Evropeana sadrži gotovo milion primeraka srpskog kulturnog nasleđa | EurActiv Srbija\nObjavljeno : 16.03.2018.\t Tweet\nUstanove kulture Srbije učestvuju u evropskom projektu Evropeana (Europeana) i gotovo milion primeraka srpskog kulturnog nasleđa dostupno je na toj evropskoj digitalnoj platformi, rečeno je 16. marta na konferenciji u Beogradu u okviru obeležavanja Evropske godine kulturnog nasleđa. Ipak, na konferenciji "Kulturno nasleđe u digitalnoj eri" je ukazano i da Srbiji nedostaju ljudski resursi za rad na daljoj digitalizaciji.\nŠef Delegacije EU u Srbiji Sem Fabrici rekao je da je 2018. godina, pored ostalog, godina kada EU slavi svoje kulturno nasleđe, uz moto "jedinstvo u raznolikosti", dodajući da su Srbija i region Zapadnog Balkana deo Evrope, sa kojom, kako je naveo, imaju zajedničku istoriju i kulturno nasleđe.\n"Projekat Evropeana je značajan i obuhvata više od 50 miliona digitalizovanih predmeta, a kroz tu platformu dostupno je skoro milion primeraka srpskog kulturnog nasleđa", rekao je Fabrici na konferenciji u EU info centru, dodavši da Srbija, koja je kandidat za članstvo u EU, "deli kulturno nasleđe sa ostatkom Unije".\nPrema njegovim rečima, pitanje kulturnog nasleđa je pitanje identiteta, a pitanje kulturnog identiteta je izuzetno važno u Evropi.\nNa konferenciji je predstavljena digitalna platforma Evropeana, a upravnica Evropeana kolekcija Ninke van Šaverbeke rekla je da "pristup kulturnom nasleđu obogaćuje život ljudi".\n"Evropeana je od početka panevropski projekat i to je jedan ogroman resurs. Mi promovišemo otvorenost i sarađujemo na zajedničkom cilju. Želimo da dopremo do šire javnosti i trudimo se da unapređujemo kvalitet", izjavila je Ninke van Šaverbeke i pozvala građane da daju doprinos kolekcijama.\nOna je rekla da posetioci platforme Evropeana "tri puta duže posećuju tematske kolekcije", da ta platforma, pored ostalog, sadrži digitalne razglednice iz zemalja među kojima su Srbija, Crna Gora, BiH i Hrvatska, a da je edukativna aplikacija za decu preuzeta 30.000 puta na Gugl plej prodavnici (Google's Play Store).\nPomoćnik ministra kulture Srbije Dejan Masliković izjavio je na skupu da je digitalizacija kulturnog nasleđa i savremenog stvaralaštva u Srbiji "u jednom periodu sprovođena stihijski", ali je dodao da su "mnoge ustanove odmakle u tom procesu" i da biblioteke u Srbiji ne zaostaju za bibliotekama u EU kada je u pitanju digitalizacija.\nMasliković je ukazao na problem kada je u pitanju stanje građe, ali i nedostatka ljudskih resursa, pošto su reforme dovele do smanjenja broja zaposlenih, rekavši da je potrebno 500 do 600 ljudi za rad na digitalizaciji.\n"Krajnje je vreme da kulturne ustanove u Srbiji pređu na elektronsko poslovanje", rekao je Masliković i dodao da u tom smislu pomoć pruža kabinet premijerke Srbije Ane Brnabić, koja se zalaže za digitalizaciju.\nUpitan zbog čega Ministarstvo kulture Srbije nije najavilo obeležavanje "godine kulturnog nasleđa", našalio se odgovorivši "šta reći" i ocenio da je "stvar u sporoj reakciji".\nRekao je i da je su za uspostavljanje e-sistema ključni arhivi, da internet konekcije zahtevaju određena ulaganja, a da se situacija "delimično popravila kada je u pitanju pravni okvir".\nNačelnica Odeljenja za razvoj digitalne biblioteke Narodne biblioteke Srbije Tamara Butigan Vučaj govorila je o Nacionalnom agregatu za Evropeanu, za koji je rekla da predstavlja "kanal koji će približiti digitalizovanu kulturnu baštinu".\n"Uspostavljanjem agregata privedene su kraju evrointegracije u domenu digitalizacije kulturnog nasleđa", rekla je Tamara Butigan Vučaj i istakla da je Srbija jedina država van EU koja ima nacionalni agregator.\nKako je rekla, najvažnija podrška dobijena je od Delegacije EU u Srbiji, a najteže je bio postupak javne nabavke.\nDelegacija EU u Srbiji i EU info centar organizovali su panel diskusiju "Kulturno nasleđe u digitalnoj eri" u okviru obeležavanja Evropske godine kulturnog nasleđa.\nEvropeana je višejezična platforma EU za kulturno nasleđe osnovana 2008. odlukom Evropske komisije koja je od tada podržava kroz mnogobrojne projekte sa ciljem da bude kapija ka bogatoj riznici evropske kulture.\nMeđu srpskim institucijama koje su učestvovale u projektu Evropeana su i Narodna biblioteka Srbije, Univerzitetska biblioteka "Svetozar Marković", Biblioteka grada Beograda, Muzej primenjene umetnosti i Jugoslovenska kinoteka.\nDanašnjim skupom obeležen je zvanični početak kampanje posvećene kulturnom nasleđu, koju u Srbiji organizuju Delegacija EU i EU info mreža. Tokom kampanje, čiji je slogan "Naše nasleđe: Gde prošlost susreće budućnost", biće održano više od 30 događaja širom zemlje sa ciljem da se mesta od značaja za kulturno nasleđe približe građanima kao i da se ojača osećaj pripadnosti zajedničkom evropskom prostoru. Tokom čitave godine, Evropska godina kulturnog nasleđa će se obeležavati sa partnerima i građanima Srbije.\n: EU daje dva miliona evra za kulturnu baštinu na Kosovu\n: Milion sati evropskog filma zatvoreno u kutijama\n: Odobrena pomoć za digitalizaciju starih filmova


Opština Alibunar - oficijelna prezentacija - MESNA ZAJEDNICA SELEUŠ\nUpravo mesne zajednice i njihovi predstavnici Saveta predstavljaju sponu između građana i opštinskih organa, a njihovim osposobljavanjem i otvaranjem prema stanovništvu se stvaraju pravi uslovi za njihovo normalno funkcionisanje i zadovoljenje potreba za realizaciju raznih aktivnosti stanovnika naše opštine. Uređenje zgrada mesnih zajednica u opštini Alibunar nastavljeno je sanacijom unutrašnjih prostorija mesne zajednice u Seleušu, na čijem osposobljavanju se radilo u proteklom periodu.\nU razgovoru sa predsednikom Saveta mesne zajednice Mladenom Ćuruvijom, saznali smo da je ovo tek početak u nizu planiranih radova: „Znatna sredstva su planirana za infrastrukturne projekte u Seleušu. Do kraja 2018. godine smo planirali zamenu prozora i kompletnu sanaciju fasade objekta zgrade mesne zajednice, čime ćemo je potpuno osposobiti i bezbrižno predati na korišćenje našim sugrađanima. Pored toga, u planu je i zamena krova iznad dela zgrade u kome se nalazi biblioteka. Ovo je veoma važno jer ćemo sačuvati arhiv, ali i povećati broj knjiga u biblioteci, koja će biti na raspolaganju stanovnicima Seleuša i okolnih sela“.\nSredstva za realizaciju i ove sanacije su obezbeđena iz budžeta opštine Alibunar, radovi su završeni u roku i pored prostorija kancelarije mesne zajednice, uređene su kancelarije matičara i prostorija sportskih klubova. Završene radove je obišao predstavnik Kabineta predsednika opštine Zoran Srdić, koji je pohvalio rad mladog kolege i poželeo mu uspešan završetak svih planiranih radova u ovoj godini.


Problemi sa kojima se susreću djeca sa smetnjama u razvoju - Centar kreativnih vještina\n00:30:28 | Utorak, 18. Maj 2021\nProblemi sa kojima se susreću djeca sa smetnjama u razvoju\nNa predavanju koje je održano sa srednjoškolcima u vezi djece sa smetnjama u razvoju, isti su mogli saznati brojne podatke i probleme sa kojima se suočavaju pomenuta djeca ali i roditelji tokom njihovog odrastanja.\nGost predavač bila je Sava Laban, majka djeteta sa smetnjama u razvoju koja je podijelila lično iskustvo i probleme sa kojima se svakodnevno susreće kao i fotografije i simke kako ona kaže „mog Lazara“.\nCilj predavanja je bio da se uklone predrasude i barijere kod djece koja su zdrava a prilikom susreta sa djecom sa smetnjama u razvoju.\nPrisutni srednjoškolci su postavljali brojna pitanja i dijelili svoja iskustva prilikom susreta sa djecom sa smetnjama u razvoju kao i strah koji su istakli kao primarni problem tokom kontakta sa ovom djecom i tugom koju osjećaju.\nSrednjoškolci su mogli vidjeti fotografije djece sa smetnjama u razvoju kada su srećni ali i tužni, kao i vidjeti snimke kada se ova djeca raduju i način na koji to radovanje ispoljavaju.\nČitaj još Demencija – prioritet javnog zdravlja\tDruštvo ima najveci uticaj u vezi korišćenja narkotika


Održana posljednja u nizu javnih rasprava o Programu podsticaja u poljoprivredi za 2015. godinu\nNakon Foče i Pala u FBiH, Javna rasprava o Programu podsticaja u poljoprivredi za 2015. godinu danas je održana i u Goraždu.\nZa ove namjene, u Budžetu Ministarstva za privredu BPK-a planirana su sredstva u iznosu od 450.000,00 KM, a podsticaji su svrstani u šest osnovnih kategorija – animalna i biljna proizvodnja, podsticaji u gljivarskoj proizvodnji, kapitalna ulaganja, ostali podsticaji i rezervna sredstva.\nS obzirom na to da do danas nisu isplaćeni svi podsticaji za 2014. godinu, na današnjoj raspravi je istaknuto da podsticaji poljoprivrednim proizvođačima za ovu godinu neće biti isplaćivani dok se ne izmire obaveze iz prošle godine u ukupnoj vrijednosti od 26.938,09 KM.\nResorni ministar Esed Radeljaš iskazao je svoju podršku poljoprivrednicima i kazao kako će ministarstvo uložiti napore da u ovoj, ali i u narednim godinama osigura što bolje uslove za razvoj poljoprivrede, obraćajući pritom posebnu pažnju na održivost i razvoj malih poljoprivrednih proizvođača i gazdinstava.\nNovina u Programu podsticaja za ovu godinu jesu podsticaji za proizvodnju kornišona, kao i u dijelu kapitalnih investicija koji se odnose na izgradnju objekata u peradarskoj proizvodnji. Takođe, došlo je i do povećanja kvota po jedinici mjere za pojedine podsticaje kako u animalnoj, tako i u biljnoj proizvodnji.\nPoljoprivrednici su na današnjoj raspravi imali priliku i da iznesu svoje prijedloge i sugestije u vezi s ovim programom i poboljšanjem općih uslova za razvoj poljoprivrede na prostoru Bosansko-podrinjskog kantona.


Slika: OEBS, Milan Obradović\nOblast klimatskih promena je kompleksna, ima rastući značaj i zahteva angažovanje i sinergiju celog društva. Jasna, redovna, kvalitetna i otvorena komunikacija preduslov je uspešne borbe protiv klimatskih promena, rečeno je na skupu koji su povodom predstavljanja Strategije komunikacije za oblast klimatskih promena organizovali OEBS i Ministarstvo za zaštitu životne sredine.\nStrategija komunikacije predstavlja okvir za nacionalnu komunikaciju za oblast klimatskih promena i cilj ovog dokumenta je da se građima Srbije i brojnim drugim ciljnim javnostima približi tema i značaj klimatskih promena, rekli su na predstavljanju Strategije autori Aleksandar Jovović, profesor Univerziteta u Beogradu i Branislava Jovičić, konsultant za komunikacije i predsednica Centra za promociju održivog razvoja (CPOR).\nOvaj dokument sadrži smernice i preporuke kako razviti kvalitetnu i sistematičniju komunikaciju koja daje rezultate. Takav, efektivniji pristup u komunikaciji je neophodan zbog sve većeg značaja problema i uticaja koje klimatske promene imaju na svakodnevni život, kao i zbog obaveza koje je Republika Srbija preuzela ratifikacijom Sporazuma iz Pariza i Sporazuma o pridruživanju Evropskoj uniji u borbi protiv klimatskih promena.\nStrategija je sačinjena za potrebe Ministarstva za zaštitu životne sredine, uz podršku Organizacije za evropsku bezbednost i saradnju (OEBS) u Srbiji. Namenjena je svima koji se bave temom klimatskih promena, a sadrži preporuke kako da se iskomuniciraju dve glavne komponente u borbi protiv klimatskih promena: mitigacija, odnosno smanjenje emisije gasova sa efektom staklene bašte, i adaptacija, tj. prilagođavanje na izmenjene klimatske uslove.\nZamenik šefa delegacije OEBS-a u Srbiji Džozef Melot naglasio je važnost dostupnosti kvalitetnih informacija i znanja o klimatskim promenama jer, kako je rekao, to će motivisati građane, institucije i celo društvo da se više uključe u rešavanje problema. Sa njim se složio i državni sekretar u Ministarstvu zaštite životne sredine Srbije Ivan Karić, dodavši da klimatske promene ne poznaju granice i da je saradnja u ovoj oblasti neophodna.\nSlika 1. Predstavljanje Strategije komunikacije za oblast klimatskih promena, hotel Metropol, Beograd (Izvor: OEBS, Milan Obradović)\nDanijela Božanić, šef Odseka za klimatske promene u Ministarstvu zaštite životne sredine Srbije, navela je da je cilj predstavljene Strategije da se u društvu postigne saglasnost i podigne svest o tome da su klimatske promene odgovornost svih. Isto tako, i konrektne aktivnosti na umanjenju posledica ovih promena moraju biti zajednički zadatak, dodala je, naglasivši da se to može postići samo dobrom komunikacijom.\nKvalitetnim i aktuelnim sadržajem do prostora u medijima i pažnje javnosti\nDa je komunikacija u oblasti klimatskih promena veoma složena i da joj se zbog toga mora pristupiti strateški, naglasio je Vladimir Đurđević iz Nacionalnog saveta za klimatske promene. “Postoji puno kontroverzi, polu-činjenica koje se komuniciraju, što stvara zabunu i doprinosi nerazumevanju u ovoj oblasti. Mora se komunicirati jasnije, i naročito se jasno moraju komunicirati moguća rešenja”, rekao je Đurđević.\nTanja Petrović iz Arhus centra, u ime organizacija civilnog društva, navela je da su zbog znanja, fleksibilnosti i resursa kojima raspolažu, organizacije civiljnog društva savršen partner za ovaj važan posao. Dušan Stokić iz Privredne komore Srbije (PKS) rekao je da privredni sektor mora da bude partner a ne samo ciljna grupa u komunikaciji o klimatskim promenama, i da PKS neguje stalno otvoreni dijalog.\n“Dosadašnji rezultati u komunikaciji o temi klimatskih promena su skromni: ukazalo se na značaj i važnost teme, ali komunikacija mora biti sistematičnija, promišljenija i u skladu sa savremenim trendovima u komunikaciji. Nosioci komunikacije se za prostor u medijima i pažnju javnosti moraju boriti kvalitetnim i aktuelnim sadržajem i inovativnim i kreativnim pristupom“, zaključila je Branislava Jovičić.\nTagovi: Arhus centar, Branislava Jovičić, Danijela Božanić, OEBS, Vladimir Đurđević\nPočetna » Vesti » Životna sredina » Predstavljena Strategija komunikacije za oblast klimatskih promena


13. februara 2021. - Poljoprivredne novosti\nU današnjoj akneti bilo je reči o rasadu, otpimalnoj temperaturi klijanja kod paradajza i paprike, folijarnoj prihrani i adekvatnom izboru supstrata. Da krenemo najpre od temperature koja je jedan od najbitnijih činilaca kako proizvodnje rasada, tako i po rasađivanju. Pogotovo u proizvodnji rasada je važno imati mogućnost regulacije i konstantne kontrole temperature Treba znati da su najveće greške i štete…\nUskoro: 180 miliona za nabavku traktora i priključnih mašina!\nGrad Beograd: Za podsticaje u poljoprivredi ove godine 180 miliona dinara Sekretarijat za privredu grada Beograda raspisaće za mesec dana javne pozive za dodelu podsticajnih sredstava u oblasti poljoprivrede, za šta je ove godine iz gradskog budžeta opredeljeno 180 miliona dinara. Kako je najavio gradski sekretar za privredu Milinko Veličković, biće raspisana četiri javna poziva za podsticaje koji se odnose…\nBez dobrog poznavanja svih komponenti poljoprivredne proizvodnje ne mogu se očekivati najbolji rezultati. Provera plodnosti i analiza zemljišta su bitni preduslovi za dobar rod na parceli. 95% hrane direktno ili indirektno se proizvodi na zemljištu, dok samo 5% potiče iz vodenog ekosistema. Ovaj podatak jasno govori koliko smo vezani za zemljište, koje globalno gledano prate degradacioni procesi, odnosno sve je manje…\nKako do dodatnih bodova na konkursima za podsticajna sredstva u AP Vojvodini? Ovom prilikom, predstavićemo vam ukratko prvu akreditovanu zemljišnu laboratoriju u Sremu-Laboratoriju poljoprivredne stručne službe u Rumi, koja je osnovana 1993. godine. Laboratorija je akreditovana je po standardu 17025:2017. U laboratoriji se rade analize zemljišta koje se sastoje od : pH vrednosti potenciometrijski, sadržaja ukupnih karbonata Šajbler metodom, sadržaja…