kupovina na lizing .\nU ATP tvrde da će smanjenjem troškova održavanja i povećanjem prihoda biti u mogućnosti da plaćaju mesečnu ratu u iznosu od skoro četiri miliona dinara.\n(Izvor RTV.rs, Foto Beobuild.rs, Autobusi.NET, Fotomontaža Aleksandar Dragutinović)\nATP Pančevo ik-112 le IK-113 Ikarbus oc 500 le\nTagged with: ATP Pančevo ik-112 le IK-113 Ikarbus oc 500 le\nPrevious: BG: Izmene režima saobraćaja linija JGP-a tokom produženja izvođenja radova u zoni raskrsnice ulica Vojvode Stepe i Save Maškovića\nNext: BG: Izmene režima saobraćaja linija JGP-a tokom izvođenja radova na redovnom održavanju u Ulici Patrijarha Joanikija


"Zeleno svjetlo" za broj 112 za hitne situacije - Klix.ba\n15.2.2018. u 14:15\nKomisija za saobraćaj i komunikacije Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH danas je u Sarajevu usvojila bez amandmana Prijedlog zakona o dopunama Zakona o komunikacijama kojim se predviđa uvođenje na nivou BiH jedinstvenog broja 112 za hitne situacije.\nPredloženi zakon koji je utvrdio Savjet ministara, a čijem se usvajanju protive poslanici SNSD-a u Predstavničkom domu, na dnevnom je redu naredne sjednice ovog doma zakazane za 20. februar.\nKomisija je danas primila k znanju informacije Ministarstva komunikacija i transporta BiH, Regulatorne agencije za komunikacije /RAK/ i Konkurencijskog savjeta BiH u vezi sa uređenjem tržišta elektronskih medija BiH, koje je ovo radno tijelo Predstavničkog doma zatražilo nakon prošlogodišnjih problema sa emitovanjem u BiH Evropskog prvenstva u košarci.\nPredstavnici Ministarstva komunikacija i transporta BiH naveli su da se radi na donošenju odluke o listi važnih događaja za emitovanje u BiH, prvenstveno sportskih, ali da do sada nisu dobili saglasnost resornog ministarstva Republike Srpske, koja je neophodna pri donošenju ovakvih odluka.\nNavodeći da RAK nema prevelikih nadležnosti u vezi sa ovim problemom, direktor RAK-a Predrag Kovač, rekao je da bi prednost pri otkupu prava za emitovanje trebalo da imaju emiteri koji imaju takozvano zemaljsko pokrivanje, a ne kablovski emiteri.\nI predstavnici Asocijacije kablovskih operatera i distributera BiH, koji su zatražili reakciju parlamenta BiH nakon problema u vezi sa prenosom utakmica Evropskog prvenstva u košarci, zalažu se za donošenje liste važnih događaja za emitovanje u BiH.\nPodsjećajući da je pravo emitovanja navedenog sportskog događaja u BiH prošle godine otkupio Sport klub, koji nema sjedište u BiH, oni su podsjetili na zakonsku odredbu prema kojoj bi pravo emitovanja trebalo da ima emiter čiji je signal dostupan svim stanovnicima u BiH.\nKomisija je primila k znanju ove informacije uz zaključak da Ministarstvo komunikacija i transporta BiH nastavi da radi na donošenju liste značajnih događaja za emitovanje u BiH.\nČlanovi Komisije usmeno su informisani o realizaciji projekta digitalizacije u BiH, a najavljeno je da bi pisanu informaciju sa konkretnijim podacima trebalo da dobiju u narednom periodu.\nUsvojen je Izvještaj Interresorne radne grupe za analizu primjene Zakona o Javnom radio-televizijskom sistemu BiH, čija je preporuka da se pristupi izradi novog zakona ili njegovoj izmjeni i dopuni ako bi to riješilo postojeće probleme.


Izetbegović: Cilj je ubrzati napredak BiH na putu u EU - Klix.ba\nSastanak sa zvaničnicima EU\nIzetbegović: Cilj je ubrzati napredak BiH na putu u EU\n22.3.2012. u 11:12\nPredsjedavajući Predsjedništva BiH Bakir Izetbegović sastao se u Bruxellesu s predsjednikom Evropske unije Hermanom van Rompuyem, predsjednikom Evropskog parlamenta Martinom Schulzom, predsjednikom Evropske komisije Joseom Manuelom Barrosom, visokom predstavnicom Evropske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Catherine Ashton te komesarom za proširenje Evropske unije Štefanom Füleom.\nS obzirom na to da je ovo njegova prva posjeta nakon preuzimanja dužnosti predsjedavajućeg Predsjedništva BiH Izetbegović je naglasio da na ovaj način želi da pošalje poruku da je integracija u EU prvi i najvažniji vanjskopolitički prioritet za BiH te da ustanovi intenzivniji i direktniji politički dijalog s najvišim zvaničnicima EU o svim pitanjima koja se tiču procesa evropske integracije.\nIzetbegović je rekao da su izgradnja evropske budućnosti i integracija u EU jasno izražene želje i interesi svih naroda i građana u BiH te da je evropski put realna platforma na kojoj se mogu osigurati stabilnost i prosperitet BiH.\nIstičući da BiH sada ima realnu šansu da u predstojećem periodu učini značajan iskorak u procesu evropske integracije, najviši zvaničnici EU su snažno pozdravili napredak koji je naša zemlja napravila u proteklih nekoliko mjeseci, posebno ističući formiranje Vijeća ministara, usvajanje Zakona o popisu stanovništva i Zakona o sistemu državne pomoći, kao i nedavno postignuti dogovor o rješavanju pitanja vojne i državne imovine.\nKomesar za proširenje EU Štefan Füle je izrazio spremnost da pomogne u iznalaženju dodatnih sredstava za finansiranje infrastrukturalnih projekata od regionalnog značaja s naročitim akcentom na koridor 5-C.\nKomesar za proširenje Evropske unije se ovom prilikom složio da postoji potreba da se poveća broj BIP-ova na granici između BiH i Republike Hrvatske.\nIzetbegović je podvukao da je od ključnog značaja da što prije uspostavimo prohodan i efikasan mehanizam koordinacije evropskih poslova u BiH, radi usklađivanja aktivnosti institucija u BiH na izvršavanju obaveza iz procesa evropskih integracija i ugovornih obaveza iz Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju.\nRekao je da je u ovom trenutku glavni cilj ubrzati napredak BiH na evropskom putu i stvoriti uvjete da u što kraćem roku podnese aplikaciju za članstvo koja će biti smatrana kredibilnom od EU.\nSagovornici su zajednički konstatovali da je za to potrebno što prije postići dogovor o implementaciji presude u slučaju "Sejdić-Finci", odnosno napraviti konkretne korake u pravcu implementacije te presude.\nNaglasivši da postoji snažno izražena politička volja svih relevantnih političkih aktera u BiH da se implementira presuda Suda u Strasbourgu u slučaju "Sejdić-Finci", Izetbegović je od čelnika EU zatražio da vrednuju napore koji su na tom planu učinjeni u proteklom periodu, te da BiH pruže konkretan podsticaj da održi stvoreni zamah.\n"Politički konsenzus o evropskom putu nikada nije bio snažnije i eksplicitinije izražen. Vrata EU su otvorena, a na nama je odgovornost da ovu priliku iskoristimo da snažno krenemo naprijed i u narednim mjesecima stvorimo uvjete za podnošenje kredibilne aplikacije za članstvo", rekao je Izetbegović, saopćeno je iz Predsjedništva BiH.\nObama: Morat ću vas ubiti ako kažem nešto o vanzemaljcima\n22.03.2012. u 11:15\nBrčko: Policija pokrenula akciju pod nazivom Start\n22.03.2012. u 11:02\nStvoreni svi preduslovi\nDobili mišljenje zavoda\nZvizdić ugostio haškog sudiju Merona: Istina je gorak, ali jedini lijek do pomirenja


Početna/TRADICIJA/MANIFESTACIJE/Srpsko-belgijski umetnički dijalog u Paviljonu u Tvrđavi\nSana Life 19. novembra 2020.\tMANIFESTACIJE, TRADICIJA, TURIZAM, UMETNOST, ZANIMLJIVOSTI Ostavite komentar\nPoigavajući se različitim vizuelnim shvatanjima povoda iz prirode, Mišel Barzin u četiri grafička lista stvara ogledne dublete, od kojih svaki, u nekoliko, doprinosi temi moći i nemoći prirode. Iako tek u kratkom intervalu delovanje čoveka na životno okruženje zadobija razmere rapidne destukcije, radovi Slobodana Radojkovića konstatuju neophodnost podrške vitalnosti prirode, kao jedinoj nadi. Uznemirujuća saznanja o globalnim klimatskim promenama i drastičnom narušavanju životne sredine Jovanka Mladenović kanališe na relaciji digitalno-analogno, u dela naglašenog magnetizma, koja upućuju na dualitet čoveka, na njegov intelektualni i čulni identitet, na društvenu i ulogu koju ima u prirodi, predpostavljajući savesti lični komoditet i javni interes. Na osnovu prirodnog ambijenta Sićevačke klisure, radovi Milene Putnik konstatuju nužnost, ako ne sinergije globalnog društva sa prirodom, onda iskoraka dalje od prirodne neodrživosti složenih sistema njegovog funkcionisanja. U igri mešanja viđenog i projektovanog, Roman van Vinsen skicira mesto u kojem boravi na široj mapi sveta, upotpunjujući je za merodavniju procenu. Smanjena sposobnost zapažanja, vrednovanja i pamćenja, kao i emotivni odaziv na samostalna čulna iskustva, prati vreme digitalnih zapisa i virtuelne stvarnosti, stoga, vizure Sićeva izmeštene u kontekst imaginarnog muzeja Nemanje Lađića zadobijaju spomenički status i stiču mogućnost revalorizacije. Pretnja staništima biljnog i životinjskog sveta i, sa druge stane, otpor koji priroda ulaže u opstanak, delu Patricije Sonvil daje karakter nadahnutog apela razumu, da se stane na put kršenju zakona kosmičke ravnoteže. Ispitivanje međusobnih uticaja prirodnog okruženja i umetničkog dela, prepoznavanje spontanih dešavanja u ovom krugu, koja bi doprinela odgonetanju višeg smisla u univerzumu, stoji u kontekstu rada Sofi Legros. Praćenje titraja prirode i otvoreni tok asocijacija predstavljaju preduslov za mentalna putovanja, do mesta na kojima se radovalo ili će se radovati životu.\nSa visokom umetničkom odgovornosti i moralnom svesti, učesnici su dali doprinos mišljenju širokog tematskog kruga koji je pred njih postavljen. Relevantnost nastalih radova, u okvirima opusa umetnika, predstavlja uspeh projekta i važan je faktor kvalitetne popune kolekcije ustanove organizatora.\nOznakedijalog izložba kolonija likovna Niš paviljon priroda projekat Sićevo Srpsko-belgijski stvaralaštvo umetnički\nPrethodni Jednostavni načini da smršate, a da se ne trudite previše\nSledeći Virtuelna 11. „Evropska noć istraživača“


Interpolove poternice, dokazi i zaštićeni svedoci saradnici - Fond za humanitarno pravo/Humanitarian Law Center/Fondi për të Drejtën Humanitare | Fond za humanitarno pravo/Humanitarian Law Center/Fondi për të Drejtën Humanitare\n/Informisanje/Konferencije/Interpolove poternice, dokazi i zaštićeni svedoci saradnici\nBEOGRAD, 21. mart – Učesnici okruglog stola o međunarodnim poternicama srpskog pravosuđa složili su se danas da je neophodno uraditi reviziju svih poternica raspisanih za osumnjičenima za ratne zločine, kao i preispitati dokaze koje je prikupilo nekadašnje vojno pravosuđe.\nDržavni sekretar Ministarstva pravde Slobodan Homen precizirao je na okruglom stolu “Interpolove poternice, dokazi i zaštićeni svedoci saradnici”, koji je organizovala agencija Tanjug, da će revizija poternica biti urađena na osnovu izveštaja Tužilaštva za ratne zločine koje ima zadatak da proveri sve dokaze protiv osumnjičenih koje su prikupili nekadašnji vojni sudovi.\nTo je neophodno, kako je istakao Homen, kako zbog kredibiliteta Srbije, tako i zbog činjenice da svi koji su počinili ratni zločin treba da odgovaraju.\nHomen je podsetio da se tokom rata u Jugoslaviji dešavalo da se priznanja od osumnjičenih uzimanju u zarobljeništvu, čak i pred kamerama, i da se u rad vojnog pravosuđa u tom smislu može sumnjati, zbog čega se takve izjave svakako moraju proveriti.\nNačelnik Odeljenja za međunarodnu policijsku saradnju MUP-a Srbije Miloš Oparnica precizirao je da je u ovom trenutku na snazi oko 750 međunarodnih poternica prosleđenih posredstvom Nacionalnog biroa Interpola, ali da se samo mali deo njih odnosi na ratne zločine.\nMeđunarodne poternice izdate na zahtev srpskog pravosuđa odnose na samo nekoliko slučajeva ratnih zločina, u okviru kojih se traga za oko 50 osoba.\nZamenik republičkog javnog tužioca Djorđe Ostojić rekao je da poternica koje su raspisane od strane vojnog pravosuđa ima “dosta” i da će biti preispitane zbog toga što su se događaji na osnovu kojih su raspisane dogodili u vreme ratnih dejstava, u drugim političkim okolnostima.\nPreispitivanje je neophodno, kako je naveo, i u smislu da li je vojno pravosuđe imalo mogućnost da utvrdi dokaze i na koji način, kao i da li su ti dokazi validni danas pred našim pravosuđem.\nDok predstavnici nevladinog sektora ukazuju na neophodnost da se domaće sudstvo bavi samo srpskim državljanima, zamenik tužioca za ratne zločine Milan Petrović poručio je da je srpsko Tužilaštvo za ratne zločine po zakonu dužno da goni osumnjičene bez obzira na njihovo državljanstvo ili državljanstvo njihovih žrtava.\n“Ne može se zameriti tužilaštvu što goni izvršioce zato što je mesto izvršenja van teritorije Srbije”, rekao je Petrović, i objasnio da je upravo to problem zbog kojeg se javljaju problemi pri prikupljanju dokaza.\nDirektorka fonda za Humanitarno pravo Nataša Kandić ocenila je da bi srpsko Tužilaštvo za ratne zločine trebalo da odustane od prakse procesuiranja stranih državljana, jer to povlači i političke dimenzije, već da bi trebalo da se koncentriše na građane Srbije optužene za ratne zločine.\n“Utisak u regionu je da ovo tužilaštvo pokušava da kao Slobodan Milošević procesuira ratne zločine na celoj teritoriji bivše Jugoslavije”, rekla je Kandić, i podsetila da je i Hrvatska godinama na meti brojnih međunarodnih organizacija za ljudska prava zbog činjenice da za ratne zločine predominantno procesuira Srbe, a ne svoje državljane.\nSavetnik Centra za evroatlanske studije Dragoljub Todorović pohvalio je rad Odeljenja za ratne zločine Višeg suda u Beogradu, kao instituciju koja se najuspešnije suočila sa prošlošću, a pred kojim su optuženi u oko 90 odsto slučajeva bili Srbi, a izrečene kazne mnogo teže nego kod drugih sudova u regionu.\nIzjavu Nataše Kandić pogledajte ovde.


Fejsbuk hoće da zna koliko novca imate na računu - CdM\nFejsbuk hoće da zna koliko novca imate na računu\nFejsbuk je zatražio od velikih američkih banaka da podijele podatke o klijentima kako bi razvili nove usluge na platformi za razmjenu poruka Mesindžer, piše američki list Vol strit žurnal. Podaci uključuju informacije o bankovnim transakcijama, stanju računa kao i lokaciji gdje je određena kupovina obavljena. Izvor agencija AFP je to potvrdio, navodeći da su u pitanju banke Čejs, JPMorgan, Sitibank, Vels Fargo i USBankorp.\nZa AFP u Fejsbuku navode da od banaka nisu tražili podatke o transakcijama.\n“Poput mnogih onlajn kompanija sa tržišnim modelom poslovanja mi postajemo partneri sa bankama i kompanijama za kreditne kartice kako bismo ponudili usluge kao što su ‘čet’ za klijente ili upravljanje nalogom. Sa impresivnim brojem od 1,3 milijarde korisnika, cilj Fejsbuka bio je da uvede još funkcija na svoju platformu”, piše u saopštenju Fejsbuka.\nNavodno bi na taj način platforma bila posrednik između banke i klijenta.\n“Ideja je bila da razmjena poruka sa bankom može biti bolja nego poziv na čekanju putem telefona – dok je ova opcija u potpunosti izborna”, navodi se u saopštenju Fejsbuka.\nMeđutim, portparolka banke JPMorgan Patriša Veksler uputila je na izjavu datu Vol strit žurnalu:\n“Mi ne dijelimo podatke naših klijenata o transakcijama sa drugim platformama, stoga smo morali da kažemo ‘ne’ nekim stvarima kao rezultat toga.“\nVijest izazvala je negodovanje na društvenim mrežama upravo zbog prethodnog iskustva korisnika kada Fejsbuk nije čuvao njihove privatne informacije. Priznali su prošlog mjeseca da su pod nekoliko istraga američkih i britanskih vlasti zbog skandala u koji je uključena i sada zatvorena marketinška agencija Kembridž analitika. Fejsbuk je priznao da je Kembridž analitika preuzela podatke 87 miliona korisnika dok je radila u sklopu predizborne kampanje američkog predsjednika Donalda Trampa 2016. godine.\nSvi brinu o privatnosti\nPostavlja se pitanje zašto bi korisnici koristili Fejsbuk za upravljanje finansijama kada svaka banka ima aplikaciju. Fejsbuk u svojoj izjavi navodi da Mesindžer može da bude od pomoći preduzećima da prate informacije kao što su bilansi, računi ili datum isporuke.\n“Ne koristimo ove informacije ni za šta drugo osim da omogućimo ovakva iskustva – ne za oglašavanje ili nešto slično. Najbitniji dio ovakvih partnerstava je čuvanje tuđih informacija”, poručuju oni.\nPrvi čovjek Fejsbuka Mark Zakerberg objavio je u maju da uvodi nove kontrole privatnosti koje zahtijevaju evropski regulatori zato što „svi brinu o privatnosti“.\nIpak, partnerstvo sa bankama i finansijske usluge na Mesindžeru nisu novina. Fejsbuk u partnerstvu sa Amerikan ekspresom dozvoljava korisnicima da kontaktiraju predstavnike ove kompanije preko Mesindžera. Takođe, prošle godine Fejsbuk je u dogovoru sa Pejpalom omogućio korisnicima da šalju novac preko ove platforme. Takođe, vlasnici kreditne kartice Mastercard mogu da naručuju onlajn preko Mesindžera.\nOva društvena mreža sada slabo profitira nakon dugogodišnjeg brzog tempa rasta. Njihove akcije opale su nakon objavljivanja lošeg kvartalnog izvještaja, te sa sobom odnijele preko sto milijardi dolara. Ipak, akcije ove društvene mreže malo su se stabilizovale i porasle za 4,4 odsto na 185,69 dolara u ponedjeljak.\nTagsbanka Fejsbuk račun


LETNJE AVANTURE: Evo ko je otkrio svoju pred kamerama "Glamura" (VIDEO) | Happy BSC portal\nLETNJE AVANTURE: Evo ko je otkrio svoju pred kamerama "Glamura" (VIDEO)\nFrontmenka popularnog ženskog sastava "Ministarke" Edita, proslavila je rođendan u jednom beogradskom lokalu, a ekipa "Glamura" imala je tu čast da prisustvuje njenoj proslavi. Pred kamerama srećne televizije rođendan joj je čestitala sestra Indi, a šta joj je poželela saznaćete u emisiji.\nDarko Lazić se pohvalio činjenicom da je smršao, a na pitanje kada možemo da očekujemo proširenje njegove porodice, rekao je "da se on pita, to bi se već desilo".\nAtraktivna ćerka Zvezdine zvezde, Džaje, Dragana Džajić nam je pričala kako se oseća povodom toga što su njene fotografije senzacija na društvenim mrežama, kao i što se često pojavljuju u medijima.\nOvo su samo neke od vesti iz sveta poznatih koje ćete saznati u najnovijem izdanju emisije "Glamur".


adidas MESSI SG MTC J adidas MESSI SG MTC J su dečiji kostobrani (štitnici za potkolenice) za fudbal sa kojima ste uvek korak ispred protivnika i spremni za svaki duel. Niskoprofilna konstrukcija štiti od abrazije, dok podesive trake na lepljenje omogućavaju da štitnici uvek stoje na mestu. Oblikovani štitnici prekrivaju potkolenice dok navlake za gležnjeve obezbeđuju nesmetano kretanje stopala. Štitnici vam obezbeđuju sigurnost i zaštitu dok se probijate u zonu iz koje možete da uputite šut ka golu. adidas vam garantuje najbolji mogući kvalitet. Volimo fudbal, igrajmo fudbal. Specifikacija: Dečiji kostobrani za fudbal Fleksibilni čvrsti štitnici MESI logo na prednjoj strani Podesive trake na lepljenje omogućavaju da štitnici uvek stoje na mestu Unutrašnja postava Navlake za gležnjeve obezbeđuju nesmetano kretanje stopala EVA podloga za izdržljivo ublažavanje potresa Sastav: 100% polipropilen Boja: kraljevska plava/royal blue, crna/black, žuta/solar yellow Šifra artikla: FS0310 .\nadidas MESSI SG MTC J su dečiji kostobrani (štitnici za potkolenice) za fudbal sa kojima ste uvek korak ispred protivnika i spremni za svaki duel.\nNiskoprofilna konstrukcija štiti od abrazije, dok podesive trake na lepljenje omogućavaju da štitnici uvek stoje na mestu.\nOblikovani štitnici prekrivaju potkolenice dok navlake za gležnjeve obezbeđuju nesmetano kretanje stopala.\nŠtitnici vam obezbeđuju sigurnost i zaštitu dok se probijate u zonu iz koje možete da uputite šut ka golu.\nPodesive trake na lepljenje omogućavaju da štitnici uvek stoje na mestu\nNavlake za gležnjeve obezbeđuju nesmetano kretanje stopala\nadidas adidas Parma 16 Sho Youth


Razglednica sa komemorativnim crtežom rata i crvenim pečatom, poslata je 1929. godine iz Eseksa. Dve devojke koje su je napisale uputile su je svom stricu i strini da bi ih obavestile da se njihovo putovanje dobro završilo. Međutim, posle gotovo 80 godina primaoci razglednice više nisu među živima.\nSadašnji stanari na istoj adresi u Londonu bili su veoma iznenađeni kada su u svom sandučetu pronašli zakasnelu razglednicu. Iznenađenje je bilo tim veće, jer je uz razglednicu stiglo i pismo izvinjenja Britanske kraljevske pošte zbog višedecenijskog kašnjenja u isporuci.\nIznete su brojne pretpostavke ovog nimalo konvencionalnog kašnjenja, ali misterija je i dalje potpuna, tim pre što niko u toj londonskoj četvrti ne poznaje niti se seća izvesnog gospodina i gospođe Ričardson kojima je razglednica prvobitno bila upućena.\nPorodica koja danas živi na toj adresi vrlo rado bi se susrela sa potomcima Ričardsonovih ako ih ima i uručila im razglednicu, prenele su agencije.