Press Online :: Društvo :: ODLETEO PRVI AVION Nejsmit: Otvaraju se letovi i za Amsterdam, London, Pariz i Beč, ponosan sam na sve u Er Srbiji\nGeneralni direktori Er Srbije i aerodroma Nikola Tesla, Dankan Nejsmit i Fransoa Berizo, kao i potpredsednica vlade i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović, ispratili su jutros putnike na prvom komercijalnom letu za Cirih. Posle dvomesečne pauze izazvane pandemijom, zajednička je emocija bila sreća i zadovoljstvo što se obnavlja vazdušni saobraćaj koji je u celom svetu finansijski najteže pogođen koronavirusom, a zajednička poruka da je i dalje najvažnija bezbednost svih putnika.\nDirektor Er Srbije najavio je čak pet letova za danas, od čega tri za Cirih i dva za Frankfurt ali i ukupno 13 destinacija do kojih će nacionalna avio kompanija leteti do 15. juna.\n- Otvaraju se letovi i za Amsterdam, London, Pariz i Beč, bićemo prva kompanija koja će sleteti u Ljubljanu krajem maja, a poletećemo i za druge gradove u regionu. Što se tiče ostalih destinacija i frekvencija letova, to će zavisiti regulative Evropske unije i restrikcija u budućnosti, ali verujem da će se od 15. juna u velikoj meri proširiti obim saobraćaja - rekao je Nejsmit.\nLet koji se možda i najviše čega budući da je Er Srbija jedina koja u regionu ima direktnu konekciju, svakako je Njujork do kojeg ćemo poleteti 6. Juna. I mada je u ovom trenutku ukinuta hrana u avionima po preporuci nadležnih organa iz bezbednosnih razloga, na preokeanskom letu, gosti će imati na raspolaganju normalan meni.\n- Prvi let do Njujorka obavićemo 6. Juna, a od 13. uvesti redovne letove dva puta nedeljno. Iako smo trenutno ukinuli obroke po preporukama zdravstva, na ovom letu služiće se uobičajeni meni - kaže direktor Er Srbije koji je istakao da je veoma ponosan na sve zaposlene i kompaniji zbog fantastičnog rada i orgomnog zalaganja u vreme dvomesečne krize.\n- Zahvaljem se na podršci Vladi Srbije i našim kolegama sa Aerodroma, ali naročito svim zaposlenima koji su obavili sjajan posao,. Imali smo 90 rotacija i dovezli oko 8.000 naših državljanja nazad u Srbiju. Veoma sam ponosan na sve u Er Srbiji - zaključuje Dankan i ističe da je bezbednost i dalje na prvom mestu i apsolutni prioritet.\nDirektor Aerodorma Fransoa Berizo rekao je da je "ovo divan dan za sve nas koji smo ga čekali dva meseca".\n- Poleteo je prvi komercijalni let sa našeg aerodroma posle pandemije i veoma sam zahvalan našem partneru Er Srbiji koja je uradila fantastičan posao - kaže Berizo.\nZadovoljna je i potpredsednica Vlade Zorana Mihajlović koja je naglasila da su Vlada, Er Srbija i Aerodrom jedan tim koji čini sve da učini ovaj vid transporta bezbednim ali i komercijalnim.\n- Počeli smo da se vraćamo normalnijem životu. Mi kao Vlada želimo da se što pre ostvari što više komercijalnih letova i na tome ćemo raditi i sa Er Srbijom i sa drugim kompanijama. Ono što je prednost Er Srbije u odnosu na druge jeste to što je srednje veličine pa ima mogućnost elastičnosti i prilagođavanja koje nemaju druge veće komapnije - rekla je Zorana Mihajlović i najavila da će na današnjoj sednici biti doneta odluka da od sutra više ne bude obaveznih PCR testova niti izolacije onih koji ulaze u našu zemlju.


Novi debakl bh. juniora, Litvanija slavila sa 33 poena razlike\nby E.H 01/08/2018\nJuniorska košarkaška reprezentacija Bosne i Hercegovine poražena je od selekcije Litvanije rezultatom 104:71 u osmini finala Evropskog prvenstva A divizije u Latviji.\nLitvanici su bili aposlutni favoriti, te su pitanje pobjednika riješili već nakon prvog poluvremena kada su imali vodstvo od 62:37, koje su do kraja bez ikakvih problema i sačuvali.\nUrbonavicius sa 18 i Jarumbauskas sa 17 poena bili su najefikasniji u pobjedničkom sastavu, dok se u našoj reprezentaciji istakao Ilić sa 20 koševa, a zapažen je bio i Hrstić sa 15 poena.\nU diviziju B ispadaju tri najslabije ekipe prvenstva, a naredni meč u odigravanju za opstanak u A diviziji igramo protiv Italije u petak. Sudeći po dosadašnjim rezultatima i četiri vezana poraza, najozbiljniji smo kandidati za ispadanje u nižu diviziju.\nOtvoren poziv za novi Program zapošljavanja doktora medicine...\nOtkrio zašto su taoci na snimcima egzekucije mirni:...\nKomšić se sladi porazom Zovko i Picule: “Evropski...


Radna snaga - Blic Online\nIdealna zemlja za dovođenje radnika u Srbiju danas je Ukrajina. Slične navike, mentalitet, tradicije kao i jezik pogoduju dobrom razumevanju Ukrajinaca sa srpskim privrednicima. Ukrajina je danas, međutim, jedna od mnogih na listi zemalja iz kojih domaći privrednici dovode radnike u svoje firme. Kako nam otkriva čovek koji posreduje u ovim poslovima u poslednje vreme u Srbiju sve češće dolaze i ljudi iz Sri Lanke, Turske, Turkmenistana, Bangladeša, Indije....\nBosna i Hercegovina je među deset zemalja sveta iz kojih je u proteklih godinu otišlo najviše stručne radne snage u Nemačku prema novom Zakonu o zapošljavanju stručne radne snage u toj zemlji, koji je počeo da važi pre godinu dana.\nU popularnoj komediji Robin Vilijams zarazno širi svoj svet optimizma unutar sveopšte ratne depresije. Danas, jednako tako, Vijetnam usred globalne korona-krize i ekonomskih ratova vešto galopira prema svojim snovima.\nMinistarstvo finansija SAD uvelo je sankcije za dve organizacije u Severnoj Koreji zbog omogućavanja izvoza radne snage, čime su prekršene sankcije UN.


"Radi se o sezonskim poslovima. Smeštaj i hrana su obezbeđeni", kaže Erceg, i napominje da su poslodavci u Lehu, gde je i on sam radio u zimskim mesecima kada posla na Hvaru nema ni približno kao leti, obezbedili radnicima sezoncima čitav niz pogodnosti kako bi ih privoleli da im se stalno vraćaju.\n"Većina austrijskih poslodavca svojim radnicima je omogućila u pola jeftinije skijaške karte ili kurseve jezika. Konkretno, savez vlasnika hotela i ugostitelja u Lehu je za radnike izborio povlasticu da uz predočenje “Lech carda” imaju popust na večere, piće, masaže, žičaru... Na sve načine se ljudi stimulišu da ostanu da rade", kaže Erceg.\n"Oni koji odu da radei na skijališta vrate se kući za pet ili šest meseci, a kako ne moraju plaćati stan, hranu i režije, većina ih uštedi priličan novac. Naravno, oni koji žele odraditi i letnju sezonu, slobodno se mogu angažovati kod istih hotelijera", napominje Erceg.\n"S obzirom na to da su svi troškovi boravka radnicima pokriveni i da se svi prekovremeni radovi plaćaju - može. Pomoćni konobari su plaćeni od 1.500 do 1.700 eura neto. Šefovi sekcija u hotelu imaju plate od 1.800 do 2.000 mesečno", objašnjava Erceg.\n"Gore se stvarno radi, ljudima zna biti psihički teško nakon kojeg odrađenog meseca, ali kad se sve sabere i oduzme, prođe se jako dobro. Steknete dragoceno poslovno iskustvo, jer su to odreda hoteli najviše kategorije, a donesete kući i priličnu ušteđevinu. Radnicima su, što je takođe važno, obezebeđene trinaesta i četrnaesta plata", objašnjava Erceg.


Ministar: Klimatski aktivisti prevršili sve granice\nLONDON – Aktivisti za klimatske promene koji su blokirali glavne puteve prema Londonu prevršili su sve granice i uskoro će biti objavljene nove mere za obračun sa onima koji nastoje da naruše ključnu nacionalnu infrastrukturu, izjavio je danas britanski ministar policije Kit Malthaus.\n„Iako očigledno svi cenimo pravo na protest, postoji razlika između izazivanja smetnji i nanošenja štete“, izjavio je Malthaus, a prenosi agencija Rojters.\n„Smatramo da su ovi demonstranti prevršili granicu između ostvarivanja svojih prava i odgovornosti prema nama ostalima. Nešto mora da se uradi, pa ćemo najaviti niz novih mera“, izjavio je Malthaus.\nOko 50 aktivista iz grupe „Insulate Britain“, koja želi da se vlada obaveže da će obezbediti izolaciju za 29 miliona domova, blokirala je juče prometne rute do Londona, izazivajući ogromne nezadovoljstvo i haos među vozačima zbog gužvi.


Košarac traži koordinaciju donatorske pomoći bh. turizmu – Biznis.ba\nNaslovnaBiHKošarac traži koordinaciju donatorske pomoći bh. turizmu\nKošarac traži koordinaciju donatorske pomoći bh. turizmu\nobjavljeno 25. avg 2020. u 16:31\nMinistar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH Staša Košarac uputio je dopis ambasadama i međunarodnim organizacijama akreditovanim u BiH za dostavljanje raspoloživih informacija o planiranim donacijama, aktivnostima i projektima u sektoru turizma, koji je suočen sa najozbiljnijim problemima prouzrokovanim pandemijom koronavirusa.\nDopis je upućen ambasadama Japana, Holandije, Švedske, Mađarske, Češke, Hrvatske, Italije, Poljske, Slovenije, Turske, Njemačke, Sjedinjenih Američkih Država, Velike Britanije, kao i Japanskoj međunarodnoj agenciji za saradnju, Američkoj agenciji za međunarodni razvoj, Delegaciji EU u BiH, Švicarskoj kooperaciji za razvoj, Državnom sekretarijatu za ekonomska pitanja Švicarske, Turskoj agenciji za saradnju i koordinaciju, te Razvojnom programu Ujedinjenih nacija i Njemačkoj organizaciji za međunarodnu saradnju.\nKošarac je istakao da je pandemija koronavirusa u potpunosti osujetila trend rasta turizma u BiH, te da se u tom sektoru bilježi otpuštanje radnika, nemogućnost otplate kredita i izmirivanja tekućih obaveza, ali i potpuna nepredvidivost daljeg razvoja pandemije.\n– Od razvoja epidemiološke situacije zavisiće i reakcije nadležnih organa, no sasvim je sigurno da će posljedice biti ogromne, a oporavak dugotrajan – upozorio je Košarac.\nDodao je da su nadležne institucije u BiH, prije svega entitetske vlade, u okviru svojih mogućnosti preduzele određene ekonomske mjere za ublažavanje posljedica prouzrokovanih pandemijom koronavirusa.\n– U potpunosti podržavam napore vlada Republike Srpske i Federacije BiH da se uhvate u koštac sa posljedicama koronavirusa na cjelokupni privredni sektor. U skladu sa nadležnostima Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH u obavljanju poslova i zadataka koji se odnose na definisanje politike, osnovnih principa, koordinaciju djelatnosti i usklađivanje planova entitetskih vlasti i institucija na međunarodnom planu i u području turizma, te posebno cijeneći Vaš izuzetan i materijalni i moralni doprinos razvoju turizma u BiH, obraćam Vam se molbom da nam u što kraćem vremenu dostavite raspoložive informacije o planiranim donacijama, aktivnostima i projektima u sektoru turizma – naveo je Košarac.\n– Cilj nam je da, prikupljajući ove informacije, omogućimo da svi akteri u ovom lancu budu upoznati o svim aktivnostima. U ovim teškim vremenima jasno je da pravovremeno raspolaganje informacijama značajno olakšava rješavanje problema. Snaga uspjeha je u sinergiji svih raspoloživih materijalnih i nematerijalnih kapaciteta – poručio je Košarac, saopćeno je iz Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH.


Kragujevac Teklareka e-magazin - POPUST NA KASKO ZA FIAT PUNTO I VOZILA DO 15.000 EVRA\nPočetna Blog POPUST NA KASKO ZA FIAT PUNTO I VOZILA DO 15.000 EVRA POPUST NA KASKO ZA FIAT PUNTO I VOZILA DO 15.000 EVRA\t28.03.2012.\tTakovo osiguranje će tokom aprila i maja 2012. odobravati prolećni popust svima koji zaključe kasko osiguranje za teritoriju Republike Srbije, bez učešća u šteti i bez rizika krađe, za vozilo marke Fiat Punto. Sniženje cena kasko osiguranja će, osim za Fiat Punto, važiti i za sva ostala vozila vrednosti do 15.000 evra.\nKasko osiguranje za novog Fiat Punta će iznositi 23.391 dinar, a moći će da se plati u 12 mesečnih rata. Za plaćanje u gotovini biće odobren dodatni popust od 10%, tako da će cena kasko osiguranja u tom slučaju biti 21.052 dinara. Za Fiat Punta 2010. godište cena kasko osiguranja sa plaćanjem na 12 mesečnih rata iznosiće 16.140 dinara, a za plaćanje gotovinom 14.526 dinara. Informacije o cenama za ostala godišta mogu se dobiti na sajtu ili bilo kom prodajnom mestu Takovo osiguranja.\nKasko pokriva štete na vozilu koje nastaju oštećenjem, uništenjem u saobraćajnoj nezgodi, usled sudara, udara, iskliznuća, prevrnuća, pada ili udara predmeta, požara, zlonamernih postupaka trećih lica, poplave, oluje, grada, lavine, pada snega ili ledenica, manifestacija, demonstracija, zemljotresa, pod uticajem termičkog ili hemijskog delovanja, kao i utajom (krađom) vozila.\nTakovo osiguranje je osiguravajuće društvo registrovano za obavljanje svih poslova iz grupe neživotnih osiguranja. Prethodne 2011. godine zabeležilo je prodaju 299 hiljada polisa osiguranja i time je ostvarilo rast od 5% u odnosu na 2010. Od 1992. godine, kada je osnovano, zaključilo je preko 2,5 miliona polisa. Na tržištu osiguranja motornih vozila, koje čini preko 90% portfelja ovog osiguravajućeg društva, ostvaruje tržišno učešće od 12% i nalazi se na trećem mestu po broju prodatih polisa i ostvarenim prihodima od premije.\nOve godine Takovo osiguranje obeležava jubilej 20 godina poslovanja. http://www.takovo-osiguranje.rs\nPoslednji put ažurirano ( 28.03.2012. )


Rosa voda i fabrika Vlasinka proslavile jubilej - Advertiser Serbia\nRosa voda i fabrika Vlasinka proslavile jubilej\nS ovim u veziCoca-Cola Hellenic SrbijaRamon VajdingerRosa voda\nRosa voda i fabrika Vlasinka proslavile su 10 godina uspešnog poslovanja u okviru Coca-Cola sistema. U kompaniji ističu da je tokom protekle decenije, od integracije fabrike Vlasinka u Coca-Cola sistem, uloženo šest miliona evra, prodaja je porasla četiri puta, a izvoz na okolna tržišta višestruko je uvećan.\nPovodom proslave jubileja, organizovan je jedinstveni koncept World Cafe panel diskusija tokom kojih su predstavnici Coca-Cola sistema, korporativnog, civilnog i vladinog sektora kao i medija razgovarali na teme koje su obeležile najvažnije segmente poslovanja i razvoja brenda Rosa i fabrike Vlasinka. Panelisti su razmenili iskustva na temu uspešnih privatizacija, investicija u unapređenje lokalne zajednice, inovacija i društveno odgovornih projekata.\nVeliko je zadovoljstvo što smo zajedno sa našim partnerima obeležili značajan jubilej jer je iza nas 10 godina zajedničkog uspeha. Upravo zato što smatramo da su naši dobri rezultati tokom prethodne decenije proistekli, između ostalog, i iz saradnje sa partnerima, odlučili smo da ovu godišnjicu proslavimo kroz konstruktivan dijalog stvarajući osnovu za nove pravce razvoja. Vlasinka i Rosa dobar su primer kako se uz ulaganja i jasno definisanu poslovnu viziju može doprineti razvoju lokalne privrede i stvoriti jak brend širom regiona. Ponosni smo što Rosa danas stoji rame uz rame sa najpoznatijim svetskim brendovima bezalkoholnih napitaka Coca-Cola sistema i što je prepoznata i omiljena među potrošačima, rekao je Ramon Vajdinger, generalni direktor Coca-Cola Hellenic Srbija.\nGledanost TV programa s nacionalnom pokrivenošću u februaru 2015\nU Srbiji registrovano 1.379 medija


Pojačanje u Represent System-u: Vladimir Ćosić na poziciji kreativnog direktora - Represent\nVijesti -\tFeb 11, 2021\nAko se godina po početku poznaje, 2021. će za Represent System biti, u namanju ruku, kreativna i inspirativna! Od danas naš tim je jači za jednog vrhunskog stručnjaka, Vladimira Ćosića, koji nam se pridružio na poziciji kreativnog direktora, iza koga je bogata petnaestogodišnja karijera krunisana velikim brojem nagrada, na polju advertajzinga, ali i svijeta filma i kreativnih industrija.\n– Naš Sistem je već neko vrijeme pozicioniran i prepoznat kao vodeća Agencija integrisanih komunikacija. Plan nam je da u narednom periodu zadržimo ovaj kurs i da se Vladinim dolaskom još bolje pozicioniramo i u svijetu kreativne industrije. Kriza koja nas prati već skoro godinu dana naučila nas je da se u potpunosti prilagodimo promjenama koje su u velikoj mjeri zahvatile komunikacijsku industriju, da pravovremeno reagujemo i sačuvamo ljudstvo. Represent je uprkos svim teškim izazovima uspio, ne samo da sačuva, već i da zaposli novih 20 kadrova i time im pruži šansu, kako za lični razvoj i napredak, tako i za napedak Sistema – ističe dr Borislav Miljanović, CEO Represent System-a.\nVladimir Ćosić je kao kreativni direktor McCann-a i Drive-a sarađivao sa velikim kompanijama (Coca-Cola, Delhaize, Carlsberg, Telekom, Bambi, Nestle Ice Cream, MTV…). Ćosić je sa svojim timovima osvajao lokalne, regionalne i internacionalne nagrade na festivalima kreativnosti, a među najvažnijim izdvajaju se Cresta, New York, Epica i prvi Kanski lav za Srbiju. Prema njegovim scenarijima realizovana su dva filma, pozorišna predstava, dvije serije i brojne radio drame.\nInteresantna je i sama činjenica da je upravo Vlada prije deset godina „kumovao“ tada novom nazivu naše najveće jedinice Sistema nazvavši je Represent Communications.


U Doboju predstavljen dokumentarac “Dah života” – Glas Regije\nBrezo podsjeća da je umiranje djece prouzrokovala kopnena i vazdušna blokada bolnice u Banjaluci, dok je avion sa bocama kiseonika danima stajao na aerodromu u Beogradu i čekao dozvolu UN za polijetanje.\nJunak filma je dječak Marko Medaković, jedini preživjeli akter ovih dešavanja, koji danas, zbog nedostatka kiseonika u prvim trenucima života, ne može da hoda, niti da govori.\n– Dokumentarni film o tragičnom stradanju 12 banjalučkih beba podsjetnik je koji obavezuje da se ovaj dio istorije nikada ne zaboravi, sa zadatkom da se o stradanju posebno priča mladim generacijama – rekao je direktor Centra za kulturu i obrazovanje u Doboju Novak Radojčić.\nDokumentarni film “Dah života” osvojio je prvu nagradu na festivalu u Dablinu, prvu nagradu Festivala “Bdenje Jakova Orfelina” u Sremskim Karlovcima, nagradu “Stećak kneza Pavla” na Festivalu “Prvi kadar” u Istočnom Sarajevu, gran pri “Volja za životom” u Velikoj Plani, nagradu za poseban kvalitet autorskog rada “Lepota različitosti” na Festivalu “Profest” u Bačkoj Topoli, nagradu “Srebrni pastir” na Festivalu “Homoljski motivi” u Kučevu, povelju “Sedrik Delijer”, te nagradu “Zlatna diploma” na Festivalu “Bratina” u Moskvi.\nVečerašnjoj projekciji filma prisustvovali su predstavnici Arhijerejskog namjesništva dobojskog i predstavnici medijskog, kulturnog i javnog života.\nCentar za kulturu i obrazovanje Doboj, Doboj\n« Za pet mjeseci podijeljeno 6.710 KM pomoći penzionerima u Šamcu\nŠTA JEDEMO: Salama jeftinija od tjestenine »\n25. Januara 2020., 17:21


Izvor: RTS, 17.Feb.2020, 15:22 (ažurirano 02.Apr.2020.)\nMinistar odbrane Aleksandar Vulin sastao se u Palati "Srbija" sa ministrom odbrane Ruske Federacije generalom Sergejom Šojguom, koji boravi u zvaničnoj poseti Republici Srbiji. Sastanku je prisustvovao i načelnik Generalštaba Vojske Srbije general Milan Mojsilović.\nMinistri Vulin i Šojgu, koji boravi u poseti Beogradu, razgovarali su o saradnji u oblasti odbrane koja, ističu, ima uzlazni >> Pročitaj celu vest na sajtu RTS << trend i odvija se u skladu s Deklaracijom o strateškom partnerstvu.\nIstakli su zajedničko opredeljenje da saradnja između dve zemlje u narednom periodu bude dodatno unapređena, kao i da se ostvare svi ciljevi saradnje na obostrano zadovoljstvo dva prijateljska naroda i države.\nKoliko je saradnja unapređena, najbolje govori podatak da su samo u 2019. godini realizovane 94 aktivnosti u okviru međunarodne vojne saradnje sa Ruskom Federacijom, dok je u periodu od 2000. do 2012. godine realizovan zanemarljiv broj aktivnosti bilateralne vojne saradnje.\nMinistar Vulin je istakao da su lični odnosi predsednika i vrhovnih komandanata oružanih snaga Vladimira Putina i Aleksandra Vučića doprineli da saradnja dve države bude na najvišem istorijskom nivou.\nDodao je da je "predsednik Vučić jedini državnik u Evropi koji je rekao da njegova zemlja nikada neće uvesti sankcije Rusiji".\nDalje unapređenje saradnje Ministar Vulin je naglasio da nikada nećemo zaboraviti 2015. godinu kada je na molbu predsednika Vučića predsednik Putin odlučio da Rusija uloži veto na sednici Saveta bezbednosti UN i tako onemogući izglasavanje rezolucije koja bi osudila genocid u Srebrenici, čime je sprečila da Srbi budu proglašeni za genocidni narod.\nPosebno je ukazao na to da je nedopustivo formiranje tzv. "vojske Kosova", njeno naoružavanje i jačanje.\nPosebno brine izostanak reakcije Evropske unije, NATO i svih koji garantuju sprovođenje Rezolucije 1244 SB UN, rekao je ministar Vulin.\nŠojgu čestitao Dan državnosti Ministar Šojgu čestitao je ministru Vulinu Dan državnosti Republike Srbije i izrazio zadovoljstvo stepenom razvijenosti saradnje u oblasti odbrane između Srbije i Ruske Federacije.\nRTS: Vulin i Šojgu: Najbolja saradnja do sada


U FBiH uskoro novo povećanje penzija – Poslovnidnevnik.BA\nHome / Vijesti / BiH / U FBiH uskoro novo povećanje penzija\nU FBiH uskoro novo povećanje penzija\napr 17, 2019\tBiH, Gradovi, Regija, Vijesti Leave a comment 298 Views\nDa li ćemo mi podatke dobiti prekosutra, u petak, to ne mogu precizirati, ali čim ih dobijemo, sačinit će se odluka o usklađivanju, odnosno, povećanju penzija, koja će se potom uputiti Vladi FBiH. Prema dosadašnjoj statistici može se očekivate povećanje penzija za 3,5 posto, a penzionerima će u maju biti isplaćena i razlika za prva tri mjeseca ove godine za taj iznos. Najviše penzije koje iznose 2.174 KM se neće uvećavati – rekao nam je Kvesić.\nIsplata uvećanih aprilskih penzija s razlikama za januar, februar i mart će najvjerovatnije početi 6. maja, jer peti pada u nedjelju. Također, bilo bi prerano da isplata počne 3. maja, u petak, jer su, kao što je poznato, 1. i 2. maj neradni dani, odnosno Praznik rada – rekao nam je Kvesić.\nU Federaciji BiH trenutno ima 414. 824 penzionera. Od tog broja 60 posto ih je sa najnižim penzijama. Na mjesečnom nivou za isplatu penzija Zavodu PIO je potrebno oko 180 miliona KM./Faktor/\nPrevious Ajaks izbacio Juventus, Barsa se poigrala sa Junajtedom\nNext Je*e mi se što se u Parizu srušio toranj,tko plače za Libijom i ostalim SPALJENIM ZEMLJAMA?Je*eni licemjeri!


Published on June 25, 2019 in Vesti by admin\nNajnovija izjava Ramuša Haradinaja, premijera privremenih instituciija na Kosovu je najblaže rečeno nenormalna.\nRamuš Haradinaj je izjavio da Kosovksa policja neće dopustiti da se u severni deo Kosova, dostavi hrana i druge osnovne namernice, jer će kako on kaže, Srbi pored hrane, prošvercovati i oružije i drogu.\nHaradinaj je najavio da policija kosova i druge bezbednosne službe na kosovu, imaju saznanja i dokaza da Srbi spremaju baš ovakav scenario.\nMi znamo šta Srbi nameravaju da urade, imamo tačne informacije i policija kosova to neće dozvoliti. Nećemo dozvoliti da Srbi na teritoriju kosova unose drogu i oružije koje bi kasnije koristili u terorističkim napadima na kosovsku policiju.\nHaradinaj tvrdi da ne postoje šanse da ni jedna zemlja evropske unije Prištinu prisili da zatvori oči pred švercom i trafinkingom, mere ostaju na snazi i Priština neće popustiti pred nikakvim pritiscima.\nTags: drogakosovooružijeRamuš Haradinajsrbijavesti\nRamuš Haradinaj se sprema da napravi dodatni pritisak na Srbiju. Priština će naime od Srbije zatražiti\npredhodni clanak Previous post: VIDEO: Dragan Đilas optužio naprednjačku vlast za poplave u Beogradu.\nsledeci clanak Next post: Iranska PVO danas u više navrata imala uzbunu, čuju se sirene, Američki avioni lete uz granicu, situacija napeta !


Venecuela želi da učestvuje u proizvodnji ruske vakcine protiv korone - Sputnjik Srbija\n09:42 22.08.2020 Preuzmite kraći link\nVlasti Venecuele predložili su Rusiji, Kini i Kubi da učestvuju u proizvodnji njihovih vakcina protiv virusa korona, dok su za rusku vakcinu rekli da žele i da pomognu prilikom njenog testiranja.\n„Već smo se povezali sa zvaničnicima tih zemalja i predložili smo da učestvujemo u ispitivanjima i da ponudimo svoje platforme za proizvodnju vakcine. Sa Rusijom i Kinom smo već stupili u kontakt, trenutno pregovaramo i sa Kubom“, rekao je vice predsednik Venecuele Delsi Rodrigez.\nIstovremeno, ministar zdravlja Karlos Alvaredo ocenio je da su najznačajnije vakcine trenutno one koje se razvijaju u Rusiji, Kini, SAD i Velikoj Britaniji.\nOn je pojasnio da je sa Venecuela predložila Rusiji da naprave svojevrsno „savezništvo“ po pitanju vakcine,\n„Predložili smo da učestvujemo u trećoj fazi projekta, Venecuela je spremna da predloži 500 ljudi koji će učestvovati u ispitivanjima“, naglasio je Alvaredo.\nRusija, vakcina, Venecuela


Konkurs za sufinansiranje medijskih sadržaja:TV bez ograničenja sredstava\nKonkurs vredan 263 miliona dinara, biće raspisan prvih dana februara a novina je da za televizije više neće postojati oganičenja maksimalnog iznosa u dobijanju pomoći putem konkursa.\nKonkurs za sufinansiranje medijskih projekata u 2017. godini, vredan 263 miliona dinara, biće raspisan prvih dana februara, najavio je državni sekretar u Ministarstvu kulture Nino Brajović. On je otkrio da za televizije više neće postojati ograničenja maksimalnog iznosa u dobijanju pomoći putem konkursa, kakvo je do sada postojalo.\nJedna televizija, prema dosadašnjim pravilima, mogla je sa republičkog, pokrajinskog i lokalnog nivoa za tri godine da dobije maksimalno 23 miliona dinara - objašnjava Brajović. To je zaista premalo. Dovoljno je uporediti samo to da je, recimo, Studio B pre privatizacije od Grada Beograda dobijao 20 miliona dinara subvencija mesečno.\nOsim televizija, od ograničenja u iznosu pomoći biće izuzete i nacionalne manjine i osobe sa invaliditetom. Plan je, najavljuje Brajović, da se izmenama propisa, lokalne samouprave obavežu na raspisivanje konkursa, kao i da to mora da bude u razumnom roku, u prvom kvartalu svake godine.\nMi ćemo već u novembru raspisati novi konkurs za finansiranje projekata u 2018. godini. Tako će mediji već od početka godine moći da raspolažu odobrenim sredstvima. Zahtevaćemo da ubrzo za ministarstvom, konkurs raspiše i pokrajina, a potom i lokalne samouprave.


400 miligrama kofeina dnevno je DOZVOLJENO: Nije opasno piti i pet espresa na dan, opustite se... (INFO) | DNEVNE\n400 miligrama kofeina dnevno je DOZVOLJENO: Nije opasno piti i pet espresa na dan, opustite se… (INFO)\nU izveštaju se kaže da konzumiranje do 400 miligrama kofeina dnevno “ne predstavlja sigurnosni rizik za odraslu osobu koja nije trudna”, a trudne žene bi trebalo da piju najviše 200mg radi zaštite fetusa\nLONDON – Nova evropska preporuka o sigurnosti kofeina kaže da nije opasno piti i pet espresa na dan.\nU izveštaju se kaže da konzumiranje do 400 miligrama kofeina dnevno “ne predstavlja sigurnosni rizik za odraslu osobu koja nije trudna”, a trudne žene bi trebalo da piju najviše 200mg radi zaštite fetusa, prenose elektronski mediji.\nTa je granica prilično visoka, jer se u studiji kaže da prosečan Evropljanin star između 18 i 65 godina dnevno unesu od 37 do 319 miligrama kofeina. Inače, jedan espreso sadrži oko 80 miligrama kofeina, kao i standardna limenka energetskog napitka.\nŠoljica crnog čaja sadrži oko 50, a limenka cole 40 miligrama kofeina. Aamerička agencija za hranu FDA odredila je 400 miligrama kofeina dnevno kao količinu koja se ne povezuje s negativnim uticajem.


Radio Boom93 :: Srbija :: Stefanović i Tahiri o dijalogu Beograda i Prištine\nNaslovna | Info | Srbija | Stefanović i Tahiri o dijalogu Beograda i Prištine\n31. 03. 2011. Izvor:Tanjug\nStefanović i Tahiri o dijalogu Beograda i Prištine\nŠef srpskog pregovaračkog tima Borislav Stefanović izjavio je da je druga runda pregovora sa Prištinom dovela je do određenog napretka, ali ne u meri u kojoj je Beograd to očekivao, dok šefica prištinskog tima Edita Tahiri ističe da je Kosovo prihvatilo dijalog s ciljem da pomogne da se reše tehnička pitanja i da je za Kosovo pitanje statusa rešeno.\nStefanović prve konkretne rezultate dijaloga očekuje već na narednim sastancima, ali ukazuje da je najvažnije da se najpre reše sva životna pitanja i omogući Srbima i ostalim građanima na Kosovu da imaju normalan život.\nStefanović je u intervjuu za današnje "Novosti" precizirao da je napredak postignut oko pitanja električne energije, a da je po pitanju telekomunikacija očekivan veći napredak. "Našli smo dodirne tačke oko regulisanja snabdevanja strujom na KiM i funkcionisanja naše kompanije na ovom prostoru na adekvatan način".\n"Važno je da smo neke od tema o kojima smo razgovarali približili rešenjima, naročito pitanje katastra i matičnih knjiga. Formiraćemo komisije koje treba da utvrde stanje na terenu u obe oblasti", kaže Stefanović.\nOn ističe da je srpski tim izneo konstruktive predloge i da je Beograd spreman da "ide dalje, dok u potpunosti ne rešimo sva otvorena pitanja".\nUpitan šta je za drugu stranu najveći problem, Stefanović kaže da Priština traži originale matičnih knjiga, što im Srbija ne može dostaviti. "Kod carinskog pečata nije napravljen napredak. Mi smo dali predlog koji je konstruktivan i kompromisan, on zasad nije prihvaćen".\nŠefica prištinskog pregovaračkog tima u dijalogu s Beogradom Edita Tahiri ističe, u razgovoru za "Novosti", da se, osim tehničkih tema, neće pokretati neka druga poglavlja, koja bi mogla da reše suštinskije probleme.\n"Mislim da sam bila jasna kada sam rekla da je Kosovo prihvatilo ovaj dijalog s ciljem da pomogne da se reše tehnička pitanja. Za Kosovo je pitanje statusa rešeno poglavlje. Kosovo je danas nezavisna država koju je priznao, da se tako izrazim, najmoćniji deo sveta. Međunarodni sud pravde je, takođe, potvrdio legitimitet nezavisnosti. Kosovo je danas članica Svetske banke i Međunarodnog monetarnog fonda. Ovo je, dakle, dijalog o tehničkim pitanjima", naglasila je Tahiri.\nOna je ocenila da je ovo dijalog između tri strane: "tu su Kosovo kao država, Srbija kao država i EU koja olakšava razgovor. Za dijalog vam je potrebna saglasnost svih".\nTahiri ističe i da je za Prištinu sever Kosova nepostojeće pitanje. "Sever ne postoji kao tema. Ono što postoji, to je pitanje Srba koji žive u severnom delu Kosova i koji, pod uticajem Beograda, oklevaju da se integrišu u kosovsku realnost i institucije. Postoji, međutim, drugi deo Srba, iz drugih delova Kosova, koji su danas potpuno integrisani u institucije Kosova. Danas je, čak, jedan od zamenika premijera - Srbin".\nU Briselu je 28. marta održana druga runda dijaloga Beograda i Prištine. Prvi susret pregovaračkih timova Beograda i Prištine održan je 8. i 9. marta, a očekuje se da će naredni biti održan sredinom aprila.


Fridom haus: Srbija nazadovala u oblasti medija, novinari suočeni sa napadima i tužbama - Raskrikavanje\n20.04.2022. Milica Ljubičić Foto: Pixabay/Engin_Akyurt\nPrema zaključcima izveštaja, najveći pad u Srbiji Fridom haus primećuje u oblastima civilnog društva, medija i korupcije.\nU delu o medijima navode da su pretnje i napadi na novinare u Srbiji i dalje veliki problem. Podsećaju da je prema podacima Nezavisnog udruženja novinara Srbije, tokom prošle godine prijavljen 151 napad na novinare, što je manje nego 2020, kada je zabeleženo rekordnih 189 napada.\nSa najozbiljnijim napadom se, kako navodi Fridom haus, suočio KRIK, kada su „predstavnici vlasti i provladini mediji bez dokaza optužili novinare KRIK-a za povezanost sa kriminalnom grupom Veljka Belivuka”. Kampanja protiv KRIK-a je usledila u martu prošle godine, nakon hapšenja Belivuka i članova njegove grupe, a za koje se sumnja da imaju veze i sa ljudima iz vlasti, a na šta je KRIK ukazivao godinama.\nKao veliki problem za medije Fridom haus navodi i SLAPP tužbe - u bukvalnom prevodu strateške tužbe protiv javnog istupanja, a koje zapravo imaju za cilj da finansijski iscrpe novinarske redakcije. Kao argument takođe navode slučaj KRIK-a protiv čijih novinara se trenutno vodi devet postupaka pred sudom u vrednosti od oko 90 miliona dinara. Gotovo sve ove tužbe pokrenuli su ljudi bliski aktuelnom vladajućem režimu.\nU izveštaju se pominju i sudski postupci koje je protiv brojnih medija pokrenula i kompanija „Milenijum tim”, za koju Fridom haus navodi da je povezana sa ministrom finansija Sinišom Malim.\nDržava je, kako se dalje navodi, nastavila da igra „važnu, ali i kontroverznu ulogu u finansiranju medija, posebno provladinih i to na lokalnom i nacionalnom nivou.”\nFridom haus se u izveštaju posebno osvrće na slučaj državne kompanije Telekom za koju pišu da je ostala „najistaknutije sredstvo uticaja politike na medijsko tržište.”\nUprkos Zakonu o medijima iz 2014. godine, koji podrazumeva privatizaciju medija čiji je vlasnik država, kompanija Telekom Srbija je „kao akcionarsko društvo nastavila da poseduje i osniva nove medije i da jača svoju poziciju kao provajder kablovske televizije”, navodi se u izveštaju.\nFridom haus tako navodi i nekoliko kontroverznih poslovnih poduhvata Telekom Srbije, uglavnom usmerenih protiv njenog glavnog konkurenta - Junajted grupe.\nPodsećaju da je Telekom prošle godine prava za prenošenje engleske Premijer lige platio čak 600 miliona evra, 10 puta više nego što je prethodnih godina plaćala Junajted grupa. Podsećaju da je Telekom pokrenuo i kanal Juronjuz Srbija, koji se smatra konkurencijom televiziji N1.\nFridom haus se osvrće i na presudu bivšem predsedniku opštine Grocka i još trojici zbog paljenja kuće novinara Milana Jovanovića, koja je doneta u februaru prošle godine. U izveštaju podsećaju da je glavni tužilac nakon donete prvostepene presude sklonjen iz predmeta, zbog čega su novinarska udruženja strahovala da bi to moglo da ugrozi presudu u žalbenom postupku. Apelacioni sud je krajem prošle godine ukinuo presudu iz proceduralnih razloga i naložio ponovno suđenje. Reporteri bez granica ovu odluku suda vide kao dokaz „nesposobnost Srbije da odbrani slobodu medija”, navodi Fridom haus.\nU izveštaju je napomenuto da je 2020. osnovana još jedna grupa za bezbednost i zaštitu novinara, te da su neki njeni postupci rezultirali pozitivnim merama, poput pokretanja telefonske linije preko koje novinari mogu da prijave pretnje, pritiske ili napade. Novinari su takođe svrstani u prioritetnu kategoriju za vakcinaciju protiv kovida 19. Međutim, u martu 2021. predstavnici šest medijskih organizacija su napustili radnu grupu zbog njenog neadekvatnog reagovanja tokom napada na KRIK.\nDeo izveštaja o stanju u korupciji i pravosuđu u Srbiji možete pročitati u zasebnom tekstu, a ceo izveštaj Fridom hausa o Srbiji možete pročitati ovde.\nNovine prećutale izveštaj „Fridom hausa“\nOd osam dnevnih listova samo je Danas pisao o novom izveštaju „Fridom hausa“ u kome se između ...\nIzveštaj Stejt departmenta: Novinari u Srbiji suočeni sa pretnjama, tabloidi kanali za širenje dezinformacija\nNovi izveštaj Stejt departmenta o stanju ljudskih prava u Srbiji za prošlu godinu posebno se osvrn...\nMedijske slobode u Srbiji ubrzano padaju pod trenutnom vladavinom SNS-a, navodi se u najnovijem izve...


Prvi put nakon Miloševića: Izborna kampanja prođe bez TV duela\nZoran Glavonjić | 30. mar 2017.\nNajveći gubitnici zbog izostanka debate u predizbornoj kampanji su građani, koji od vodećih političara neće dobiti odgovore na pitanja koja ih najviše zanimaju, ocenili su sagovornici Radija Slobodna Evropa.\nIako je javno sučeljavanje predsedničkih kandidata praksa u svetu, Srbija će uskoro dobiti šefa države koji sa najvećim rivalima prethodno nije direktno ukrstio argumente.\nMada je demokratija jedna od najistrošenijih reči u Srbiji poslednjih decenija, predsedničko predstavljanje uoči glasanja 2. aprila ne liči na otvorenu ponudu narodu da bira, već na surovu borbu za vlast u kojoj se ne biraju sredstva.\n„To pokazuje nivo političke kuture koji je prilično nizak i autoritaran“, rekla je za RSE Milena Dragićević Šešić, profesorka teorije masovnih medija.\nUprkos tome što su orni za žustro prepucavanje preko medija i stranačkih mitinga u kampanji, predsednički kandidati još se nisu susreli u javnoj debati, što je bilo uobičajeno čak i devedesetih, ali uz poznatu činjenicu da tadašnji vođa države Slobodan Milošević birače nije udostojio prisustvom u takvim programima.\nPrimetno je, kaže Milena Dragićević Šešić, da premijer Aleksandar Vučić, predsednički kandidat vlasti, izbegava direktan duel sa rivalima u kom bi se uživo dokazivali ko je bolji.\n„Čini mi se da se on u stvari užasno plaši da odgovori na bilo koje pitanje, ne samo predsedničkih kandidata, već čak i novinara. Jer on nikada ne odgovara na pitanja novinara, već ih obično napada kako se uopšte usuđuju da mu postave neko pitanje. On želi samo pitanja koja su napravljena u smislu potvrde veličine njegovih akata“, zaključuje Dragićević Šešić.\nSamo jedno od pitanja na koje od prošlih parlamentarnih izbora, skoro godinu dana, građani i birači nisu dobili odgovor je ko je nezakonito rušio objekte u beogradskoj Savamali, zbog čega su stručnjaci ocenili da Srbija nije pravna država.\nPrva predsednička televizijska debata održana je u Americi davne 1960. godine između Džona Kenedija i Ričarda Niksona. Danas, 57 godina kasnije, u Srbiji je Vučića na TV duel javno pozvalo nekoliko predsedničkih kandidata među kojima su Vuk Jeremić, Boško Obradović i Vojislav Šešelj.\n„Ja ne mogu da komentarišem zbog čega jedan kandidat odbija da učestvuje u debati. Ono što je važno je da te debate i dijaloga nema i da svaki nedostatak razgovora o problemima i mogućim rešenjima izaziva dodatne podele u društvu. Na kraju krajeva, tako se građanima ograničava prostor na osnovu kog mogu da donesu odluku za koga da glasaju“, kaže za RSE Raša Nedeljkov, iz organizacije CRTA koja prati izborni proces.\nOvi predsednički izbori odvijaju se u atmosferi u kojoj se izlizana sintagma „prljava kampanja“ čini preblagom dok prorežimski mediji opoziciju ponovo kvalifikuju kao strane plaćenike i NATO sluge, pojedini kandidati javno izriču uvrede poput izjava „on je magarac“, što je za trenutak potisnulo vređajuće hitove iz prošlosti da je „taj i taj oposum, odnosno štakor“, a onaj drugi „zvečarka koja jede lešine i žabe“, do udara na porodice kandidata optužbama za povezanost sa organizovanim kriminalom.\nOvakvi nastupi, smatra Raša Nedeljkov, pokazuju da kandidati nemaju programe:\n„To više priliči rijaliti programima nego jednoj ozbiljnoj demokratskoj kampanji. Kada nemate jasne politike, ono čemu pribegavaju lideri stranaka i predsednički kandidati pre svega je diskreditacija protivnika.“\nTelevizije sa nacionalnom frekvencijom pokazale su spremnost da ugoste predsedničke kandidate, ali nijedna se nije ponudila za finalni okršaj uživo onih najjačih među kojima sa podrškom od oko 50 odsto, kako navode pojedine agencije, prednjači Aleksandar Vučić. On se za sada pojavljuje u emisijama medija koji su mu naklonjeni, pa i na javnom servisu, ali kao jedini gost.\n„Očito je situacija koju želi da napravi to da stvori utisak u javnosti da njemu nijedan drugi kandidat nije dorastao. Da on, stoga, nema sa kim da izađe na duel“, smatra Milena Dragićević Šešić i dodaje da predsednički kandidat Aleksandar Vučić ima obavezu da učestvuje u debati i odgovori na pitanja, posebno jer je premijer i lider najveće stranke u zemlji.\n„Ali ta stranka na vlasti ne gradi demokratsko društvo. I samim tim ona odustaje od toga da razgovara sa građanima, specijalno sa onima koji nisu za nju glasali. Razgovor sa onima koji različito misle pretvara se u vređanje i princip po kom se sve što nije obožavalac lika i dela premijera baca u blato“, dodaje ona.\nPredsednički kandidat Aleksandar Vučić do sada je za svoju predizbornu promociju dobio najviše prostora na oba javna servisa, Radio-televiziji Srbije i Radio-televiziji Vojvodine, kao i na privatnoj Televiziji Pink, pokazalo je istraživanje Novosadske novinarske škole.\nVučić: Mediji su slobodni, meni baš svi postavljaju pitanja\nAleksandar Vučić Izbori 2017 TV duel\n← Satirični portali u BiH: Ismijavanjem do reakcije\nKoalicija: Ministarstvo kulture i informisanja da obustavi tajnu misiju →


Republika Slovenija, zemlja poslovnih prilika! • DATA d.o.o.\nEU, Osnivanje poduzeća Biznis u EU, biznis u Sloveniji, Otvaranje kompanije u Sloveniji, Republika Slovenija\nRepublika Slovenija ima ekonomski režim zasnovan na slobodnom tržištu. Slovenija trenutno ima oko 1200 brzorastućih preduzeća i veliki deo kompanija je orijentisan na izvoz. Svoju preduzetničku ideju u Sloveniji možete voditi i kao frilenser ili raditi lične komplementarne poslove.\nRepublika Slovenija je deo evropskih veza\nSlovenija je članica Saveta Evrope, Svetske trgovinske organizacije, Organizacije za evropsku bezbednost i saradnju, NATO-a i drugih globalnih organizacija. U 2004 pristupila je Evropskoj uniji, iu 2007 postala je članica monetarne unije i preuzela europsku valutu evro.\nSlovenija kao ekonomski razvijena zemlja\nU Sloveniji, BDP po glavi stanovnika iznosi 23.165 EUR. Slovenija trenutno ima oko 1200 brzorastućih preduzeća i veliki deo preduzeća je orijentisan na izvoz. Sve je veći broj kompanija koja se baviju sa internetsku prodaju. Slovenija je iznad proseka EU posle korišćenja internetske tehnologije.\nRepublika Slovenija i djelomično aktivna populacija\nU Sloveniji postoji minimalna zarada koju poslodavci isplaćuju zaposlenima u iznosu od 1.024,24 EUR bruto. Slovenija ima radno populaciju od oko milion stanovnika, ali je trenutno stopa nezaposlenosti oko pet %.\nPreduzetnički podsticaji za kompanije u Sloveniji\nSlovenački preduzetnički fond nudi podsticaje za pokretanje inovativnih biznisa, a SPIRIT nudi mogućnosti za poslovanje da napreduje i takmiči se na međunarodnim tržištima kroz finansijske podsticaje. Slovenija takođe nudi subvencije za zapošljavanje kompanijama, što kompanijama olakšava zapošljavanje radnika.\nRepublica Slovenija: oblice preduzeća\nOblici i način poslovanja preduzeća u Sloveniji prvenstveno se rukovode Zakonom o preduzećima (ZGD-1). Obrasci su podeljeni u skladu sa tim da li se radi o ličnim ili kapitalnim kompanijama. Lična partnerstva su preduzeće sa neograničenom odgovornošću i komanditno društvo. Kapitalna preduzeća uključuju društvo sa ograničenom odgovornošću (d.o.o.), javno društvo sa ograničenom odgovornošću, komanditno javno društvo sa ograničenom odgovornošću i evropsko javno društvo sa ograničenom odgovornošću.\nSlovenija i regulisanje obezbeđivanja delatnosti\nU vreme osnivanja, svako preduzeća mora da izabere aktivnosti u skladu sa Standardnom klasifikacijom aktivnosti 2008 (SKD) koju namerava da sprovede. Ne postoje posebni uslovi za osnivanje same kompanije, nego za određene delatnosti.. Dodatni uslovi su obično povezani sa:\nlicence (uključujući aktivnosti transporta i prevoza robe u međunarodnom drumskom saobraćaju),\nzanatska dozvola i registracija u trgovinskom registru (elektroinstalacije, građevina i izgradnja stambenih i nerezidencijalnih objekata),\novlašćenje nadležnih agencija (npr. za sprovođenje borznog posredištva potrebna je dozvola i odobrenje Agencije za tržište vrijednostnih papira Republike Slovenije),\ndobijanje koncesije od Vlade Republike Slovenije (to je neophodno za aktivnost distribucije električne energije, organizaciju igara na sreću…),\nosigurana šteta u vezi sa izvođenjem delatnosti (izgradnja stambenih i nerezidencijalnih objekata),\nzapošljavanje lica sa stručnom ili profesionalnom kvalifikacijom (inženjerske delatnosti).\nMeđutim, postoji niz zanimljivih i profitabilnih aktivnosti u kojima ne postoje specifični uslovi za ostvarivanje aktivnosti, uključujući kompjutersko programiranje.\nDATA VEM tačka – vođena registracija za vas\nVEM tačka na DATI prilagođena je našim klijentima – procesom registracije preduzeća upravlja VEM referent, koji stranke savetuje i... Detaljnije\nAutoservis sa kompanijom u Sloveniji/EU\nAutoservis kompanija u Sloveniji idealna je prilika za pokretanje biznisa. Otvorite firmu u Sloveniji i počnite se baviti s autoservisom... Detaljnije\nProširenje poslovanja u EU/Slovenija – nova godina nova prilika Proširenje poslovanja u EU/Slovenija u novoj godini. Nova 2022. godina može... Detaljnije


#IZBORI2020 Epidemiološke mjere predizbornu kampanju sele na internet | Banjaluka.net\nČITANJE: 15 minuta\nGradski izborni štab SNSD-a Gradiška donio je odluku da zbog pogoršanja epidemiološke situacije obustavi održavanje predizbiornih skupova do ponedjeljka, 26. oktobra, kada će ponovo odlučivati o daljim aktivnostima u predizbornoj kampanji, rekao je danas predsjednik Gradskog odbora SNSD-a i kandidat ove pratije za gradonačelnika Zoran Adžić.\nOn je na konferenciji za novinare istakao da je najvažnije da se sačuvaju zdravlje i životi građana i privredna aktivnost na području Gradiške.\nAdžić je naveo da će SNSD o svemu što je radio u proteklom periodu i planovima za naredni manadat građane obavještavati putem društvenih mreža i medija, a da će mjesni izborni štabovi kamapnju voditi uz pojedinačne razgovore sa građanima.\n“Želimo da izbjegnemo okupljanja i do 50 građana, što je bilo dozvoljeno, jer smatramo da je SNSD sa svojim koalicionim partnerima dovoljno uradio u prethodne četiri godine i da možemo čistog obraza da izađemo pred građane i tražimo podršku da i u naredne četiri godine kreiramo, radimo i gradimo našu Gradišku”, zaključio je Adžić.\nOd danas u funkciji veb-sajt sa programom “Banjaluka 2025 plus”\nOd danas je u funkciji novi veb-sajt igorradojicic.com, na kojem građani mogu preuzeti program “Banjaluka 2025 plus”, odnosno predizborni program kandidata koalicije “Okupljanje za Banjaluku” Igora Radojičića, saopšteno je iz Gradskog odbora SNSD-a.\nU saopštenju se navodi, da program “2025 plus“, na 56 stranica, donosi opsežan plan transformacije Banjaluke za naredni mandatni period, uključujući brojne infrastrukturne projekte koji su planirani na cijelom području najvećeg grada Republike Srpske.\nNa veb-sajtu se mogu naći i detaljne informacije o brojnim projektima koji su realizovani tokom aktuelnog mandata Radojičića.\nSmiljanić: Nudimo program prilagođen građanima\nKandidat NDP-a za odbornika u Skupštini grada Banjaluka na predstojećim lokalnim izborima Marko Smiljanić rekao je danas da ova stranka u izborni ciklus ulazi sa izuzetno kvalitetnim programom koji obuhvata mjere prilagođene građanima i koji je realan i ostvariv\n“U oblasti omladinskih poitika fokus ćemo staviti na pitanja od izuzetnog značaja. Prioritet je formiranje kancelarije za mlade, što je primjer dobre prakse koja postoji u regionu, prije svega Srbiji, koja bi trebalo da bude generator omladinskih politika u narednom periodu, te uvođenje subvencije za kupovinu prve nekretnine za mlađe bračne parova”, izjavio je Smiljanić novinarima u Banjaluci.\nOn je izrazio nadu da će Banjaluka u naredne četiri godine dobiti prvo igralište prilagođeno djeci sa posebnim potrabama, takozvani senzorni park.\nOdbornički kandidat Stefan Romanić rekao je da ova stranka želi da politiku pridruže mladima i da ih zainteresuje za izborni proces, dok je kandidat Lana Petković naglasila da su prioriteti razvoj ekonomije, ali i infrastrukture.\nSDS: Primjedbe na zaključak o obavezi nošenja maski\n“Na osnovu kojih pokazatelja se došlo do zaključka da su virus korona u Republici Srpskoj u značajnoj mjeri prenosi na otvorenom prostoru? Ova mjera je obavezujuća i za gradove i za sela. Isto se tretira šetanje Gospodskom ulicom u Banjaluci i rad na njivi ili u šumi”, rekao je Stanić na konferenciji za novinare u Banjaluci.\n“Pozivam sve institucije i predstavnike lokalnih zajednica da uložimo maksimalne napore da se zaustavi širenje virusa korona, te da se održi ekonomska stabilnost Republike Srpske”, naglasio je Nešković.\n“SDS će nastaviti svoju kampanju na potpuno bezbjedan način”, rekao je Nešković.\nŠarović: Petrović vrstan kandidat za Bijeljinu\nZajednički kandidat SDS-a i PDP-a za gradonačelnika Bijeljine Ljubiša Petrović rekao je danas u Janji da je siguran u pobjedu na lokalnim izborima – olovkom, demokratski, bez svađe i incidenata.\nPetrović je obećao da će problemi građana biti rješavani zajedno i sistemski, kao i da će izdvajanja iz budžeta grada za boračke kategorije sa 500.000 KM povećati na dva miliona KM, saopšteno je iz SDS-a.\n“Ako to ne uspijem u prvoj godini mandata, u narednim hoću sigurno, držite me za riječ” rekao je Petrović danas prilikom druženja sa stanovnicima Janje.\nPredsjednik SDS-a Mirko Šarović zahvalio je PDP-u i ostalim političkim partnerima za podršku Petrovićevoj kandidaturi, ističući da je riječ o vrsnom čovjeku i ljekaru, koji je mogao da bira u kojoj klinici u Beogradu da se zaposli, ali se vratio u svoju Bijeljinu da pomogne stručnim znanjem.\nŠarović je istakao da se na odborničkoj listi SDS-a za gradsku Skupštinu nalaze mladi ljudi pred kojima je budućnost Bijeljine.\nOn je posebno istakao značaj žena u politici, navodeći da su one najvjerniji i najvredniji članovi SDS-a.\nPetković: Osluškivati probleme građana i tražiti rješenja\nNosilac liste Ujedinjene Srpske za Skupštinu grada Banjaluka Milan Petković rekao je danas da je cilj te stranke da i nakon predstojećih lokalnih izbora preko svojih odbornika osluškuje potrebe građana i nastoji da riješi probleme koji postoje.\nPetković je istakao da je potrebno te probleme iznositi pred gradsku skupštinu i tražiti od gradonačelnika da ih riješi.\n“Upravo zbog toga sam danas organizovao kafu sa građanima Banjaluke, da razgovaramo o njihovim problemima, te kakvi su njihovi prijedlozi za njihovo rješavanje, kao i o viđenju razvoja Banjaluke u naredne četiri godine”, rekao je Petković Srni.\nOn je napomenuo da posebno želi da od mladih da čuje koji su njihovi problemi, jer su oni prioritet, kako bi ostali, radili i osnovali svoje porodice u Banjaluci.\n“Cilj nam je snažan odbornički klub, te koliko budemo imali resora, da se tim oblastima i posvetimo. U proteklom periodu naš resor je bio turizam i evidentno je da se ova oblast u prethodne četiri godine razvijala, o čemu svjedoče i brojevi posjeta turista i noćenja u Banjaluci”, rekao je Petković.\nPlan Narodnog demokratskog pokreta /NDP/ za razvoj Banjaluke nazvan “10 puta 10”, koji uključuje po 10 konkretnih mjera u 10 različitih kategorija, posvećen je razvoju Banjaluke kao grada preduzetništva i razvijene privrede, saopšteno je iz NDP-a.\n“Neophodno je aktivirati sve prazne poslovne prostore u gradskom vlasništvu kroz program razvoja socijalnog preduzetništva i kreativnih industrija, sistemski podržati oživljavanje starih zanata i izradu autentičnih gradskih suvenira, te stimulisati razvoj ženskog preduzetništva kako bi se žene ekonomski i socijalno osnažile i dovele u ravnopravan položaj”, navode u NDP-u.\nNDP će na predstojećim lokalnim izborima nastupiti sa sloganom “Dosta je priče, idemo raditi”.\nPredsjednik SNSD-a Milorad Dodik izjavio je danas u Višegradu da ovaj grad predstavlja jedno od najvažnijih mjesta za razvoj turizma i kulture.\n“Imamo namjeru da sa Vladom Srbije završimo brzo aerodrom, to će biti ozbiljna promjena načina života ovdje i obezbijediće novi impuls za dodatni razvoj, ne samo turizma, već i ukupnog privrednog života”, rekao je Dodik novinarima u Trebinju.\n“Bez obzira na pandemiju virusa korona koja je učinila ozbiljan pritisak na rad privrede, prije svega na turizam, Trebinje je bilo jedan od najživljih gradova ove sezone u regionu. To govori o tome da smo uspjeli da prezentujemo i grad i njegove potencijale, a sa dolaskom i izgradnjom aerodroma svakako će to biti još bolje”, poručio je Dodik.\n“Za nas nije kampanja 30 dana, za nas je kampanja 365 dana u godini, tako da djela pokazuju više od riječi. Ne bismo željeli da u ovom izbornom periodu ispašta građanstvo, nego sve redovne aktivnosti koje imamo da ujedno ispunjavamo”, istakao je Ćurić.\nOn je podsjetio da i večerašnje “Dučićeve večeri poezije” nisu željeli da prekidaju, uprkos epidemiji virusa korona.\n“To dovoljno govori da Trebinje ide pravim putem, pravim koracima i da nam je kultura i te kako važna”, naglasio je Ćurić.\nPredsjednik Gradskog odbora Demosa Zvornik Spomenka Stevanović ocijenila je danas da će ova stranka na novembarskim izborima osvojiti najmanje šest odborničkih mandata u Skupštini grada Zvornika, kao i pobjedu zajedničkog kandidata za gradonačelnika Zvornika Zorana Stevanovića.\nStevanovićeva je na konferenciji za novinare naglasila da će Demos na regiji Birač osvojiti najmanje 15 odborničkih mandata i pobjedu kandidata Demosa za načelnika opštine Šekovići Miladina Lazića, očekujući da će tim izbornim rezultatima Demos biti druga stranka po snazi i na regiji Birač i u Zvorniku.\nPodsjećajući da Demos od svog osnivanja na izbore izlazi prvi put, Stevanovićeva je rekla da je ova stranka otvorena za sve dobre i poštene ljude koji svoja znanja, sposobnosti i energiju žele kroz politiku, prvenstevno kroz Demos, uložiti u stvaranje boljeg pravednijeg, humanijeg, razvijenijeg i uspješnijeg društva.\n“Na ove izbore izlazimo potpuno organizaciono spremni i iskreno, bez lažnih obećanja, tražimo i očekujemo podršku većeg dijela građana”, rekla je Stevanovićeva, koja je nosilac liste zvorničkog Demosa na novembarskim lokalnim izborima.\nOna je navela da je izborni program Demosa konkretan, jasan, sprovodiv i da je baziran na problemima običnih ljudi, kao što su pitanja zaposlenosti, odnosno nezaposlenosti, pronatalitetne politike, boljeg korišćenja prirodnih resursa, boljeg zdravstva, obrazovanja, jednom riječju – stvaranju uslova za bolji život građana i bolji životni standard svakog pojedinca.\n“Na našim odborničkim listama nalaze se pošteni i dobri ljudi koji iza sebe imaju rezultate, ali i mladi koji imaju viziju i želju da se uključe u politiku, da utiču na društvene promjene i da ne budu obejkat već subjekat budućih pozitivnih društvenih promjena”, istakla je Stevanovićeva.\nPrema njenim riječima, ova kampanja će proći u neobičnim i specifičnim okolnostima zbog pandemije virusa korona, ali će Demos voditi fer, poštenu i korektnu kampanju, neće vrijeđati druge političke stranke, jer ih ne smatra neprijateljima nego protivnicima koji imaju drugačije izborne programe i mišljenja.\nKandidat Demosa za odbornika u Skupštini grada Zvornika Gorica Đukanović Šakota rekla je da će predizborne aktivnosti ove kampanje, zbog trenutne epidemiološke prirode, biti prilagođene novonastalim preporukama.\nŠakota je navela da je promotivni materijal Demosa prilagođen novim okolnostima koje su za ovu starnku izazov više i istakla da će kampanja biti usmjerena na što kvalitetnije i bezbjednije informisanje građana u predstavljanju svih kandidata sa odborničke liste Demosa.\nKandidat Demosa za odbornika i Gradskoj skupštini Zvornika Dargoslav Milanović istakao je da ova predizborna kampanja predstavlja jednu vrstu zadovoljstva, jer će novembarski izborni rezultat biti samo potvrda cjelogdišnjenjeg rada Demosa, koji je okrenut prema građanima Zvornika.\n“S pravom mogu reći da Demos i njegovi aktivisti žive u narodu godišnje punih 12 mjeseci, a ne samo za izbore, i okrenuti su građanima u rješavanju mnogih infrastrukturnih problema”, rekao je Milanović.\nMilanović je naglasio da je kandidatska odbornička lista sastavljena od ljudi iz raznih sfera života, koji mogu dati značajan dopronos daljem razvoju grada i boljem životu građana Zvornika.\nStanivuković: Smanjiti plate političara\nKandidat PDP-a i SDS-a za gradonačelnika Banjaluke Draško Stanivuković obećao je danas da će, ako građani ukažu povjerenje njemu i ovoj političkoj opciji, smanjiti plate političara i da će tako postići milionske uštede u gradskom budžetu na godišnjem nivou.\nStanivuković je ocijenio da je u postojećem ekonomskom stanju neprimjereno da gradonačelnik Banjaluke ima platu veću od 6.000 KM.\n“Plate političara trebamo uskladiti sa platama u realnoj privredi, čime ćemo uštedjeti više od dva miliona KM i uložiti ih u nova radna mjesta i poslovne zone”, rekao je Stanivuković novinarima i dodao da se milionske uštede mogu napraviti i uvođenjem više transparentnosti u radu Gradske uprave.\nOn je rekao da PDP zagovara besplatan javni prevoz za osnovce i penzionere, besplatne udžbenike i sufinansiranje boravka djece u vrtićima, te da je i dalje cilj da jedan političar maksimalno može imati jednu platu iz budžeta.\nPotpredsjednik Gradskog odbora PDP-a Banjaluka Dragan Milanović smatra da je jedan od glavnih problema nestransparentnost u radu gradskih struktura zbog čega će ta stranka, ako preuzme vlast, objelodaniti sve ugovore grada sa bilo kojim partnerom.\n“Time će svaki građanin moći i da na sajtu Gradske uprave vidi o čemu se radi”, najavio je Milanović.\nDogađaju, koji je PDP organizovao na banjalučkom Bulevaru cara Dušana, prisustvovala i nosilac liste te partije za Skupštinu grada Banjaluka Jelena Trivić.\nPrvobitno je na istom mjestu bila predviđena javna tribina, ali je otkazana zbog povećanog broja zaraženih virusom korona i preporuka nadležnih institucija.


23-07-2021 15:30 Svet Planeta Video Sport Ostali sportovi\nRuski ministar spoljnih poslova Sergej Lavrov, poželevši sreću ruskim sportistima uoči početka Olimpijskih igara u Tokiju, podsetio je na legendarnu pesmu grupe Queen „We Will Rock You“.\nNa letnjim olimpijskim igrama, koje danas počinju u Tokiju, ruski sportisti će nastupiti kao tim Ruskog olimpijskog komiteta - ROC (Ruski olimpijski komitet).\nTo je tako zbog sankcija Svetske antidoping agencije (WADA), uvedenih na dve godine, koje takođe predviđaju zabranu isticanja državne zastave i intoniranja državne himne.\nNaziv ROK se slaže s hitom grupe Queen, u vezi s čim se na društvenim mrežama već pojavio spontani fleš mob sa heštegom #wewillROCyou.\n„Naravno, želimo našim sportistima, u bilo kojoj odeći da se pojavljuju, pobede, samo pobede. Imamo vrlo jake predstavnike u gotovo svim sportovima koji će biti prisutni na Olimpijskim igrama“, rekao je Lavrov tokom vebinara „Spoljnopolitički uslovi u kojima se odvija kampanja za izbor poslanika Državne dume“.\n„Naravno, pomalo je uvredljivo, dosadno što se zovu ROC, ali postoji određeni napredak - bar oni koriste boje ruske zastave“, rekao je Lavrov.\nMeđutim, prema rečima ruskog šefa diplomatije, ako pođete od reči čuvene pesme Queen „We Will Rock You“, onda u ovom nazivu možete videti simboliku.\n„Već sam video prilično duhovite skandiranja ili mimove: reči su preuzete iz američke pesme We Will Rock You, a ovo se prevodi približno kao: „Slomićemo vas“. Pa, pošto nam je takva skraćenica odobrena, simbolika obavezuje sve na pobedu“, rekao je Lavrov.\nKako je Rusija prešla sa reči na dela po pitanju Donbasa, pročitajte OVDE.


4 koreanska beauty trenda koja MORATE probati - WANNABE MAGAZINE\n4 koreanska beauty trenda koja MORATE probati\nAko volite da eksperimentišete sa šminkom, a trenutno nemate nikakvu ideju za neki novi make-up, mi vam predlažemo beauty trendove Koreanki koje morate probati!\nSuština je da koristite što manje šminke i ostvarite prirodan izgled. Koreanke mnogo pažnje posvećuju nezi kože kako bi njihovo lice uvek bilo besprekorno. Akcenat je na mladolikosti, svežini i ove devojke se na taj način i šminkaju.\nPrvo, u skladu sa koreanskim “receptom”, uvek redovno čistite lice kako bi bilo čisto, tonirano i kako bi šminka duže trajala. Bilo da koristite kupovne ili prirodne preparate, nega uvek treba da vam bude na prvom mestu. Takođe, i prilikom skidanja šminke, obratite pažnju da lice pravilno očistite.\nAko želite da stavljate ajlajner kao koreanske devojke, onda ga nanesite u tankoj liniji tik uz trepavice. “Kvačice” na kraju nema, već se iscrtavanje bukvalno završava gde i linija oka. Na ovaj način, izgledaćete prirodno, ali će i ta jedva primetna linija na odgovarajući način istaći vaš pogled i učiniti da vam oči izgledaju krupnije i više okrugle.


Preliminarni zaključci Misije MMF-a, 22. februar 2011.\nDatum objave: 22.02.2011 15:59 | Autor: Ivona Mihajlović\n2. Značajni rizici su se još uvijek zadržali i lekcije iz perioda u kome je došlo do značajnog rasta i brze i oštre kontrakcije ekonomske aktivnosti se moraju uzeti u obzir.\nBDP je ostao ispod nivoa iz 2008. godine, nakon što je došlo do oštrog pada ekonomske aktivnosti poslije pregrijavanja, a do toga je došlo zato što ekonomija koja je još bila u tranziciji nije mogla lako da apsorbuje velike prilive kapitala. Ovo iskustvo pokazuje da je od presudnog zanačaja istrajavanje na reformama, jačanje rezervi potrebnih za povećanje otpornosti i izgradnja politika za iste. Kratkoročni rizici svjedoče o nezavršenoj reformskoj agendi: slabi radni odnosi i postojani finansijski problemi mogu još uvijek da spriječe industrijski sektor da profitira od naglog globalnog rasta potražnje; sanacija bankaraskog sistema, iako je poodmakla, još uvijek nije završena; i bez obzira na nedavnu budžetku konsolidaciju koju pozdravljamo rizik fiskalnog finansiranja i dalje je povišen.\n3. Prije svega, politike moraju da imaju za cilj eksterno prilagođavanje kako bi budući rast bio održiv.\nKoliko je to veliki zadatak može se ilustrovati deficitom tekućeg računa koji je iznad 25 procenata BDP-a, a koji zahtijeva značajno povećanje domaće štednje. Na sreću, može se iskoristiti veliki potencijal Crne Gore, npr. sektori energetike i turizma, tako da eksterna usklađivanja ne moraju da budu na uštrb rasta. Sada kada je globalna kriza iza nas, Crna Gora mora da se vrati na put prethodnih reformi, onih koje su odmakle u pogledu uvođenja fleksibilnosti, jačanja supervizije bankarskog sektora i konsolidacije budžeta.\n4. Ključ ekonomskog rasta i stvaranja novih radnih mjesta je u rukama privatnih investicija.\nUzimajući u obzir da je Crna Gora mala u pogledu njene veličine, strane investicije su posebno značajne. One moraju s druge strane biti upotpunjene unaprijeđenom domaćom fleksibilnošću i konkurentnošću cijena kako bi se izbjegao ponovni pritisak od pregrijavanja i kako bi se pokrenule domaće investicije, prije svega u sektoru malih i srednjih preduzeća u kome radna snaga predstavlja glavni trošak. Crna Gora mora brzo da ispravi bilo kakve prepreke za investiranje i fleksibilnost kako bi imala korsti od globalnih kapitalnih tokova koji se brzo oporavljaju.\n5. Tržište rada mora da se osnaži.\nSuprotni primjeri iz sektora turizma i teške industrije nude očite lekcije: ovaj prvi, u kome je liberalizovano zapošljavanje stranaca od ključnog značaja, je reagovao brzo u pogledu prilagođavanja globalnoj recesiji i tokom cijele krize je bilježio rast. S druge strane, teška industrija podliježe strogim propisima iz oblasti radnog prava koji su doprinijeli tome da je sektor pokazivao znake oporavka tek na mahove, uprkos rastu na svjetskim tržištima.\n• Mora se oduprijeti zahtjevima da se ograniči fleksibilnost i mogućnost ugovora na određeno vrijeme. Ovi ugovori su ublažili da ne dođe do pogoršanja nivoa zaposlenosti tokom krize i uveli su potrebnu fleksibilnost.\n• Treba proširiti klauzule o izuzimanju (opt-out) iz aranžmana kolektivnog pregovoranja. Poseban ugovor za javni sektor će označiti značajan napredak i slična fleksibilnost treba da bude omogućena i drugim poslodavcima.\n• Treba rješavati zamke siromaštva. Trenutno nezaposleno lice gubi mnoštvo pogodonosti ukoliko prihvati formalno zaposlenje, što je veliki destimulans za rad u formalnom sektoru. Nedavno više nego duplo povećanje minimalne zarade (u odnosu na prethodnu „minimalnu cijenu rada“) pogoršalo je ovaj problem tako što je snizilo potražnju za nisko-kvalifikovanim radnicima, i time dodatno marginalizovalu ovu osjetljivu grupu.\n• Paketi otpremnina treba da budu takvi da su priuštivi. Paketi u KAP-u su iznosili do 20.000 eura, odlažući tako potrebna restruktuiranja na štetu stvaranja održivih radnih mjesta, posebno ukoliko se to proširi na druga preduzeća.\n6. Poslovno okruženje treba dodatno unaprijediti, posebno u pogledu poboljšanja tehničkih i administrativnih vještina državnih agencija koje pružaju poslovne usluge i pojednostavljivanja izdavanja građevinskih dozvola od strane opština.\nPoboljšana ekonomska statistika je takođe od suštinskog značaja za podsticanje investicija i kreiranje ekonomskih politika.\n7. Povjerenje se vraća zahvaljujući pravovremenim radnjama nadležnih organa i podršci koju su pružile matične banke, a što je osvjedočeno ponovnim povećanjem depozita.\nAli depoziti su ispod nivoa iz trećeg kvartala 2007. i nekvalitetni krediti (NPLs) se nisu stabilizovali. Naredni koraci treba da se usresrijede na potpuno obnavljanje boniteta u cijelom sistemu kako bi se omogućio ponovni rast kreditiranja kada se kreditna potražnja za kvalitetnim projektima ponovo vrati. Stagnacija kreditiranja u sadašnjem trenutku odražava oskudicu takvih projekata i nadležni organi treba da nastave da se odupiru pozivima da se prisili kreditni rast.\n8. Korišćenje eura dovodi do toga da nisu moguće značajnije aktivnosti Centralne banke u pogledu podrške za obezbjeđivanje likvidnosti.\nU potpuno euroizovanim ekonomijama, bankarski problemi u pogledu likvidnosti i solventnosti mogu stoga vjerovatno nametnuti fiskalne zahtjeve. Agresivna zaštita bankarskog sistema je jedan od uslova da se to izbjegne, dok s druge strane stvaranje fiskalnih rezervi putem fiskalne konsolidacije može da obezbijedi podršku u posljednoj instanci sa stanovišta povjerenja.\n9. Centralna banka mora da bude beskompromisna u rješavanju bilo kakvih slabosti u sistemu.\nTo zahtijeva stalne učestale kontrole zasnovane na riziku, i brzo praćenje situacije. Treba zahtijevati da postoje adekvatne rezerve u pogledu solventnosti i likvidnosti, a propisi treba da su ispred događaja. Nedavne privremene regulatorne olakšice treba brzo i postepeno ukinuti i zamijeniti ih stalnim propisima koji su u potpunosti usklađeni sa najboljom međunarodnom praksom. Predviđeni prelazak na MSFI – pripremljen na ispravan način – je dobrodošao, kao i napori za pojednostavljivanje zakona i jačanje propisa koji se odnose na izvršenje obezbjeđenja.\n10. Matične banke i vlasnici moraju odmaha da rješavaju bilo kakva odstupanja od propisa, posebno nedostatke kapitala ili likvidnosti.\nIzuzev očiglednih opasnosti za neku pojedinačnu banku, bilo kakvo kašnjenje bi ugrozilo reputaciji supervizora, a time moguće umanjilo kvalitet poslovanja i u drugim bankama. Stoga bilo koji propust od strane vlasnika u ispunjavanju zahtjeva i mjera odmah treba da pokrene snažnu intervenciju Centralne banke, u skladu sa nedavno usvojenim unaprjeđenim zakonima.\n11. Počela je potrebna fiskalna konsolidacija, a budžetski ciljevi za 2011. i ciljevi na srednji rok koje su postavili nadležni organi su ispravni.\nBudžetski deficit u 2009. godini je iznosio nekih 5⅓ procenata BDP-a. Pored toga, garancije kredita kompanijama za proizvodnju aluminijuma i željeza tokom recesije su stvorile oko 5 procenata BDP-a u dodatnim potencijalnim obavezama, dovodeći javni dug i javne garancije na iznad 50 procenata BDP-a. Uprkos svemu tome, procjena je da je u 2010. godini fiskalni deficit pao na 3,9 procenta (primjenjujući metod fakturisane realizacije), a državni organi su postavili ispravan cilj da uravnoteže budžet u 2012. godini i da postignu značajan suficit nakon toga. Ovaj cilj će dovesti do podsticaja održivosti, smanjiće finansijski rizik i osnažiće otpornost ekonomije u slučaju nepredviđenih šokova.\n12. Sada je vrijeme da se navedu potrebne mjere.\nKratkoročno, planovi nadležnih organa su zasnovani na vrlo strogoj kontroli potrošnje na osnovu diskrecionih prava, a čini se da su izgledi tih planova u određenoj mjeri optimistični imajući u vidu nedavna značajna nagomilavanja neizvršenih obaveza od strane nekih agencija koje su podnijele glavni udar predviđenih smanjenja troškova. Shodno tome, moglo bi da dođe do prebacivanja vrijednosti deficita koji su postavili nadležni organi za nekih [1 odnosno 2½] procenata BDP u 2011. odnosno u 2012. Treba razmotriti viskokvalitetne mjere, koje bi takođe pomogle da se obezbijede potrebni značajni nivoi suficita nakon 2012.\n13. Postoji prostor za povećanje naplate prihoda na način koji pogoduje rastu.\nČini se da je imovina oporezovana prilično nisko u poređenju sa međunardonim nivoom i naplata se može povećati kombinacijom viših stopa, boljim vrjednovanje i unaprijeđenim katastrom. Mala povećanja u stopama poreza na dohodak i PDV-a bi rezultirala značajnim dodatnim prihodima, dok bi istvoremeno režim oporezivanja u Crnoj Gori i dalje ostao nepromijenjen u pogledu povoljnosti u regionu. Osim toga, uporedne mjere povećanja stopa i smanjenja zamki siromaštva – na primjer uvođenjem poreskog kredita na osnovu zarađenog dohotka - bi omogućile značajan podsticaj formalnom zapošljavanju i naplati poreza.\n14. Rashode treba zadržati na održivom nivou.\nIskustvo pokazuje da je najtrajniji i najdjelotvorniji način da se smanji učešće javnih rashoda u BDP-u taj da se smanji obim javne uprave, što je već započelo kroz usvajanje Kadrovskog plana od strane Vlade. Izdvajanja Crne Gore za zarade su velika čak i u poređenju sa regionom. Smanjenje broja zaposlenih bi takođe pomoglo da se izbjegne pretjerano smanjenje zarada, što ima suprotne efekte na moral.\nProstora za uštede ima i kod drugih segmenata javne potrošnje:\n• Potreba za finanisaranjem velikih iznosa transfera preko doprinosa u velikoj mjeri objašnjava veliko ukupno poresko opterećenje zarada. Nedavne penzione reforme su označile značajan napredak u poboljšanju dugoročne održivosti javnih finansija, ali je kratkoročno deficit penzionog sistema i dalje 2½ procenta BDP-a. Trebalo bi razmotriti ubrzavanje uvođenja povećanih starosnih granica za penzionisanje i/ili smanjivanje udjela zarada u usklađivanju, kao i pooštravanje kriterijuma za kvalifikovanje. Na duži rok, sveobuhvatna reforma kojom se uvodi veća zavisnost između doprinosa i penzionih primanja mogla bi dodatno da smanji ukupno poresko opterećenje zarada kada doprinosi budu predstavljali više vid štednje a ne poreze.\n• Direktna budžetska podrška privatnim kompanijama, iako je možda neizbježna tokom teških kriza, nije konzistentna sa prethodnim reformama koje su bile ispravno koncipirane kada je u pitanju prvenstvo privatnog sektora u raspodjeli resursa. Umjesto toga, fleksibilnije radno zakonodavstvo i mobilizacija resursa preko tržišno zasnovanog i pouzdanog finansijskog posredovanja predstavljaju bolje načine da se omogući restruktuiranje preduzetnicima.\n• Prethodna iskustva upućuju na to da je praćenje potencijalnih neizmirenih obaveza iz prethodnih period imperativ. Transparentno, vrlo učestalo, objavljivanje fiskalnih statistika, usvajanje jedinstvenog računa trezora i obavezno izvještavanje o preuzetim obavezama su mjere koje su pozdravljene. Ovu posljednju mjeru treba pomno pratiti kako bi se osigurala njena djelotvornost, posebno na opštinskom nivou.\n15. S obzirom na visok oportunitetni troška budžetskog finansiranja, treba učiniti svaki napor da se javna sredstva plasiraju na siguran način, a da se istovremeno postignu razumni povrati od plasmana.\nSada kada je kriza prošla, treba isključivo primjenjivati prudencijalne principe finansijskog upravljanja kod plasiranja sredstava javnog sektora, umjesto da se uvijek ima na umu podrška bankama. Oslobađanje trenutno položenih depozita može takođe pomoći kod smanjenja troškova i rizika koje nosi ulazak na tržišta kapitala.\n16. Nakon što je izašla iz duboke recesije, Crna Gora se suočava sa dvostrukim zadatakom, riješavanje još uvijek teških naslijeđenih problema i ubrzavanje reformi koje su okrenute budućnosti.\nKriza je obilježila vanredne prilike kada se ponekad nisu mogle izbjeći neuobičajene mjere. Međutim, vraćanje u normalu treba da pokrene vraćanje na strategije prije krize koje su usmjerene ka stvaranju okruženja koje omogućava rast predvođen privatnim sektorom, manjoj državnoj upravi i deregulaciji. Kriza nas je naučila da se s obzirom na veličinu Crne Gore i njenu veliku otvorenost, svaka slabost mora brzo riješiti, u protivnom može doći do velikih poremećaja. Prethodno izneseni predlozi imaju za cilj da izvuku suštinu iz odgovorajućih lekcija kako bi usmjerile Crnu Goru da može da raste na održiv način u skladu sa svojim potencijalom.


Za pregled u Domu zdravlja i do 1.000 RSD\nIzvor\tVečernje novosti\tseptembar 01, 2016\nPregled lekara opšte medicine u domu zdravlja za građane kojima nisu overene zdravstvene knjižice košta 350 dinara.\nNaplata se vrši prema Pravilniku o utvrđivanju cena zdravstvenih usluga na primarnom zdravstvenom nivou, pišu Večernje novosti.\nSamo u pojedinim domovima zdravlja primenjuje se cenovnik namenjen, građanima bez knjižice. U većini slučajeva zdravstvene ustanove ipak ne uzimaju novac Ipak, u praksi je situacija drugačija, pa u nekim domovima zdravlja osiguranici mogu platiti pregled, dok u drugim to nije moguće i imaju pravo samo na besplatnu lekarsku pomoć i to isključivo u hitnim slučajevima. Prema rečima dr Aleksandra Stojanovića, direktora Doma zdravlja "Dr Milutin Ivković" na Paliluli, pacijenti koji nemaju overenu zdravstvenu knjižicu mogu sami da plate pregled. Ipak, on ističe da se u najvećem broju slučajeva tim pacijentima i ne naplaćuje. “Reč je, uglavnom, o ljudima koji i ne primaju plate, tako da se trudimo koliko je to moguće da im lekari opšte medicine i ne naplate”, kaže dr Stojanović. “Oni koji plate dobijaju fiskalni račun, a usluge se naplaćauju po cenovniku koji je propisao Republički fond za zdravstveno osiguranje”, dodaje on. I građani Grocke koji nisu zdravstveno osigurani jer im poslodavac nije uplaćivao doprinose pa nisu ni mogli da overe zdravstvenu knjižicu, mogu sami da plate pregled. U ovoj zdravstvenoj ustanovi ističu da je broj takvih pacijenata mali, a da se oni koji nemaju knjižice, uglavnom, odlučuju za lečenje kod privatnika. “Pacijent je na prvom mestu i nikad nije vraćen neko kome je trebala lekarska pomoć”, kaže dr Dragiša Stanojević, direktor Doma zdravlja u Grockoj. “Iako upravni odbor svake zdravstvene ustanove ima pravo da donese cenovnik za pružene lekarske usluge, mi naplaćujemo kako je propisao RFZO. To su minimalne cene, a često i ne naplaćujemo uslugu”, dodaje on. Direktor Doma zdravlja u Sopotu dr Bogdan Koroman ističe da je moguće platiti pregled, ako pacijent nema overenu zdravstvenu knjižicu, ali se lekarska pomoć pruža i onima koji nisu osiguranici, kao što su beskućnici, nezaposleni. Kako ističe, te usluge se fakturišu, pa se troškovi refundiraju od Sekretarijata za zdravstvo. On dodaje da se novac od naplate vodi kao sopstvena sredstava. U centralnom beogradskom domu zdravlja "Stari grad" nije moguće platiti pregled izabranog lekara, ako nemate zdravstvenu knjižicu. Kako ističe dr Vesna Janjušević, direktor ove zdravstvene ustanove, hitni slučajevi imaju besplatnu lekarsku pomoć, a ostale zdravstvene usluge pružaju samo osiguranicima.\n« Novi ministar prosvete hoće da naplaćuje izostanke sa časova roditeljima Fondacija Nikolić: List Alo obmanjuje građane Srbije »


Home / VESTI / Vesti iz EPuS-a / Vesti iz Evropskog pokreta u Srbiji Broj 52\nSaopštenje Evropskog pokreta u Srbiji: Srbiji zaslužen status kandidata\nKonkurs „Onlajn Reciklarnica“ otvoren još mesec dana\nPredstavljena knjiga „Regionalne inicijative i multilateralna saradnja na Balkanu“ na engleskom jeziku\nIzdanja EPuS-a u prodaji\nIstraživački forum organizuje raspravu o reformi pravosuđa\nDruga info–sesija o socijalnom preduzetništvu\nTreća regionana obuka za razvoj potencijala alternativne ekonomije\nUčenici iz Kraljeva putuju u Manhajm\nIzmeđu dva vatre: evropi potreban balans između štednje i privrednog rasta\nBeograd, 2. marta 2012.\nEvropski pokret u Srbiji (EPuS) sa izuzetnim zadovoljstvom čestita građanima Srbije zasluženi status kandidata za članstvo u Evropskoj uniji (EU) koji predstavlja još jedan, ali neophodan i važan korak u procesu evropske integracije zemlje.\nPozitivna odluka Evropskog saveta otvara novo poglavlje odnosa EU sa Srbijom čime je EU dala veoma značajan podsticaj daljem reformskom procesu, a građanima Srbije i regiona zapadnog Balkana pokazala da je proces proširenja, uprkos ekonomskoj krizi i trenutnim dešavanjima u EU, i dalje aktuelan proces.\nDržava Srbija je uložila izuzetne napore u ispunjavanju kritеriјuma pоstаvlјеnih u zаklјučcimа Еvrоpskоg sаvеtа u dеcеmbru 2011. godine. U narednom periodu očekujemo veoma efikasan i posvećen rad državnih institucija u rešavanju preostalih otvorenih pitanja i dobijanje datuma za otpočinjanje pregovora o članstvu Srbije u EU. Samo otvaranjem pregovora o članstvu Srbije u EU možemo iskoristiti sve razvojne mogućnosti koje status kandidata i proces evropskih integracija pruža.\nPut do članstva Srbije u EU zahteva pojačan intenzitet rada i dodatni entuzijazam svih aktera u društvu, jer se jedino istinskim sprovođenjem reformi može ostvariti modernizacija države i obezbediti kvalitetniji život građana Srbije.\nČlanstvo Srbije u EU, kao prioritet i strateška orijentacija zemlje, zavisiće isključivo od napretka u budućim pregovorima i učvršćenju političke demokratije, vladavine prava i funkcionalne tržišne privrede, a odgovornost za postizanje tog cilja imaju svi relevantni društveni činioci, posebno politički.\nBeograd, 1. marta\nKonkurs za video i foto radove namenjen mladima od 15 do 30 godina, koji žele da se uključe u proces reciklaže u Srbiji putem njima najbližeg instrumenta – Interneta, otvoren je do 31. marta na sajtu Zelene inicijative (www.zelenainicijativa.rs), u rubrici Onjaln Reciklarnica. Konkurs je pokrenuo Evropski pokret u Srbiji u sklopu kampanje Zelene inicijative.\nMladi su u proteklih mesec dana dostavili veliki broj fotografija i video zapisa kojim su nastojali da ukažu na probleme koje su uočili u svojim lokalnim sredinama u Srbiji u vezi sa upravljanjem otpadom i reciklažom. Na taj način su kreirali i mrežu koja im omogućava da osim predstavljanja uočenih problema utiču na njihovo rešavanje kroz konkretne akcije.\nIzdanje knjige „Regionalne inicijative i multilateralna saradnja na Balkanu“ na engleskom jeziku, autora Duška Lopandića i Jasminke Kronja, predstavljena je u Velikoj Sali Medija centra u Beogradu.\nNa promociji su, osim autora, uz prisustvo velikog broja gostiju, govorili Vuk Jeremić, ministar spoljnih poslova Republike Srbije, Vlastimir Matejić, predsednik Evropskog pokreta u Srbiji i Mihael Erke, direktor Fridrih Ebert fondacije u Beogradu.\nDuško Lopandić, autor knjige, ukazao je na rezultate regionalne saradnje, koji su dodatna vrednost za međunarodne pozicije tih zemalja za ulazak u Evropsku uniju. Prema njegovim rečima, eventualno usporavanje ulaska u EU može povratno da deluje na proces regionalne saradnje, kao što ona pozitivno utiče na evropsku integraciju zemalja.\nMinistar Jeremić je na skupu rekao da su posle četiri godine odnosi u regionu verovatno najbolji od početka jugoslovenske tragedije, odnosno početka ratova devedesetih godina, navodeći da je to i bio jedan od njenih prioriteta. “Na Zapadnom Balkanu ostala su još neka otvorena pitanja i u njihovom prevladavanju Srbija učestvuje na ravnopravan i angažovan način”, rekao je ministar.\nGovoreći o integraciji Zapadnog Balkana u Evropsku uniju, Jeremić je podsetio na svetsku ekonomsku krizu, za koju je ocenio da ostavlja političke posledice i ne utiče pozitivno na brzinu evropskog procesa, te da će zato u predstojećem vremenu ove zemlje biti sve više upućene jedne na druge, što znači i produbljivanje saradnje na Zapadnom Balkanu.\n„Ovom knjigom u okviru naše misije nudimo jedan sasvim sveobuhvatan i kompetentan prikaz mnoštva veoma različitih inicijativa koje se odnose na uređivanje međudržavnih odnosa na Balkanu, na kome, očigledno, postoji zavidna produktivnost u generisanju inicijativa za saradnju i sasvim nezavisna uspešnost u otpočinjanju, održavanju i proizvodnji rezultata saradnje“, rekao je Vlastimir Matejić, predsednik Evropskog pokreta u Srbiji.\nPredstavljena knjiga je dopunjeno izdanje knjige Duška Lopandića, koju su objavili Evropski pokret u Srbiji i Institut za međunarodnu politiku i privredu 2001. godine. Knjiga nudi živu, zanimljivu i sveobuhvatnu sliku procesa stvaranja složene strukture multilateralnog povezivanja i saradnje u jugoistočnoj Evropi u sve većem broju oblasti. Osim toga, autori su dali svoju ocenu pomenutih procesa i inicijativa i ponudili moguće načine daljeg razvoja regionalnog multilateralizma na ovim prostorima.\n„Postoji mnogo otvorenih pitanja u oblasti regionalne saradnje, pre svega oko reformisanja procesa saradnje zbog čega mislim da bi region trebalo da odgovori na to kakvu regionalnu saradnju želi i kojim putem bi ona trebalo da se kreće, pre svega kroz stvaranje jedne vizije, aonda i institucionalnim odgovorima, gde podržavam ideju makroregija ili jugoistočne dimenzije u okviru Evropske unije kada većina članica postanu njen deo“, rekla je Jasminka Kronja.\nIzdanje na srpskom jeziku podržala je Fondacija „Fridrih Ebert“, upravo, kako je objasnio Mihael Erke, direktor Fridrih Ebert fondacije u Beogradu, „zbog toga što ovo jeste instrument, vodič za nas ne samo u Srbiji, već i u regionu koji želimo da bolje razumemo proces regionalne saradnje, budući da nastojimo, ne samo da podržavamo ovaj proces, već i parlamentarnu dimenziju multilateralnih institucija“.\nMaja Bobić, generalni sekretar EPuS-a je rekla da je regionalna saradnja uvek aktuelna tema i oblast koja je i u političkom i ekonomskom smislu uvek dinamična i da ju je zbog toga neophodno konstantno pratiti. „Evropski pokret u Srbiji se zbog toga trudi da prati ovu dinamiku i razvoj regionalne saradnje u regionu jugoistočne Evrope, a pre svega zapadnog Balkana“, zaključila je Maja Bobić.\nIzdanje na engleskom jeziku može se naručiti putem internet stranice Evropskog pokreta u Srbiji.\nSve publikacije u izdanju Evropskog pokreta u Srbiji, koje se nalaze u prodaji, moguće je od sada naručivati i elektronskim putem iz Srbije i iz inostranstva preko internet stranice ove organizacije www.emins.org.\nSpisak publikacija koje se nalaze u prodaji dostupan je u rubrici „Izdanja u prodaji“, gde na jednostavan način možete naručiti najnovije publikacije. U ovoj sekciji nalazi se formular za naručivanje knjiga, kao i uputstvo za plaćanje.\nJavna rasprava povodom predstavljanja novog predloga za javnu praktičnu politiku Istraživačkog foruma Evropskog pokreta u Srbiji, pod nazivom „Pravosuđe i ljudska prava – Poglavlje 23“, autora Vesne Rakić-Vodinelić, biće organizovana u petak, 9. marta 2012. godine u prostorijama Evropskog pokreta u Srbiji (Beograd, Kralja Milana 31/II), sa početkom u 11 časova.\nNa skupu će govoriti: Vesna Rakić-Vodinelić, članica Istraživačkog foruma i profesorka na Pravnom fakultetu Univerziteta Union, Vladimir Pavićević, predsednik Istraživačkog foruma i Maja Bobić, generalni sekretar Evropskog pokreta u Srbiji. Skupu će, osim članova i članica Istraživačkog foruma, prisustvovati i predstavnici državnih institucija, medija i zainteresovane javnosti.\nDiskusija će biti posvećena reformama u oblasti pravosuđa u kontekstu dobijanju statusa kandidata Srbije, što za sobom otvara pitanje priprema za buduće pregovaranje sa Evropskom unijom u zadatim oblastima.\nBudući da uspostavljanje nezavisnog sudstva u ovom trenutku predstavlja najveći izazov sa kojim se Republika Srbije susreće u okviru ispunjavanja političkih kriterijuma i kriterijuma unošenja zakonodavstva Evropske unije u nacionalno pravo, autorka je u ovom radu prikazala trenutne rezultate u sprovođenju reforme pravosuđa i osnovne probleme koji postoje. Ovom prilikom date su i preporuke koje bi mogle biti od pomoći prilikom pregovaranja sa EU o ovom, veoma važnom poglavlju, od kojih je važno pomenuti neke od njih: monitoring rada Visokog saveta sudstva i Državnog veća tužilaca, poboljšanje efikasnosti rada Ustavnog suda, određivanje potrebnog broja sudija i tužilaca u Srbiji u skladu sa uobičajenim metodama, preispitivanje postojeće organizacije sudova i utvrđivanje odgovornosti za neadekvatnu, nestručnu i protivustavnu pravosudnu reformu.\nDRUGA INFO – SESIJA O SOCIJALNOM PREDUZETNIŠTVU\nNovi Sad, 8. marta\nDruga info-sesija o socijalnom preduzetništvu za nezaposlena lica, biće održana u Filijali Nacionalne službe za zapošljavanje u Novom Sadu.\nCilj info-sesije će biti bio da se nezaposlenima pruže osnovne informacije o tome šta je socijalno preduzetništvo, zašto se odlučiti za osnivanje socijalnog preduzeća, koje veštine i znanja su neophodna da bi socijalno preduzeće uspešno poslovalo.\nNakon sastanka posvećenog ovoj temi koji je organizovan u Beogradu, i novosadskog skupa, info-sesije će biti održane i u Zaječaru, Subotici, Novom Pazaru i Nišu.\nInfo sesije se organizuju u okviru projekta „Razvoj socijalnog preduzetništva u Srbiji“, koji sprovodi Evropski pokret u Srbiji, finansira Evropska unija u okviru programa „Podrška civilnom društvu“. Partneri na projektu su IRECOOP Veneto, regionalni institut za edukaciju i Co.Ge.S., nevladina organizacija iz Italije, a projekat podržavaju i Ministarstvo rada i socijalne politike, Nacionalna služba za zapošljavanje (NSZ), Tim za socijalno uključivanje i smanjenje siromaštva Vlade Republike Srbije, Grupa 484, Smart kolektiv, Balkanski fond za lokalne inicijative i Inicijativa za razvoj i saradnju.\nNovi Sad, 6. marta\nU hotelu Centar u Novom Sadu, od 6. do 9. marta 2012. godine održaće se treća regionalna, četvorodnevna obuka za razvoj socijalnog preduzetništva u okviru projekta „Razvoj socijalnog preduzetništva u Srbiji“ koji Evropski pokret u Srbiji (EPuS) realizuje uz podršku Delegacije Evropske unije (EU).\nObuka je strukturirana tako da stručnjaci iz oblasti socijalne ekonomije praktično i živopisno predstave sve relevantne aspekte socijalnog preduzetništva učesnicima skupa.\nProjekat je usmeren na poboljšanje socio-ekonomskog razvoja uz promovisanje inovacija i alternativne ekonomije, a kroz izgradnju kapaciteta službi za zapošljavanje i institucionalnih pružalaca socijalnih/preduzetničkih usluga na lokalnom nivou. Naglasak je na razvoju sposobnosti i znanja alternativne/socijalne ekonomije u Srbiji sa fokusom na socijalno preduzetništvo, povećanje zapošljivosti socijalno ugroženih grupa u regionima Srbije, promovisanje koncepta socijalnog preduzetništva u lokalnim zajednicama i stvaranje mreže podrške za buduće socijalne preduzetnike.\nNa osnovu analize potreba sprovedene kroz Upitnik koji je upućen odgovarajućim ustanovama, Evropski pokret u Srbiji je formulisao i održaće ukupno sedam regionalnih obuka za lokalne ustanove, sa ciljem da se ojačaju njihovi kapaciteti za davanje podrške razvoju konceptu socijalnog preduzetništva.\nObuke će, pored prve dve održane u Beogradu i u Kragujevcu, biti održane u Zaječaru, Novom Sadu, Subotici, Novom Pazaru i Nišu u narednih sedam meseci, a svaka će okupiti predstavnike opština, filijala NSZ, Centara za socijalni rad, privrednih komora i regionalnih razvojnih agencija i okolnih gradova.\nKraljevo, 4. marta\nU okviru školskih partnerstava uspostavljenih projektom “Partnerstvo na delu” Evropskog pokreta u Srbiji, đaci Ekonomsko-trgovinske škole iz Kraljeva 4. marta putuju u posetu svojoj partnerskoj školi u Nemačkoj.\nŠesnaestoro učenika iz Krajeva boraviće sa svojim profesorima u jednonedeljnoj poseti partnerskoj školi “Eberhard Gothajn” u gradu Manhajmu, u nemačkoj pokrajini Baden-Viretemberg, gde će imati priliku da upoznaju dualni obrazovni sistem partnerske škole, predstave svoju školu i grad i učestvuju u zajedničkim aktivnostima sa nemačkim đacima. Pored toga, oni će posetiti i neke od značajnih kompanija u kojima njihovi nemački vršnjaci imaju praksu, a po kojima je ovaj privredni centar poznat.\nU programu učestvuje ukupno 20 škola izabranih na javnom konkursu projekta „Partnerstvo na delu“. Program pomaže srednjim školama u Srbiji u pronalaženju odgovarajuće partnerske škole u Nemačkoj i sufinansiranju inicijalnog sedmodnevnog putovanja u Nemačku. Program podržava do 24 đaka i 2 nastavnika po školi, kao i direktora škole, da posete Nemačku. Učenici i nastavnici iz nemačkih srednjih škola će takođe posetiti Srbiju u okviru ovog programa.\nBrisel, 2. marta\nNa prvom samitu na kome u poslednje dve godine nije dominirala dužnička kriza u Evrozoni, lideri EU pokušali su da pronađu balans između budžetske štednje i obnove rasta Unije. Posle odobrenja druge rate pomoći Grčkoj i protoka povoljnih kredita Evropske centralne banke koje su smirile finansijsko tržište, 27 članica je iskoristilo međuprostor da fokus pomere na ekonomske reforme i druge načine na koje mogu da se izbore sa rekordnom nezaposlenošću.\n„Kriza nije završena ali ovo nije sastanak o krizi“, rekao je finski premijer Jirki Katajnen, (Jyrki Katainen). Potpis na fiskalni sporazum koji je uobličila Nemačka i koji predviđa oštrije mere za smanjenje deficita i dugovanja stavilo je 25 od 27 zemalja članica.\nAli bez istovremenog povećanja rasta nekoliko evropskih zemalja rizikuje da doživi sličnu sudbinu kao i Grčka. „Evropa se ne suočava samo sa krizom dugovanja već i sa krizom rasta“, izjavio je Dejvid Kameron pozivajući na veću deregulaciju tržišta kako bi se podstakla ekonomska dinamika. Nemačka kancelarka Angela Merkel je naglasila da su masivne finansijske injekcije Evropske centralne banke kupile vreme političarima da rade na poboljšanju konkurentnosti, rasta i zapošljavanja i da oni moraju da iskoriste svaki trenutak ukoliko žele da sačuvaju poverenje sveta.\nNezaposlenost je u januaru ove godine dostigla maksimum od kada Unija postoji i tada je procenat nezaposlenosti porastao na 10.7%. I pored toga što u ekonomskoj super-sili Nemačkoj ovaj procenat i dalje opada, u Španiji trenutno iznosi 23.3% gde je nezaposleno jedno od dvoje mladih dok je u Italiji situacija samo malo bolja.\n„I pored euforije u bankarskom sektori nakon intervencije ECB-a, slika realne ekonomije je i dalje prilično depresivna za šta je stopa nezaposlenosti ključni faktor, i kao socijalni faktor i kao ograničenje rastu“, objasnio je Stin Jakobsen, ekonomista Sakso banke.\nŠpanija će biti prvi test spremnosti Evrope da bude tolerantnija kada je u pitanju balans budžeta država u cilju ostvarenja rasta koji je ključan za smanjenje javnog duga. Vlada premijera Marijana Rahoja (Mariano Rajoy) zalaže se za realniju reviziju ciljeva, postavljajući dilemu Evropskoj komisiji koja pokušava da vrati kredibilitet pravilima koje su u prošlosti bila zaobilažena ne samo od Grčke nego i od Nemačke i Francuske, najjačih ekonomija bloka. Španski ministar finansija izjavio je da će Španija ispuniti sve obaveze u smislu prilagođavanja budžeta, ali u skladu sa promenama koje su u međuvremenu nastale jer se prethodna vlada obavezala na smanjenje deficita od 4.4% na osnovu rasta od 2.3% što više nije slučaj.\nNemačka kancelarka se suočava sa velikim negativnim publicitetom i revoltom u njenoj koaliciji zbog politike spašavanja zemalja u krizi, što može znatno da utiče na otežano dobijanje parlamentarne podrške za veći fond pomoći ugroženim zemljama.\nNemački zvaničnici kažu da poboljšanjem situacije na tržištu obveznica, ne postoji hitna potreba da se postojeći fond za pomoć dopuni planiranim Evropskim mehanizmom za stabilnost od 500 milijardi evra.\nU međuvremenu, fiskalni sporazum, čije je potpisivanje Merkelova tražila kao uslov za dalju finansijsku podršku i pomoć ugroženim zemljama, suočava se sa dve prepreke. Irska, zemlja koja proživljava bolan ekonomski pad u okviru EU/MMf fonda za spasavanje, najavila je da će ovo pitanje staviti na referendum. Možda je nesigurnost najveća u Francuskoj gde je opozicioni predsednički kandidat Francois Holande (François Hollande), koji prema istraživanjima javnog mnjenja, vodi u odnosu na sadašnjeg predsednika, najavio da će ponovo otvoriti pregovore o ovom sporazumu kako bi dodao mere koje će unaprediti privredni rast.\nPredsednik Evropskog saveta Herman Van Rompej (Herman Van Rompuy) je u svom izlaganju na samitu rekao da zemlje koje su pod tržišnom lupom moraju da ostvare fiskalnu konsolidaciju ali da takođe koriste budžetski manevarski prostor kako bi se izborili sa ekonomskom stagnacijom.


Cvijanović: Ne vjerujem da postoji iskrenost političkog Sarajeva\nPotpredsjednik SNSD-a Željka Cvijanović rekla je danas da u pogledu formiranja vlasti u BiH ne očekuje ništa od najavljenog sastanka lidera SDA i HDZ-a u Mostaru, dodajući da nema nikakvu vjeru da postoji bilo kakva iskrenost političkog Sarajeva da se uđe u taj postupak.\n"Više se i ne bavim tim pitanjem jer mene kao predsjednika Republike Srpske interesuje Srpska. Shvatila sam da možemo dobro da funkcionišemo bez obzira da li je formirana vlast na nivou BiH", izjavila je Cvijanovićeva novinarima u Banjaluci.\nOna je izrazila žaljenje zbog neformiranja vlasti, s obzirom da bi neke stvari bile bolje i brže.\n"Nešto bismo mogli da uradimo u ovoj godini. To ne bi bila godina paralize i vegetiranja, već ona u kojoj bi bilo nekog aktivizma. Toga nije bilo, ali šteta za Srpsku ne postoji, možemo da funkcionišemo i odlučila sam da svoje političko vrijeme ne trošim na nešto što je rezultat političkog uslovljavanja u pogledu formiranja Savjeta ministara", objasnila je Cvijanovićeva.\nPrema njenim riječima, ako nekome odgovara sadašnje stanje, Srpskoj to ne odgovara.\n"Ali polako, biće prilike da o tome pričamo na neki drugi način. Dakle, sastanaka o formiranju vlasti je bilo dovoljno, potpisivane su neke izjave i dokumenti, ali ništa nije urađeno o tom pitanju. Nemam nikakvu vjeru da postoji bilo kakva iskrenost u političkom Sarajevu da se uđe u postupak formiranja vlasti", navela je Cvijanovićeva.\nSrpska neće zbrinjavati migrante\nCvijanovićeva je istakla da stav Srpske o smještanju migranata u Medenom Polju kod Bosanskog Petrovca ostaje nepromijenjen, da je to neprihvatljivo i da nema podršku republičkih institucija.\n"Republika Srpska ne može da brine o njihovom zdravstvenom stanju, a sa aspekta bezbjednosti ne može da prati njihova kretanja. Ako iz EU poručuju da moramo biti solidarni, mi kažemo da hoćemo, ali ne možemo zbrinjavati migrante", navela je Cvijanovićeva.\n"Situacija u vladajućoj koaliciji odlična"\n"Ostalo je da se definiše još nekoliko stvari o kojima su govorili lideri dvije partije", rekla je Cvijanovićeva novinarima u Banjaluci.\n"Atmosfera na sastanku je bila dobra, rekli smo i stvari koje zamjeramo jedni drugima. Ali nijedna od njih nije uticala na koaliciju, niti je pod znakom pitanja bilo da li ćemo nastaviti saradnju. Nastavićemo, kao što radimo već 20 godina u raznim teškim vremenima, a kada smo zajedno donosili važne odluke", rekla je Cvijanovićeva.\nSastanak Željke Cvijanović i oficira Trećeg pješadijskog puka\nCvijanović: Narodna skupština - stub državnosti Srpske


I Monika Beluči u "Južnom vetru"? Prolog\nGlumac Vilijam Boldvin igraće u drugoj sezoni serije "Južni vetar", a pregovori s Monikom Beluči su u toku, otkrio je reditelj Miloš Avramović.\nJedna od najlepših žena sveta, uz čuvenog holivudskog zavodnika, pridružiće se na proleće ekipi Avramovićevog akcionog trilera. Već je najavljeno da će se u nastavku pojaviti i američki glumac Majkl Medsen, kojeg publika pamti iz filmova "Kil Bil" i "Ulični psi".\n"Izuzetno mi je drago što će Vilijam Boldvin i Majkl Medsen biti deo serije 'Južni vetar'. Ovo je prvi prvi put posle mnogo godina da tako velike i priznate holivudske zvezde učestvuju u nekom srpskom projektu. Saradnja s njima je prvi korak ka tome da u budućnosti bude sasvim normalno da se u našim serijama i filmovima pojavljuju svetske zvezde", rekao je Avramović.\n"S Monikom uveliko pregovaramo i bilo bi super da i ona bude deo tima. Ima mnogo faktora koji će morati da se usklade, poput termina našeg snimanja i njenih obaveza", istakao je on.


Gradonačelnik Novog Sada: Na redu revizija javnih preduzeća\nZadovoljan sam da je SNS posle dva meseca, posle intenzivnih razgovora uspela da sruši postojeću vlast u Novom Sadu i da donese političke promene, rekao je za Radio – televiziju Vojvodine gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević, gostujući u emisiji "1 na 1" RTV-a.\nVučević je istakao da ne osporava to ko je dobio legalitet odbornika u skupštini grada.\n"Sumnjao sam u izborni postupak i glasanje 6. maja, ali danas mogu da kažem da ću sa pozicije gradonačelnika imati mogućnost da kontrolišem sve", rekao je Vučević.\nGradonačelnik Vučević je rekao da je priča da je nova koalicija, kako je naveo, svojevrsna "horda zla" nije tako jednostavno objašnjenje za novu skupštinsku većinu i da je to "jednostran pogled na pravljenje nove političke većine u skupštini Novog Sada".\nNa pitanje o Statutu AP Vojvodine gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević odgovorio je da SNS nakon usvajanja isti više nije kritikovala. "Pokrajinska administracija će biti kao neki otuđeni objekat, u celokupnom političkom sistemu države Srbije", rekao je on.\n"Mislim da je Bojan Pajtić vukao sve konce u Novom Sadu, oko tog ludačkog otpora smeni lokalne vlasti", rekao je Vučević.\nOn je upitao: "Kome odgovara tenzija u Vojvodini?".Vučević je nakon toga odgovorio: "Onima koji gube pozicije i fotelje".\n"Kad god se dešava da Demokratska stranka gubi pozicije, dešava se da se lomi tabla Zorana Đinđića", rekao je Vučević.\nZa sledeće poteze novoformirane gradske većine gradonačelnik Vučević je najavio reviziju rada javnih preduzeća i smanjenje plate gradonačelnika.\n"Sve što nije u skladu sa zakonom o lokalnoj samoupravi moraće da se menja", rekao je on.\nVučević je istakao da je katastrofalno stanje u javnim preduzećima i da se očekuje promena vlasti u još nekoliko gradova Vojvodine .\nOn je na pitanje o prekomponovanju vlasti u prestonici Srbije odgovorio da nema ingerencija da priča o promeni vlasti u Beogradu, ali da je, kako je istakao, Demokratska stranka pogubno vršila vlast u lokalnim samoupravama.


Ruska baza u Siriji odolela napadu terorista - Sputnjik Srbija\n21:17 02.05.2019 (osveženo 21:34 02.05.2019) Preuzmite kraći link\n„Drugog maja izveden je još jedan pokušaj granatiranja vazdušne baze Hmejmim od strane pripadnika ilegalnih oružanih grupa koje drže položaje na području naselja Kalat el Mudik i Bab Atika“, rekao je Kupčišin.\nKupčišin je naglasio da su svi napadi odbijeni, ruski vojnici nisu povređeni, a na objektima nije pričinjena materijalna šteta.\nNačelnik Centra ranije je saopštio da su za mesec dana teroristi 12 puta pokušali da granatiraju avio-bazu upotrebom višecevnih bacača raketa i dronova.\nMilitanti su tokom dana pucali na naselja u sirijskim provincijama Alep i Hama, dodao je on.\nKupčišin je takođe saopštio da je 1. maja iz izbegličkog kampa preko prelaza „Džleb“ izašlo još 1.379 izbeglica. Njima je ukazana medicinska nega i dobili su osnovne potrepštine.\ngranatiranje, Viktor Kupčišin, Hmejmim, Sirija


Vesti online / Vesti / Ekonomija / Kurs dinara 117,99\nKurs dinara 117,99\nZvanični srednji kurs dinara iznosi 117,9918 dinara za evro, što je neznatna promena u odnosu na juče, objavila je Narodna banka Srbije.\nDinar je slabiji prema evru za 0,1 odsto nego pre mesec dana, na godišnjem nivou jači za 0,1 procenat, a u odnosu na početak godine jači za 0,2 procenta.\nIndikativni kurs dinara prema dolaru je oslabio juče za 0,2 odsto na 105,4722 dinara za dolar.\nDinar je prema dolaru slabiji za 0,4 odsto na mesečnom i za 6,0 procenata na godišnjem nivou, a od početka godine je u padu za 2,0 posto.\nEKONOMIJA NBS kupila 15 miliona evra, kurs 118,01\nEKONOMIJA Kurs dinara 117,99\nEKONOMIJA Dinar stabilan, kurs 117,99\nEKONOMIJA Srednji kurs dinara 117,9290