PALMA OTVORIO ZDRAVSTVENU AMBULANTU U NAJVEĆEM JAGODINSKOM SELU RIBARU | Info centrala\nNaslovna Društvo PALMA OTVORIO ZDRAVSTVENU AMBULANTU U NAJVEĆEM JAGODINSKOM SELU RIBARU\nPredsednik Skupštine grada Jagodine Dragan Marković Palma otvorio je danas zdravstvenu ambulantu u najvećem jagodinskom selu Ribaru, koje ima oko 6000 stanovnika. Ova zdravstvena ambulanta ima u svom sastavu stomatološku ordinaciju, ordinaciju opšte prakse, previjalište, prostoriju za lekare, prostoriju za medicinske sestre i tehničare i apoteku. „Danas je veliki dan za selo Ribare, najveće selo na teritoriji grada Jagodine, jer od danas imate u vašem selu ono što nema ni u jednom drugom selu u Srbiji. Ono što je u ovo vreme pandemije korona virusa važno je da svako iz sela koji ima neke simptome, a da to nije korona, ne mora da ide u Opštu bolnicu ili Dom zdravlja u Jagodinu, gde je veća šansa za zaražavanje, već može kompletan pregled obaviti u svom selu, a tu je i apoteka gde može kupiti sve lekove koje lekar prepiše. A što se tiče onih koji dobiju uput za specijalistički pregled u grad, autobuski prevoz je besplatan za sve građane na celoj teritoriji grada Jagodine“, izjavio je predsednik Skupštine grada Jagodine Dragan Marković Palma na otvaranju zdravstvene ambulante u selu Ribaru. Marković je podsetio da svako selo na teritoriji grada Jagodine ima gas što, kako je rekao, nema ni u mnogo razvijenijim evropskim državama. „Selo Ribare je prvo dobilo vodu na teritoriji grada Jagodine, jer je najveće selo. U Skupštini grada Jagodine na mesečnom nivou štedimo između 9 i 11 miliona dinara, jer ne trošimo pare na nešto što imamo pravo kao lokalna samouprava. Članovi Gradskog veća ne primaju plate, odbornici ne primaju ni plate ni dnevnice, nema kafanskih računa, putnih naloga i troškova i sve te pare idu građanima. Pored toga, mi smo od 2005. godine do danas 70 000 građana Jagodine vodili negde u inostranstvo, u organizaciji Skupštine grada Jagodine, a o trošku donatora. Samo ove godine smo što se tiče zdravstvenih radnika iz cele Srbije u aprilu vodili 144 zdravstvena radnika u Hurgadu u Egipat, u junu 650 u Paraliju i sada u okotbru 133 u Hurgadu, a pored toga smo krajem avgusta vodili 992 poljoprivrednika iz cele Srbije u Paraliju. Sve su to platili donatori, osim puta i boravka poljoprivrednika u Paraliji, što je platila Jedinstvena Srbija sa svog računa, od para koje dobija iz državnog budžeta kao parlamentarna stranka. Što se tiče sela Ribara, do kraj sledeće godine ćete dobiti i kanalizaciju i to sam rekao predsedniku Vučiću kada me pitao šta je bitno za sela u Jagodini, a to ne zato što mi nešto kasnimo, već zbog toga da vaše učešće u izgradnji kanalizacije bude manje. I zato očistite sengrupe, neće vam više trebati za kanalizaciju, prošistite ih i u njima možete da uzgajate šarana, ribu koja voli moravsku vodu“, kazao je Dragan Marković Palma.\nOTVORENI BALKAN SE TIČE SVIH NAS – DA SE MINI EVROPA TAKMIČI SA VELIKOM EVROPSKOM UNIJOM\nDanas je situacija mnogo bolja u državi Srbiji nego što je pre bilo, a može i još bolje i biće. Poruka i Jedinstvene Srbije i SPS – a i Srpske napredne stranke, koje su u koaliciji i u Srbiji i u Jagodini je da na predstojećim predsedničkim izborima ne postoji alternativa i Aleksandar Vučić je zajednički kandidat svih nas i pobediće“, poručio je Marković. „Videćemo nakon povratka Zdravka Krivokapića u Crnu Goru kakvi su efekti posete Beogradu, gde je crnogorski premijer dočekan na najvišem nivou i sa najvišim počastima. Kada vidimo realizaciju onda ćemo doneti odluku da li da idemo na more u Crnu Goru. Važno je da se eliminušu svađe koje je inicirao Milo Đukanović. On je posvađao dva bratska naroda i nigde na svetu se nijednoj veri nije desilo da se religiji oduzimaju crkve i manastiri. To je jedino pokušao Milo Đukanović. To nijedna vera na svetu nije doživela“, izjavio je predsednik Jedinstvene Srbije. „Otvoreni Balkan je projekat koji se tiče svih nas. Važan je zbog protoka roba i ljudi na ovom području i da ta mini Evropa ili mala Evropa se takmiči sa tom velikom Evropskom unijom, Vlasnik kompanije Fišer, profesor Klaus Fišer mi je rekao da Srbija ima najbolje uslove za investiranje na svetu, a njegova kompanija je 5. po ekonomskoj moći u Nemačkoj i oni odlično znaju šta su ekonomska kretanja i šta znači ekonomska i politička stabilnost i međunarodna popularnost, a to sve Srbija ima“, naglasio je Dragan Marković Palma. Otvaranju zdravstene ambulante u Ribaru, pored velikog broja meštana prisustvovali su i predsednik GO SNS i narodni poslanik Nikola Radoslavljević i predsednik GO SPS i načelnik Pomoravskog okruga, Goran Milosavljević, kao i graonačlenik Jagodine Ratko Stevanović i čelnici Opšte bolnice i Doma zdravlja u Jagodini.\nPrethodni tekstUhapšen pod sumnjom na neovlašćenu proizvodnju i stavljanje u promet opojnih droga.\nSledeći tekstDANAS U NIŠU – PROTEST ZA SPROVOĐENJE ZAKONA O DOBROBITI ŽIVOTINJA\nCIGANSKI KABARE LJILJANE STJEPANOVIĆ VEČERAS U POLA DEVET


Znanstvenici protiv ispiranja zlata u Južnoj Americi - Index.hr\nZnanstvenici protiv ispiranja zlata u Južnoj Americi\nZNANSTVENA međunarodna udruga za očuvanje tropskog okoliša Association for Tropic Biology and Conservation (ATBC) uputila je hitan poziv vladama da stanu na kraj ilegalnom ispiranju zlata u Južnoj Americi, posebice Francuskoj Gvajani, Surinamu, Venezueli i Brazilu.\nATBC u svom pozivu vladama zemalja Južne Amerike traži odlučnu akciju protiv ilegalnog ispiranja zlata, ocjenjujući da je praksa "dosegla kritične proporcije".\n"U nekim nacionalnim parkovima sitacija je potpuno izmakla svakoj kontroli", tvrdi Pierre-Michel Forget iz francuskog Prirodoslovnog muzeja .\n"Deseci tisuća tragača za zlatom preplavili su nacionalne parkove i prirodne rezervate, uništavajući pritoke i rječice i onečiščavajući ih živom koja služi za privlačenje zlata. Također uništavaju šume i prava su napast za indijanska plemena", upozorava Forget.\nPrirodni parkovi na sjeveru Amazone i gvajanskom platou spadaju među najvažnija staništa za brojne biljne i životinjske vrste. Složenost njihovih ekosustava je zadivljujuća, poručili su znanstvenici.


Dodatno uređenje gradskog bazena – Radio Požega 94.7 FM\nPožega, 13. avgust 2019. – Požeški gradski bazen od danas je bogatiji za tri mobilijara, gde će posetioci moći da pronadju odmorište od visokih temperatura. Sredstva su obezbedjena projektom TO Požega i TO regije Zapadna Srbija za “Unapređenje turističke infrastrukture u regiji Zapadna Srbija”, a vrednost investicije iznosi 403 000 dinara.\nU izjavi za naš radio direktor TO regije Zapadna Srbija, Miroslav Rađen, istakao je da je ulaganje u razvoj turističke infrastrukture stalan proces, posebno kada se imaju u vidu očekivanja i interesovanja potencijalnih turista koja se uvek menjaju. U Strategiji razvoja turizma Republike Srbije TO regije Zapadna Srbija navedena je kao primer dobre prakse i kao model organizovanja na regionalnom nivou, koji treba da slede i drugi turistički radnici u Srbiji.\n“Svesni smo da bez konstantnih ulaganja u turističku infrastrukturu nema ni razvoja turizma i novih gostiju. Naša misija u narednom periodu je da postanemo konkurentni turističkim regijama u razvijenim turističkim zemljama i da, u odnosu na okruženje, zauzmemo lidersku poziciju u planinskom, ruralnom, zdravstvenom i poslovnom turizmu, što ne znači da su nam ostali turistički proizvodi manje važni”, dodaje Rađen…


Vozila Inspekcije rada zatrpana ptičjim izmetom - Vesti - HSE Portal\nSlikao sam vozila kod SIV 3. Paradoks je da se samo 100 metara pored nalazi zgrada Opštine Novi Beograd čija je komunalna inspekcija nadležna da uklanja napuštena i neregistrovana vozila sa javnih zelenih površina. Ovo je dupli nemar svih inspekcija - kaže za “Blic” Vukša. Iz komunalne policije nismo dobili odgovor, a u Ministarstvu rada kažu da je samo crveni „jugo“ na slici njihov, i od jula 2015. nalazi se na spisku za rashodovanje.\nPo završenoj proceduri vozilo će biti pretvoreno u sekundarne sirovine - kažu u Ministarstvu, kao i da Inspektorat za rad ne poseduje prostor za vozila koja su u proceduri rashodovanja, te je taj auto parkiran na službenom parkingu SIV 3, koji koriste svi inspekcijski organi.A.Đ n\n23. Maj 2020. // BZR - Srbija\nKoronavirus je oslabio, ali je i dalje jedna od njegovih najozbiljnijih karakteristika brzo širenje i prenošenje, a na to upozorava i situacija u Vranju. Martina Furtula, v. d. direktorke Uprave za bezbednost i zdravlje na radu Ministarstva za rad i zapošljavane kaže za RTS da...


KRENULA RASPRODAJA DOLARA – Televizija srpske dijaspore\nEvro dočekao svojih "5 minuta"\nEuro je danas u usponu pošto su investitori počeli da prodaju dolare u nadi da će ublažavanje karantina u Kini – biti podrška globalnom ekonomskom rastu.\nSmirenije kretanje cena akcija na berzama, na ranom evropskom trgovanju, takođe je izvršilo pritisak na dolar, koji je naglo pao prošle nedelje; mada je ove godine bio glavna valuta za kojom su investitori “jurili” usled pada vrednosti rizične imovine, briga vezanih za privredni rast i skoka inflacije.\nSve valute osetljive na rizik su ojačale, pri čemu je australijski dolar, koji je u početku pokazao prigušenu reakciju na očekivanu pobedu Laburističke partije levog centra na parlamentarnim izborima tokom vikenda – porastao za skoro 1,0 posto prema američkom dolaru, izveštava Rojters.\nEvro je ojačao za 0,3 procenta na 1,0602 dolara.\nTako je povećao svoj prošlonedeljni dobitak od 1,5 posto i udaljavajući se dodatno sa višegodišnjeg minimuma od 1,0349 dolara, zabeleženog ranije ovog meseca. Japanski jen je takođe imao benefite od prodaje dolara i popeo se na 127,66 jena za dolar.\nOvakvim kretanjima valuta doprinelo je i poboljšano raspoloženje vezano za situaciju s lokdaunom u Kini. Šangaj izlazi iz izolacije, a neočekivano veliko smanjenje referentne kamate u Kini prošle nedelje protumačeno je kao signal da će vlasti pružiti jaču podršku ekonomiji.\nJuan je protekle sedmice imao najbolju trgovačku nedelju od kraja 2020, a na inostranim tržištima je danas porastao na 6,6555 juana za dolar, na najviši nivo od početka maja. Geopolitika je takođe u fokusu u Aziji ove nedelje, budući da je američki predsednik Džo Bajden na turneji u tom regionu, s ciljem da promoviše veće ekonomsko angažovanje SAD.\nŠto se tiče valuta vezanih za robu, norveška kruna je porasla za pola procenta prema evro, dok je kanadski dolar u sličnom iznosu ojačao prema američkom parnjaku na 1,2789 kanadskih dolara. Zbog očekivanja agresivnijeg podizanja kamatnih stopa Federalnih rezervi, neki analitičari kažu da bi potencijalni novi rast američkog dolara mogao da bude teži.


Kina ulazi u Evropu preko Srbije — Zapad joj sprema sačekušu - 19.09.2017, Sputnik Srbija\nSrbija je, prema rečima srpskih zvaničnika, izabrana za centar infrastrukture svih projekata koji se sprovode između Kine i 16 zemlja centralne i istočne Evrope... 19.09.2017, Sputnik Srbija\n20:14 19.09.2017 (Osveženo: 00:54 26.08.2021)\nPrema rečima karijernog diplomate Zorana Milivojevića, taj projekat, odnosno „Put svile“, ima strateški značaj i jedan je od nosećih za 21. vek. U njemu, kako kaže, Srbija ima poseban značaj, a našu zemlju kao strateškog partnera Kini preporučuje tradicionalno prijateljstvo dveju zemalja, visok nivo poverenja između političkih elita, ali i geopolitički položaj naše zemlje.\n„Srbija je u srcu tog prostora za koji je Kina zainteresovana — nalazi se na putu investicionih projekata koji su na liniji ovih interesa vezani za ’Put svile‘, a to je ono što sledi posle kupovine Luke Pirej od strane Kine i nastojanja da se infrastrukturnim projektima povežu Centralna i Istočna Evropa i stave u funkciju projekta ’Put svile‘. Srbija je neutralna zemlja, nije članica nikakvih vojnih i drugih saveza, pa ne postoje ograničavajući faktori koji bi doveli u pitanje realizaciju projekata što se tiče pravno-tehničkih i pravno-ekonomskih pitanja. Dakle, nije slučajno što je Srbija izabrana za odskočnu dasku kineskih aspiracija i interesa u vezi sa ovim prostorom“, objašnjava Milivojević za Sputnjik.\n„Taj proces praktično je počeo preko kupovine ’Železare Smederevo‘ i nekih drugih kineskih investicionih projekata u Srbiji koji su u vezi sa infrastrukturom i sa onim što obnavlja srpsku privredu. U tom smislu su interesi Kine i Srbije komplementarni. Veoma važno u celoj ovoj priči i ovom aranžmanu je činjenica da sa kineske strane, koja je velika sila, jedna od vodećih u svetu, druga ekonomija u svetu, nema nikakvih političkih, ekonomskih i drugih uslovljavanja. To je ono što se potpuno uklapa u položaj i poziciju Srbije u ovim najnovijim okolnostima, gde je Srbija suočena sa određenim uslovljavanjima i sa određenim pretpostavkama za dalju saradnju“, kategoričan je Milivojević.\nOn podseća na izjavu senatora Džonsona koji je boravio u Beogradu i bio vrlo izričit u stavu da zapadna demokratija treba da bude formula budućeg razvoja Srbije na političkom planu. To je, ukazuje Milivojević, ta pretpostavka za produbljene odnose i investicione poduhvate Zapada prema Srbiji, a Kina se Srbiji preporučuje kao partner koji nema tu vrstu uslovljavanja i našoj zemlji pristupa bez ikakvih ograda.\n„Ne radi se samo o tome da je Kina druga ekonomije sveta, a možda čak i prva imajući u vidu da je američki unutrašnji dug veći od spoljnog duga, i da je SAD vide kao rivala. Prodor Kine na ovim prostorima zaokuplja pažnju Zapada i dovodi u pitanje zapadnu supremaciju na ovim prostorima. U tom smislu se može pojaviti ozbiljna smetnja, a već imamo i neke indicije — Junker je u svom govoru u Evropskom parlamentu, kad je govorio o strategiji EU na srednji rok, sugerisao da se Kini spreči pristup visokim tehnologijama i infrastrukturi u Evropi na taj način što se ne bi dozvolilo preuzimanje preduzeća od strateškog značaja u tim domenima. To je pokušaj zatvaranja i pokušaj suzbijanja mogućnosti Kine da investicijama i korišćenjem mehanizama slobodne trgovine izvrši prodor na ovim prostorima“, ukazuje Milivojević.\n„To vezivanje Dunava i Egejskog mora bi imalo izuzetno značajnu ekonomsku, ekonomsko-političku i ekonomsko-socijalnu funkciju. Ono što je politički elemenat koji dovodi u pitanje sam projekat su ove promene koje su se desile u Makedoniji. Ukoliko Makedonija uđe u NATO, a vidim da će to biti u budućnosti, onda bi to možda mogla da bude fizičko-politička smetnja i strateška smetnja realizaciji jednog takvog projekta. Međutim, pošto je i on na nekom dugom štapu, nije isključeno da se okolnosti u budućnosti promene. Moguće da i Makedonija prepozna da joj ipak na srednji i dugi rok nije u interesu zatvaranje i odsecanje odnosa u regionu, ali Zapad će koristiti i tu činjenicu u funkciji sprečavanja Kine u svom prodoru“, ukazuje Milivojević.\nOn napominje da ćemo planove Zapada moći da testiramo i preko izgradnje brze pruge Beograd-Budimpešta, koje je deo projekta izgradnje saobraćajne infrastrukture od Luke Pirej do Centralne Evrope. Na osnovu indicija koje tada budu izražene, ističe naš sagovornik, moći ćemo da prepoznamo dugoročni interes u sprečavanju Kine u nastupu prema Južnoj i Centralnoj Evropi.\nUživo: Đoković se muči na otvaranju16:18 UŽIVO Nastavlja se stezanje obruča oko Lisičanska15:04


Kuća sa zastorima od glinenih pločica\nObjekat: Pete Mane\nMesto: Gundlupet, Karnataka (Indija)\nPovršina: 1066 m²\nAutor: Architecture Paradigm\nFotografije: Anand Jaju\nObjekat je smešten na parceli od 730 m² sa pristupnim putem na severnoj strani i nalazi se u Gundlupetu, malom gradu u blizini Majsora na jugu Indije. Ruralni ambijent lokalnog okruženja ovde ustupa mesto razvoju vanvremenskih struktura inspirisanih urbanim pejzažima. Cilj je bio da se sagledaju svi ovi uslovi i da se stvori forma koja zadržava osećaj povezanosti sa mestom, bez pribegavanja za imitacijom starine. Zahtev je bio stvoriti kuću sa tri spavaće sobe koja može da ugosti dve porodice i da pruži uslove za socijalnu interakciju.\nDva bloka su izvučena iz prizemnog nivoa i pomerena na sprat. Jedan od ta dva bloka otvorenog prostora u prizemlju je namenjen za parkiranje automobila, dok drugi čini skriveno unutrašnje dvorište koje uzmiče od ivice ulice i orijenteše prostor ka dvorištu na zadnjem delu parcele. U prizemnom nivou objekta smešteni su dnevna i jedna spavaća soba, trpezarija i kuhinja.\nSpavaća i dnevna soba u prizemlju otvorene su ka dvorištu iza kuće. I sa te strane kuće nalazi se natkriveni otvoreni prostor koji može da čini nastavak dnevnog boravka tokom društvenih okupljanja. Dnevni boravak i trpezarija su dvospratne visine i nude vezu ka vertikalnoj komunikaciji. Na spratu se nalaze još dve spavaće sobe i zajednički prostor. Ovde jedna od spavaćih soba sa kliznim vratima može da posluži kao višenamenski prostor u kombinaciji sa zajedničkom prostorijom.\nVolumeni su animirani svetlom filtriranim kroz strateški raspoređene otvore i zastore od glinenih pločica otpornih na sve vremenske uslove koje pružaju određenu dozu privatnosti i stvaraju teksturu na površini fasade, naglašavajući tako introvertnu prirodu kuće. Ova ideja orijentisanja prostora ka unutrašnjosti objekta, radije nego ka ulici ili spoljašnosti, kritički potvrđuje izmenjenu strukturu grada i gubitak živosti stvorene u ranijim isprepletanim ulicama.\nSistemi prikupljanja kišnice i solarnog grejanja umanjuju potrebe za vodom i energijom, a jedinstveni načini primene materijala karakterističnog za ruralno područje (opeka, Kudapa - lokalni crni kamen, pločice od terakote...) sačinjavaju eksperimentalnu dimenziju ovog objekta.


Foto: N.N. | Baraž Lige nacija u septembru\nVedran Radenović 01.04.2020 21:00\nNovi termini baraža UEFA Lige nacija, među kojima su, između ostalih, susreti Bosna i Hercegovina - Sjeverna Irska i Norveška - Srbija su od 3. do 8. septembra.\nZaključeno je ovo na juče održanoj video-konferenciji u organizaciji Evropske fudbalske asocijacije (UEFA) na kojoj su učestvovali predstavnici svih 55 članica krovne fudbalske organizacije Starog kontinenta. Ovo je druga promjena tremina, nametnuta pandemijom virusa korona, koji je paralisao fudbal u svijetu, nakon što su na prethodnoj konferenciji održanoj sredinom marta utakmice doigravanja za plasman na Evropsko prvenstvo bile premještene za jun.\nIz UEFA su još jednom pokazali i odlučnost da se trenutno prekinuta klupska sezona ipak odigra do kraja, kako u nacionalnim prvenstvima, tako i u elitnim evropskim klupskim takmičenjima. Završnice evropskih kupova, Lige šampiona i Lige Evrope, pomjerene su za jul i avgust. Iz UEFA su izrazili očekivanja da će do tada virus biti uništen ili makar stavljen pod kontrolu. To praktično znači da na snazi ostaje preporuka UEFA da i sezone u nacionalnim ligama budu odigrane do kraja kada se pandemija završi, odnosno da se šampioni ne određuju za zelenim stolom. Pomjeranje završnice evropskih klupskih takmičenja za dva ljetna mjeseca izazvaće očekivano i određene odgode početka sezone 2020/21. jer se u julu i avgustu uobičajno igraju kvalifikacione utakmice evropskih kupova, a počinju i prvenstva u mnogim državama.\nMeđunarodna fudbalska asocijacija (FIFA) odlučno će reagovati na novonastalu krizu. Potvrdili su da pripremaju fond za pomoć svojim ugroženim članovima koje je pogodila finansijska kriza izazvana globalnim zdravstvenim problemom.\n"Fudbalska zajednica širom planete je suočena sa ozbiljnim finansijskim problemima koji su izazvani širenjem virusa. FIFA je organizacija koja je finansijski snažna i takva ima dužnost i obavezu napraviti određene korake kako bi pomogla", saopštili su iz FIFA.\nIako zvanični podaci nisu objavljeni, neki od najuticajnijih svjetskih medija objavili su da krovna svjetska fudbalska organizacija u svojim rezervama ima vrtoglavih 2,7 milijardi američkih dolara.\n"Možemo potvrditi da FIFA radi na izradi planova kako pomoći fudbalskoj zajednici u svijetu. Odluka je donesena nakon što je napravljena opsežna studija finasijskog utjecaja pandemije na fudbal", poručili su iz FIFA.


Turska najoštrije osudila otvaranje ambasade Kosova u Al-Qudsu – Radio Gora\nTurska najoštrije osudila otvaranje ambasade Kosova u Al-Qudsu\nin Kosovo, Region\nMinistarstvo vanjskih poslova Republike Turske danas je izrazilo duboku zabrinutost i najoštrije osudilo otvaranje ambasade Kosova u Al-Qudsu (Jerusalemu), javlja Anadolu Agency (AA).\nU saopćenju Ministarstva vanjskih poslova Turske se navodi kako su lideri naroda koji je pretrpio mnogo boli u borbi za vlastitu nezavisnost u potpunosti zanemarili stanje u kojem se nalazi palestinski narod koji je suočen sa desetogodišnjom okupacijom i teškim kršenjima ljudskih prava.\n“Lideri Kosova su se ponašali oprečno ustaljenim parametrima mirovnog procesa, uključujući i rezoluciju Ujedinjenih nacija o statusu Al-Qudsa te su ugrozili nadu za mir i viziju rješenja bliskoistočne krize na bazi uspostave dvije nezavisne države. Pozivamo lidere Kosova da poslušaju glas razuma i odustanu od ovog neodgovornog i bespravnog koraka“, navodi se u saopćenju.\nMinistarstvo inostranih poslova i dijaspore Kosova saopštilo je danas da je zvanično otvorena Ambasada Kosova u Al-Qudsu.\nU saopćenju je naglašeno da je Ambasada Kosova u Izraelu, sa sjedištem u Al-Qudsu, otvorena na osnovu Vašingtonskog sporazuma od 4. septembra 2020. godine, kojim je formalizovano uzajamno priznavanje između Kosova i Izraela, kao i na bazi posvećenosti Vlade Kosova izraelskoj vladi i američkoj administraciji te preduzetim radnjama od 1. februara.


Datum objave: 18.10.2019 13:05 | Autor: Zavod za školstvo\nPostojeća intervencija se nadovezuje na rezultate prethodnog projekta „Podsticanje demokratske kulture u školama“ koji je sproveden u periodu 2017-2019. godina u partnerstvu sa Ministarstvom prosvjete, Zavodom za školstvo, 25 pilot škola, lokalnim zajednicama i drugim partnerima.\nNovi projekat ima za cilj da promoviše kvalitetno obrazovanje pružanjem podrške školama i lokalnim zajednicama u naporima na uklanjanju predrasuda i diskriminatornih pristupa prema osetljivim grupama, kao i prevenciji nasilja u školama. Aktivnosti će se oslanjati na Okvir kompetencija za demokratsku kulturu Savjeta Evrope u cilju pružanja sistematske podrške na dva nivoa – školskom, uključujući lokalne zajednice kao i na nivou obrazovnih politika.\nProjekat će trajati 36 mjeseci, a realizuje se u saradnji sa parnerima sa prethodnog projekta odnosno već pomenutim Ministarstvom prosvjete, Zavodom za školstvo, 40 pilot škola (25 postojećih pilot škola uz dodatak 15 novih osnovnih škola), lokalnim zajednicama i drugim partnerima.\nŠkole koje budu izabrane za učešće u projektu treba da promovišu koncept demokratske i inkluzivne kulture u školi kroz nastavne i vannastavne sadržaje, obuku zaposlenih, uspostavljanje prakse i aktivnosti kojima se kroz pružanje novih znanja, vještina i razumijevanja, razvijanjem stavova i ponašanja učenika, kako bi mogli da štite svoja demokratska prava i preuzmu građansku odgovornost.\nKomisiju za izbor novih 15 osnovnih škola će činiti predstavnici Ministarstva prosvjete, Zavoda za školstvo, Savjeta Evrope i Delegacije Evropske unije (u svojstvu posmatrača). U mreži pilot škola, oformljenoj za potrebe prethodnog projekta, uglavnom su participirale srednje škole, pa se izborom isključivo osnovnih škola povelo računa o ravnomjernoj zastupljenosti jednih i drugih škola. Dodatnih 15 pilot škola biraće se na osnovu kriterijuma koje možete preuzeti ovdje.\nPotrebno je da škole, koje su zainteresovane za učešće u projektu, popune formular za prijavu i dostave prateća dokumenta: izjave koje potpisuje uprava škole, zaposleni i savjet roditelja kojima se iskazuje posvećenost unapređenju uslova u školi sa ciljem stvaranja ambijenta demokratske i inkluzivne kulture kako je to proklamovano ciljevima projekta: Škole takođe moraju iskazati spremnost za prenošenje primjera dobre prakse i podršku drugim školama u okruženju. Izjave su u slobodnoj formi, nije propisan obrazac.\nRok za dostavljanje prijavnog formulara, prateće izjave, kao i dokumenta kojima dokazuju je 1. novembar 2019. godine na email adresu:\nU naslovu mejla potrebno je da stoji: Prijava za učešće u realizaciji projekta „Kvalitetno obrazovanje za sve“ - [Naziv škole].


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Pravosuđu vjeruje trećina građana\nMina [ Objavila: M.L.B. ]\nISTRAŽIVANJE CEMI-A 13. 03. 2020. 13:21 >> 13:25 3\nCrnogorsko pravosuđe i dalje ne uživa potreban nivo povjerenja građana koje je, u odnosu na decembar 2017. godine, palo sa 48 na 34 odsto, saopšteno je na konferenciju Rezultati i efekti reforme pravosuđa u Crnoj Gori, koju je realizovao Centar za monitoring i istraživanje (CeMI).\nKonferencija je organizovana u okviru projekta „Reforma pravosuđa: Unapređenje kapaciteta organizacija civilnog društva u doprinosu očuvanju integriteta pravosuđa”\nPredsjednik Upravnog odbora CeMI-ja, Zlatko Vujović, kazao je da, i pored značajnog napretka u prethodnom periodu, posebno kada je riječ o skraćivanju trajanja sudskog i unaprjeđenju izvršnog postupka i o uspješnom uvođenju novih instituta, reforma ima određenih ograničenja.\n„To posebno želim da naglasim kada govorimo o povjerenju javnosti u pravosuđe“, istakao je Vujović.\nPrema njegovim riječima, istraživanje koje je CeMI sproveo u martu pokazuje da je, u odnosu na decembar 2017. godine, došlo do pada povjerenja u pravosuđe sa 48 na 34 odsto.\nPrimjetno je, kazao je Vujović, da se smanjio procenat građana koji smatraju da sudski proces traje bespotrebno dugo. On smatra da je dobro i to što se utrostručio procenat onih koji smatraju da sudski procesi traju onoliko koliko je potrebno - sa devet na 24 procenta.\n„Iako se najvećim problemom u radu sudova smatra politički uticaj, ohrabruje smanjenje tog procenta sa 41 na 34 odsto“, kazao je Vujović.\nPrema njegovim riječima, sve veći problem je, po mišljenju građana, i visina sudskih troškova, i na njega je ukazalo 23 odsto ispitanika.\n„Problem je što pravosuđe ne uživa potreban nivo povjerenja, tako da ne možemo ignorisati te primjedbe građana i treba spremiti institucionalni odgovor“, rekao je Vujović.\nMedenica: Rješavanje starih predmeta imperativ, rezultati vidljivi\nPredsjednica Vrhovnog suda Vesna Medenica kazala je da je dostizanje većeg nivoa vladavine prava cilj kome su usmjerena sva djelovanja sudova.\n„Vjerujem da saradnjom pravosudnih institucija i civilnog sektora gradimo čvrstu sponu za dalji napredak u efikasnosti sudskog sistema“, rekla je Medenica.\nOna je podsjetila da pravo na suđenje u razumnom roku ima centralno mjesto u praksi Evropskog suda za ljudska prava.\nOna je kazala da je i monitoring tim CeMI-ja zaključio da put ka boljoj efikasnosti sudstva nije jednosmjeran, već da zavisi od drugih subjekata koji su uključeni u sudske procese.\n„Prvo ćemo sagledati nedostatke sudskog sistema jer on, saglasni smo, nije savršen“, rekla je Medenica.\nOna je navela da se, u postizanju što kvalitetnijeg sudskog sistema, javljaju prepreke koje su ostaci ranijeg sistema.\n„Predmeti koji su i dalje aktivni potiču čak iz prošle decenije. Oni su profesionalna mrlja za nas, a i za sistem koji je reformisan, podmlađen i kvalitetom osnaženl. Nažalost, dok god se najstariji premeti ne riješe, ne možemo reći da smo u potupnosti zadovoljni svojim radom“, istakla je Medenica.\nOna je kazala da ovoj godni očekuje da će je predsjednici sudova izvijestiti da su svi predmeti riješeni. „Kriza iz ranijeg perioda je riješena, sada se rješavaju i posljednji zaostaci“, istakla je Medenica.\nOna je pohvalila sudove za, kako je navela, postizanje stope efikasnosti za preko 100 odsto, ali je naglasila da i stopa ažurnosti mora da bude veća.\n„Rješavanje starih redmeta ostaje izuzetnio važno pitanje u našoj integraciji, i pod stalnim nadzorom kod naših građana“, istakla je Medenica.\nKako je navela, sa pitanjem efikasnosti sudskog sistema usko je povezano sa disciplinskom odgovornošću.\nGeneralna direktorica Direktorata za pravosuđe u Ministarstvu pravde, Marijana Laković Drašković, istakla je da samo nezavisno, stručno i odgovorno pravosuđe može biti oslonac ukupnog društvenog i ekonomskog napretka držav.\n„Efikasan i pravičan pravosudni sistem svakako je jedan od prioriteta Vlade i našeg pravosuđa“, istakla je ona.\nPrema njenim riječima, svoje opredjeljenje da i dalje unaprjeđuje nezavisnost, nepristrasnost, odgovornost i efikasnost pravosuđa, Vlada je iskazala usvajanjem nove Strategije reforme pravosuđa.\n„Sprovođenje strateških i operativnih ciljeva iz ove strategije, i povezanih aktivnosti za njenu implementaciju, prestavljaće nastavak kontinuirane reforme pravosuđa koji je već dao značajne rezultate“, rekla je Laković Drašković.\nOna je podsjetila da su dva predstavnika civilnog sektora učestvovali u izradi Akcionog plana za implementaciju Strategije.\n"Zato očekujem da ćemo nastaviti sa kvalitetmnom saradnjom, uz značajan doprinos rezultata projekata koje nevladine organizacije sprovode u ovoj oblasti", dodala je Drašković.\nVesna Medenica Zlatko Vujović\nVjera u vaskrsnuće je u srcima, zato ostanite doma\n18. 04. 2020. 2


Zona Jug: Samo remi Nebeskih anđela, poraz Banje u Orašju | VRANJENEWS\nZona Jug: Samo remi Nebeskih anđela, poraz Banje u Orašju\n21.03.2021 09:35 » 22.03.2021 11:05\nFoto ilustracija FK Vranjska Banja\nNebeski anđeli iz Vranja imaj krizu rezultata u poslednja dva kola fudbalske Zone Jug, jer su posle prošlonedeljnog poraza u Čekminu ovog vikenda u 18. prvenstvenom kolu osvojili samo bod kao domaćini protiv Jablanice iz Medveđe - bilo je 1:1.\nOvakvi rezultati odražavaju se i na položaj tima Vojske Srbije iz Vranja na tabeli.\nOni su do pre šest kola zauzimali drugu poziciju na tabeli, a sada su šesti sa 28 bodova.\nOd tog 12. kola izgubili su tri utakmice - u Žitorađi od istoimene domaće ekipe, od lidera Sloge na domaćem terenu, te od Čekmina u prošlom kolu, a odigrali nerešeno sa Jedinstvom u Grdelici i sada sa Jablanicom.\nU tom peirodu ostvarili su samo jednu pobedu protiv poslednjeplasiranog Grackog (0:1) u Starom Gracku.\nU ovom kolu poraz je doživeo i drugi tim iz Pčinjskog okruga.\nNaime, FK Vranjska Banja izgubila je sa minimalnih 1:0 na gostovanju Budućnosti u Orašju.\nBanjčani su i prošle nedelje poraženi na svom terenu od Puste reke, ali za razliku od "anđela" u poslednjih šest kola imaju pobede nad ekipom Gracko, OFK Kosanicom i Jedinstvom u Bošnjacu.\nBanjčani su trenutno deveti na tabeli sa 24 osvojena boda.\nTreći tim iz Pčinjskog okruga koji je još uvek u trci za titulu, Alakince iz istoimenog mesta kod Surdulice, svoj meč 18. kola odigraće u nedelju i to kao domaćin protiv ekipe Jedinstva iz Bošnjaca, koja na četrnaestom mestu ima samo 13 bodova.\nAlakinčani su apsolutni favoriti u predstojećoj utakmici koja će im biti prilika da se vrate na samo pet bodova zaostatka za liderom leskovačkom Slogom koja je u subotu deklasirala Dobrič iz Pejkovca sa 5:1.\nDo kraja prvenstva u Zoni Jug ostalo je još dvanaest kola.\nU narednom 19. Nebeski anđeli gostovaće ekipi Svetlosti u Badnjevcu, Vranjska Banja dočekaće sedmoplasiranu Žitorađu, a Alakince će kao domaćin imati još jedan lagani meč sa poslednjeplsiranim Grackom.\nUkoliko Alakinčani zadrže korak sa Slogom u 23. kolu imaće priliku da se kao domaćini primaknu samo na dva boda Leskovčanima koji će tada gostovati na stadionu sa veštačkom travom kraj Surdulice.\nKOLIKO EKIPA ISPADA, A KOLIKO ULAZI U LIGU\nČini se da Leskovčani do tog derbija imaju nešto lakši raspored.\nImaće nešto teža gostovanja Jedinstvu u Gornjem Stopanju i OFK Kosanici u Kuršumliji, dok će kao domaćini imati nešto lakši posao sa Vranjskom Banjom i Jedinstvom iz Bošnjaca.\nS druge strane, Alakince će posle utakmice protiv Grackog u 20. kolu otići će na teško gostovanje Pustoj Reci, u 21. kolu dočekati neugodnu Budućnost iz Orašja, a pre derbija sa Slogom u Alakincu (23. kolo) gostovati Žitorađi koja je, kao i Budućnost, u gornjem delu tabele Zone Jug.


RTS :: Srpski krompir na poljskim trpezama\nSrbija danas Srpski krompir na poljskim trpezama\npetak, 25. okt 2019, 12:56 -> 20:40\nSrpski krompir na poljskim trpezama\nI ove godine proizvođači krompira imaće dobru zaradu, jer je ostvaren dobar prinos, a srpski krompir je tražen i na svetskom tržištu. Prvi put u istoriji izvozi se u Poljsku, koja slovi za velikog proizvođača, ali i druge evropske zemlje, pa treba obratiti pažnju da se sačuvaju dovoljne količine i za domaće tržište.\nMilan Simović iz Dobrinje zadovoljno trlja ruke, jer je i ove sezone proizveo deset vagona krompira. U skladišnom prostoru zadržao je semenski krompir, a za domaćinstvo tek nekoliko džakova.\n"U proizvodnji krompira i svemu je količina. Ako čovek ima količinu, tu je dobit se može očekivati, ali ispod toga slabo, jer veliki su troškovi, naročito u proizvodnji krompira", kaže Simović proizvođač iz Dobrinje.\n"Jedini put je da se nađe modus da oni budu zajedno, da oni imaju veći posed, bar pedeset hektara zemlje, da rade bar pet, deset hektara godišnje. Da kupe dobre mašine i tako udruženi da mogu da konkurišu i da tako budu konkurentni na globalnom tržištu", objašnjava Ratko Vukićević, predsednik Asocijacije proizvođača krompira Srbije.\n"Znači ako je pogodna godina vani i rodi dobro krompir, a kod nas ovde isto rodi, a kod njih bude cena veća, normalno da će nas krompir sa lošijom cenom da prođe", dodaje Simović.\n"Mi vapimo i stalno tražimo da mi imamo zaštitu, ne od uvoza krompira, to ne može niko tako da nas zaštiti, nego samo od tih dampiških cena. Da ne dozvolimo da se u godinama, kad neka zemlja ima veliku proizvodnju, gde je cena ispod, daleko ispod cene koštanja, da se takav krompir uvozi. On ubija naše proizvođače", ističe Ratko Vukićević.\nZa domaće tržište biće dovoljno krompira, ukoliko zbog potražnje na stranom ne bude nekontrolisanog izvoza. Brdsko planinski krajevi zapadne Srbije idealni su za proizvodnju. Udruživanje priozvođača, poštovanje standarda vode do profita, ali treba oživeti sela, tamo gde to još nije kasno, kažu proizvođači.


Očekuje se da Ajk oslabi kako se bude kretao ka unutrašnjosti zemlje\nUragan Ajk je posle udara na Teksas, iza sebe ostavio poplavljene kuće i desetine hiljada domaćinstava bez struje. Kako javljaju lokalni zvaničnici, biće potrebno nekoliko nedelja da se ponovo obezbedi struja za oko 3 miliona ljudi od Hjustona do Galvestona koji trenutno nemaju električnu energiju.\nVlasti su započele akciju spašavanja u delovima koji su teško pogođeni olujom u kojoj su vetrovi brzine od preko 175 kilometara na sat opustošili delove Teksasa, a posebnu zabrinutost izaziva bezbednost nekoliko hiljada ljudi koji su odbili da se evakuišu.\nPredsednik Buš izjavio je da opasnost od uragana Ajk još nije prošla za ljude koji žive duž obale Meksičkog zaliva. U Teksasu, državi najteže pogođenoj uraganom Ajk, više od milion ljudi ostalo bez struje.\nPredsednik Buš rekao je da je uragan Ajk orgomna oluja, koja izaziva veliku materijalnu štetu u Teksasu i delovima Luizijane.\n"Oluja tek treba da prođe i znam da su ljudi zabrinuti za svoje živote. Neki se nisu evakuisali kada je to traženo od njih".\nSpasilačke ekipe zbog oluje su suspendovale svoje operacije tokom noći. Kako kažu, zabrinuti su za bezbednost hiljada ljudi, koji nisu poslušali naređenje o evakuciji u priobalnom gradu Galvestonu.\nObraćajući se novinarima posle brifinga sa sekretarom za unutrašnju bezbednost Majklom Čertofom i direktorom federalne Agencije za vanredne situacije Dejvidom Polisonom, predsednik Buš je izjavio da su spasilačke ekipe spremne da krenu u akciju, čim im vermenski uslovi to dozvole.\n"Dok se ova velika oluja kreće duž obale Meksičkog zaliva, ljudi koji žive u toj oblasti mogu da budu sigurni da se američki narod sada moli za njih i da će biti spreman da im pomogne čim oluja prođe".\nPredsednik Buš rekao je da je suspendovao neke mere za zaštitu životne sredine kako bi dozvolio da se veća količina benzina iz inostranstva dopremi u SAD, kako bi se sprečio skok cena goriva zbog prekida proizvodnje u Mekičkom zalivu. Vetrovi brzine 175 kilometara na sat srušili su dalekovode izazivajući požare koje vlasti nisu mogle da gase. Zbog uragana, Hjuston je i dalje pod jakim naletima vetra i kiše, ali se očekuje da Ajk značajno oslabi kako se bude kretao ka unutrašnjosti zemlje.


Kako da se najjeftinije ogrejete ove zime… – Opustise.rs\nNaslovna / Vesti / Srbija / Kako da se najjeftinije ogrejete ove zime…\nKako da se najjeftinije ogrejete ove zime…\n„Za nabavku energenata ili energije koja je potrebna za grejanje prosečnog stana tokom cele sezone, ona moraju izdvojiti 125.000 dinara za električnu energiju, 112.000 dinara za propan butan gas, odnosno 95.000 dinara za lož ulje„, navodi AERS.\n„Domaćinstva koja koriste termoakumulacione peći imaće troškove energije od 47.000 dinara, ali samo ukoliko se isključivo koristi jeftinija noćna električna energija“,navodi se u saopštenju i dodaje da dopunjavanje peći korišćenjem skuplje struje samo tokom dva sata dnevno, uvećava troškove za čak 44 odsto, na oko 67.000 dinara, što je skuplje od većine alternativnih goriva.\nGodišnji troškovi obezbeđenja ove količine energije iz različitih izvora, zavise od efikasnosti peći i cena energije, odnosno goriva.\n← Prethodna vest Ministarka: Evo šta je problem sa tunelima\nSledeća vest → Uhapšena radnica vrtića u Beogradu!\nStegla zima: Mraz, sneg i minus 20!...\nKako zima leči...\nU sredu prvi sneg...\nSledeći vikend spavamo sat duže...\nZBOGOM ZIMO Više neće biti minusa...\nCRVENI ALARM Hrvatska i Slovenija zavejane, snežni...\nVREMENSKA PROGNOZA MRMOTA: Evo kad nam stiže prole...\nKAKO PODNETI PRAVU ZIMU: Hladnoća obara i guši!...\nDa li znate šta vam urniše lepotu? Radijatori!...


Tomaševac: Svetsko prvenstvo u šorama | Autonomija\nTomaševac: Svetsko prvenstvo u šorama\nNovi svetski prvak je tomaševačka ekipa Čoke\nU Tomaševcu je danas održano 14. Svetsko prvenstvo u Banatskim šorama. Novi svetski prvak je tomaševačka ekipa Čoke, dok je na drugom mestu ekipa Marijeva takođe iz ovog mesta. Trećeplasirana ekipa su novosadski Bećari.\nČlan Društva za očuvanje Banatskih šora Aleksandar Rudić ocenio je da je ovaj sport u mnogome uznapredovao od 2001. godine, kada je odigrano prvo Svetsko prvenstvo.\n„Pravila i igra su ostali isti, ali kvalitet igre je neuporedivo bolji nego kada smo počinjali. Od četiri ekipe, koliko je bilo prvi put, danas imamo 13, a u najavi je da će se formirati još dve nove“, rekao je Rudić.\nOn je objasnio i da su šore od prošle godine u Sportskom savezu Srbije klasifikovane kao tradicionalni sport.\n„To nam mnogo znači, jer sada možemo da ih razvijamo u ozbiljnom pravcu, a plan za budućnost je da uz pomoć kolega iz Rumunije, koji igraju sličnu igru, formiramo međunarodnu federaciju igara sa lopticom i palicom“, dodao je Rudić.\nOn je istakao i da Društvo za očuvanje Banatskih šora za cilj ima da ova igra sačuva tradicionalni karakter.\n„Ne želimo od toga da pravimo fudbal ili košarku, već da šore sačuvamo kao tradiciju“, rekao je Rudić.\nSudija i na ovogodišnjem prvenstvu je Bojan Kostreš, koji je jedan od inicijatora takmičenja po kojem je Tomaševac postao prepoznatljiv.\nKostreš je podsetio da se u ovom mestu održava i tomaševački Letnji omladinski festival.\n„Sve ove manifestacije, koje organizuje Mesna zajednica Tomaševac i nevladine organizacije okupljene oko nje za cilj imaju da se što više čuje za Tomaševac. Ovo mesto ima i Tamiš kao svoju prednost i puno turističkih potencijala“, rekao je Kostreš.\nOn je dodao i da postoji ideja da se u budućnosti organizuje i takmičenje ženskih ekipa u šorama.\nBanatske šore su stara čobanska igra loptom i palicom, koja se i danas igra u vojvođanskom i rumunskom delu Banata.\nU ovoj igri se takmiče dva tima sa po 10 igrača, uz praćenje nekoliko sudija.\nU njoj se koristi krpena loptica, a za razliku od bejzbola, u šorama postoje samo dve baze, a umesto takozvanih bejzbolki koriste se palice od jasenovog drveta i ručne izrade.\nLokalna tomaševačka legenda kaže da je američki bejzbol plagijat banatskih šora, i da je nastao zahvaljujući naučniku Mihajlu Pupinu, koji je rodom iz Idvora.\nOn je, kako pričaju u Tomaševcu, krpenu lopticu koju su Banaćani koristili za svoju igru, odneo u Ameriku i objasnio pravila igre, nakon čega je nastao bejzbol.


Kompanija Dell investira u nove tehnologije i cloud servise\nYou are at:Home»Vesti»Kompanija Dell investira u nove tehnologije i cloud servise\nBy Vesna Kovačević on\t 11/03/2017 Vesti\nKompanija Dell EMC najavila je da će dodatnu pažnju i fokus usmeriti ka investiranju u servise koji uključuju različite komunikacione, hosting i cloud usluge, a koji su sastavni deo novog unapređenog Dell EMC Partner programa. Dell EMC na ovaj način želi da omogući kompanijama bržu i lakšu digitalnu transformaciju. Prilagođavajući se tržištu i njegovim brzim promenama, kompanije su se orjentisale na poboljšanje poslovanja proširujući cloud usluge, mrežu i skladištenje podataka.\nUnapređeni Cloud Service Provider Program Track namenjen je kompanijama koje idu u korak sa brzim promenama na tržištu. Program pruža korisnicima različite cloud usluge koje imaju za cilj poboljšanje produktivnosti u najkraćem vremenskom periodu. Dostupnost podataka, brza razmena informacija, vidljivost na tržistu su glavne karakteristike unapređenog Dell EMC Partner programa.\nInvestiranjem u nove tehnologije kompanija Dell pozicionirala se kao vodeća kompanija na tržištu, a proširujući portfolio usluga i cloud servisa omogućava korisnicima brzu i sigurnu modernizaciju poslovanja. Posebne pogodnosti imaju korisnici usluga Dell EMC Extreme Scale Infrastructure kojima su na raspolaganju ponude specijalizovane za njihovo poslovanje, uključujući softverska rešenja ScaleIO i OS10 koja pružaju nov način skladištenja i modernizaciju mreže. Modernizacija poslovanja olakšana je i korisnicima programa Dell EMC Service Assurance Suite koji je baziran na kombinaciji virtualnih, digitalnih i softverskih rešenja za veće i zahtevnije cloud sisteme.\nDeo unapređenog Dell EMC Partner programa koji se odnosi na komunikacione usluge je servis Service Provider Solutions Engineering Practice koji će na početku biti fokusiran na mrežu i njene virtualne funkcije. U saradnji sa kompanijama Affirmed i MetaSwitch Networks, Dell će za mobilne operatore uvesti sigurne i proverene virtualne sisteme i virtualne multimedijalne podsisteme, a za poslovne korisnike, u saradnji sa kompanijom Versa Networks uvešće pouzdane sisteme koji za cilj imaju modernizaciju mreže.\nKompanija Dell prilagođava svoje usluge svakom zahtevu i svakoj kompaniji. Korisnicima je pružena mogućnost da kroz saradnju i partnerstvo izgrade dugoročne odnose sa kompanijom Dell, koristeći njene usluge i servise za bržu i lakšu digitalnu transformaciju.


Počinje uvođenje prinudne uprave u neregistrovanim zgradama – Radio Televizija Novi Pazar\nJanuary 12, 2018 Katarina Radovic 429 Views\nKomunalni inspektori će narednih dana početi u svim gradovima da proveravaju da li su zgrade upisane u registar stanbenih zajednica i ako nisu imaće rok od mesec dana da to urade i izjasne se ko će upravljati zgradom, rečeno je danas Tanjugu u Ministarstvu građevinarstva. Ako i to ne učine dobiće prinudnog upravnika.\nU Srbiji, prema podacima tog ministarstva, ima oko 40.000 stambenih zgrada i do sada je registrovano oko 24.600. Od tog broja do sada registrovanih zgrada oko 90 odsto njih se izjasnilo za to da o zgradi brine ”komšija”, a 10 odsto za profesionalne upravnike. U ministarstvu kažu da je samo tokom ove nedelje bilo više od 1.000 novoregistrovanih zgrada i da se njihov broj sve više povećava, a ima slučajeva i stanari sami traže da im se dodeli profesionalni upravnik.\n“Nakon tog roka nije prestala mogućnost da se zgrade i dalje registruju odnosno prijave način upravljanja ili promene nekog koga su izabrale. Samo je nastala mogućnost da se pokrene inspekcijski nadzor u kome će građani moći da se izjasne – da li su se organizovali ili nisu u skladu sa zakonom i ako nisu da postupe po nalogu inspektora i registruju svoju zgradu i način upravljanja”, rekla je Atanacković Tanjugu.\n“Očekuje se da ovih dana u svim gradovima i opštinama počne inspekcijski nadzor, pošto su prošli novogodišnji i božićni praznici. Komunalni inspektori će izaći na teren i proveriti da li je zgrada upisana i ako nije zapisnički će to konstatovati i izdati nalog. Tako da možemo očekivati u narednim mesecima, kada isteknu ti rokovi, uvođenje prinudne uprave”, navela je ona.\n“Profesionalni i prinudni upravnik se svakako plaća, gradovi su bili u obavezi i većina njih se organizovala, a neki su sada u procesu donošenja odluke o visini naknade prinudnog upravnika. To će biti poslednji korak da se steknu uslovi i uvede prinudna uprava”, kazala je Atanacković.\nU Srbiji, dodaje, ima oko 40.000 stambenih zgrada i to su zgrade upisane u katastar nepokretnosti Republičkog gedetskog zavoda, od čega je skoro polovina – 19.000 u Beogradu.\n“U celoj Srbiji je taj proces profunkcionisao, od 40.000 zgrada, imamo oko 15.000 zgrada koje su se organizovale prema starom zakonu i koje su prevedene i njima se neće dodeljivati novi matični broj niti PIB, već treba samo da prijave da li će upravnik ostati dosadašnji predsednik skupštine ili će izabrati drugo lice ili profesionalnog upravnika. Od tih 15.000 zgrada 4.000 se već organizovalo i izjasnilo, dok ostale to treba da urade”, podseća ona.\nAtanacković očekuje da će u budućnosti sve više biti angažovani profesionalni upravnici, što pokazuje iskustvo zemalja u okruženju i Evropi, pošto stanar može profesionalnog upravnika u svakom trenutku da pozove ako se nešto desi u zgradi. U PKS se svakog meseca sprovode obuke i do sada su organizovana tri ispitna roka, koje je prošlo oko 600 profesionalnih upravnika. Atancković ističe da se broj registrovanih zgrada sve više povećava i da je samo ove nedelje bilo više od 1.000 novoregistrovanih. Objasnila je da svaki stanar koji je vlasnik posebnog dela može podneti inicijativu za angažovanje prinudnog upravnika.\n← U Sjenici ove godine prvi put plivanje za Bogojavljenski krst\nZahvalnost za humanost →


Marija Janjušević: Porodična šetnja je šetnja kojoj pružam podršku | Двери\n15. септембра 2018. Ostavite komentarSaopštenja\n„Šetnja koja zaslužuje moju i podršku Dveri je samo ona koja promoviše porodične vrednosti i rađanje dece u Srbiji“ – rekla je narodna poslanica Marija Janjušević.\nU Beogradu je juče održana Porodična šetnja sa Litijom, koju su zajednički organizovala udruženja Ćirilica, Zavet srpsko-ruski, Srpska solidarnost hranom, Rusko sabranje, Čast otadžbine, Opstanak, Pravoslavna porodica i SKC Ćirilica Beograd.\nSrpski pokret Dveri je, kao i uvek do sada, podržao ovaj porodični skup na više načina.\nSkupu su prisustvovale Marija Janjušević, narodni poslanik i član predsedništva, Radmila Vasić, odbornik Dveri u GO Zvezdara i Snježana Gaćeša, član Saveta Dveri za socijalna pitanja.\n„Politika Dveri nije usmerena protiv nekoga, pa ni protiv LGBT populacije, već ZA nešto – za zaštitu porodica, za pomoć majkama, za podršku i povećanje nataliteta. Sa druge strane, upravo LGBT lobi nastupa agresivno i netolerantno protiv porodičnih i tradicionalnih ljudi.“ – smatra Janjušević.\nSrpski pokret Dveri se od svog postanka 1999. godine zalaže za aktivnije učešće državnih institucija u podršci porodici i promociji porodičnih vrednosti. Nakon što je na porodičnoj šetnji 2010. Beogradom prošetalo 20.000 porodičnih ljudi svih uzrasta, Dveri su odlučile da se za svoju porodičnu i „Pro life“ politiku bore na najdirektniji mogući način, ulaskom u politiku i direktnim uticajem na izmenu zakonodavstva.\nBeogradČast otadžbineĆirilicaLGBT lobiMarija JanjuševićOpstanakporodicaporodična politikaporodična šetnjaporodične vrednostiPravoslavna porodicaRadmila VasićRusko sabranjeSaopštenjaSKC Ćirilica BeogradSrpska solidarnost hranomZavet srpsko-ruski


Tijana Ajfon u pritvoru mesec dana – Tračara\nSud BiH odredio je jednomesečni pritvor Tijani Maksimović, poznatijoj kao Tijana Ajfon.\nDva dana nakon što je objavljeno da je uhapšena, i nedugo nakon poruke pratiocima na Instagramu da ih “boli njena sreća”, ATV prenosi da je srpska starleta lišena slobode.\nStarleta Tijana Maksimović, poznatija kao Tijana Ajfon, uhapšena je je pre dva dana u akciji u kojoj je uhapšeno 16 osoba koje se sumnjiče za neovlaštenu proizvodnju i promet droga i oružja i navođenje na prostituciju.\nTijana Ajfon je pokušala ilegalno da pređe granicu preko reke Drine u čamcu, sa još tri devojke koje je vodila na žurku. Starleta je osumnjičenja za podvođenje i organizovanu prostituciju.


Srbija - Status kandidata za EU | Page 2 | SerbianForum\nSrbija - Status kandidata za EU\nBasesku: Protokol uklonio prepreku za kandidaturu\nPredsednik Rumunije Trajan Basesku izjavio je danas u Briselu da je potpisivanjem rumunsko-srpskog protokola o rumunsko-vlaškoj manjini u Srbiji za vođe Evropske unije nestala prepreka za dodeljivanje Srbiji statusa kandidata za članstvo u EU.\nBasesku je naglasio da Rumunija nije želela da spreči kandidaturu Srbije već samo da je podseti na obavezu da se i potpiše praktično gotov protokol.\nBasesku je ocenio da su neki političari preterali u prikazivanju sllučaja, jer se već više godina prijateljski raspravljalo o problemu Rumuna u Srbiji. Dodao je i da su i novinari i političari "naduvali" to pitanje.\nŠef rumunske države je naveo da Rumuni u Timočkoj krajini, u istočnoj Srbiji, nisu priznati kao manjina u Srbiji, a ključni problem je u pravu na slobodno određenje sopstvenog identiteta.\nProtokol mora biti, po njegovim rečima, pretočen u akcioni plan i u etapama sproveden na valjan način.\nBasesku je naveo da je Rumunija povukla svoje primedbe na dodeljivanje Srbiji statusa kandidata za članstvo u EU čim je juče u Briselu potpisan protokol koji reguliše prava vlaške manjine, tako što onima koji žele se izjasne kao Rumuni daje mogućnost školovanja, bogosluženja i pristup do medija na rumunskom jeziku.\nMi, Rusi i Evropa\nUtakmica je bila oštra, sa dosta đonova i od onih od kojih to ni u snu nisam očekivao\nKo to želi, ko to sme, rastaviti nas od Rusije? Pošto smo uspešno izbegli šok „dvostrukog odbacivanja”, u decembru prošle godine Brisel nas je razočarao, sada je preventivno delovao i mi smo dobili status, što je za svaku pohvalu i koristim priliku da sam sebi i javno čestitam titulu kandidata. Naime, utakmica je bila oštra, sa dosta đonova i od onih od kojih to ni u snu nisam očekivao. Naravno da smo bili ucenjivani na nekoliko polja. Svako onaj ko sada tvrdi da nije bilo ucene potcenjuje zdravu pamet prosečnog građanina Srbije. Jer, ako sa Bukureštom potpisujemo sporazum o pravima nacionalnih manjina nekoliko sati pre čuvene večere na kojoj smo primljeni u status kandidata - moji izvori mi javljaju da se to vremenski dogodilo tačno između poslužene ruske salate i grčkog girosa -onda rumunsko „zanovetanje” oko Vlaha ne mogu drugačije da tumačim nego kao direktnu ucenu. Baš su sada našli da to pitanje tako visoko postave. Kako se toga nikada nije setio diktator Nikolae Čaušesku, nije valjda da je zbog Tita on više voleo Srbe i Jugoslovene od Vlaha i Rumuna. Bio sam poslednji novinar koji je intervjuisao Čaušeskua, u avgustu 1989. godine. Tada mi je rekao da između Jugoslavije i Rumunije nema nijednog otvorenog problema. Dva meseca kasnije, njegov rođeni brat, general-pukovnik Ilije Čaušesku, inače, doktor istorijskih nauka i kao takav sigurno poznavalac te tematike, na moje pitanje tokom intervjua o našim međudržavnim odnosima rekao je „da su idealni i da nema nikakvih problema”. Pet godina pre toga, načelnik Generalštaba rumunske vojske general Vasile Milea u intervjuu mi je izjavio to isto. Pet godina posle njega, zamenik načelnika Generalštaba general Stefan Guša kazao mi je isto to. Pa šta se to dogodilo odjednom, drage naše komšije? Nema više diktatora na Balkanu, došle su demokrate.\nZapravo, ništa se nije dogodilo odjednom, Rumunija je ozbiljna država koja se rukovodi svojim državnim i nacionalnim interesima. U cilju ostvarivanja tih interesa zaigraće na svaku kartu, pa i na kartu srpske kandidature za EU ako smatra da će joj u toj igri dobit biti veća od eventualne štete. Gledajući nasmejano lice predsednika Rumunije u Briselu Trajana Baseskua kako onako u hodu saopštava novinarima „Srbija je već u EU” učinilo mi se da je hteo da kaže „dobre naše komšije, građani Srbije, ovo oko Vlaha nije bilo ništa lično”. Ili, tek da se pribeleži „problemčić” za neka buduća vremena?\nUvek sam gledao na Rumuniju kao na naše vrle prijatelje, pa naša kraljica Marija, supruga kralja ujedinitelja Aleksandra, bila je rumunska princeza, sa Rumunijom nikada nismo imali teritorijalne sporove, i sada oni nama tako. Istina, i 6. aprila 1941. godine glavnina nemačke borbene avijacije „Luftvafe”, koja je napala Beograd, poletela je sa rumunskih aerodroma, baš kao što su u agresiji NATO-a na Jugoslaviju 1999. godine avioni alijanse dolazili i iz rumunskog vazdušnog prostora. A Rumunija tada nije bila članica NATO-a, i mogla je da odbije zahtev NATO-a da njegovi avioni u bombardovanju Jugoslavije koriste rumunski vazdušni prostor. Nije odbila i ubrzo je postala članica NATO-a, a zatim i EU.\nUpravo zahvaljujući toj činjenici Bukurešt je dobio ulaznice za ta dva „kluba”, mi smo bili ta ulaznica, jer da se gledao stepen tadašnje korupcije i stanje pravosuđa u Rumuniji još i danas ne bi bili članovi „kluba”. Budući da je to ono zbog čega Holandija i dalje blokira Rumuniju oko punopravnog članstva u režimu šengenske granice. Pa su Rumuni lukavo odlučili da potegnu kandidatsku ulaznicu Srbije da bi kontrirali svima ostalima u EU, plus da od EU dobiju i nekih dodatnih tričavih tri milijarde evra. Jeste da smo bili u kraljevsko-personalnoj vezi, ali kad je u Briselu već bal, nek je bal.\nDruga vrsta prigovara oko naše kandidature za ulazak u EU dolazila je iz Poljske. Varšava nam je prebacivala veze sa Rusijom, čak je bilo i optužbi da stvaramo rusku vojnu bazu u Srbiji, što je naravno totalna budalaština. No, kako je sadašnji ministar spoljnih poslova Poljske gospodin Radoslav Sikorski ranije bio ministar odbrane, to i ne čude takvi stavovi. Poljska, koja je na svojoj teritoriji 45 godina imala sovjetske vojne baze, a sada ima američke, prigovara sada državi Srbiji koja na svom tlu, i kada je bila u Jugoslaviji, nikada nije imala strane vojne baze. Poljska sa svojom rusofobijom ne bi smela da bude uzor Srbiji, niti Varšava ima monopol na ulogu demokratskog lidera među slovenskim zemljama.\nDa se za primedbe Poljske znalo možda svedoči i prošlonedeljni koktel u ambasadi Rusije u Beogradu povodom Dana branitelja ruske otadžbine. Niko iz političkog i vojnog vrha Srbije nije došao na taj koktel. Nije došla, za divno čudo, ni opozicija. Došla je američka ambasadorka gospođa Meri Vorlik. Naši su pre podne položili vence na grobove sovjetskih vojnika palih u borbama za oslobođenje Beograda, ali na koktel nisu došli. Jesmo li time odobrovoljili i Varšavu? Iko je sledeći za odobrovoljavanje?\nDežer: Bez novih uslova\n[h=1]Dežer: Bez novih uslova\nBeograd -- Nema novih uslova za početak pregovora o članstvu Srbije u Evropskoj uniji, kaže šef Delegacije EU u Beogradu Vensan Dežer.\nVensen Dežer (FoNet, arhiva)\nDežer jei naglasio da je potrebno nastaviti proces reformi, dijalog sa Prištinom i primenu do sada postignutih sporazuma u tom dijalogu.\nOčekujemo primenu sporazuma, početak rešavanja pitanja energetike i telekomunikacija i saradnju sa Euleksom, rekao je Dežer.\nEuleks još nema bezuslovni i potpuni kapacitet da obavlja svoj mandat, ukazao je Dežer i napomenuo da je u intreresu svih da ima takav kapacitet, kako bi se na Kosovu sprovodile istrage.\nAko želimo da se Euleks posveti pitanjima trgovine ljudskim organima i drugim problemima, potrebno je postoji sloboda kretanja, kako bi istrage bile vođene na celoj teritoriji Kosova, objasnio je Dežer.\nEvropska komisija još u oktobru, podsetio je Dežer, u svom mišljenju, rekla da je potrebno nastaviti proces reformi, unaprediti rad pravosuđa, javne uprave, borbu protiv korupcije, izvršiti reformu medijskog sektora i nastaviti dijalog Beograda i Prištine.\nUpitan da li je kraj godine realan rok da se Srbija odobri početak pristupnih pregovora, Dežer je odgovorio da mnogo toga zavisi od sposobnosti same Srbije da za to ispuni sve preduslove.\nZnamo da ćemo za nekoliko dana ući u izborni period, ali administracija ne bi trebalo da prestane da radi na reformama, kako se u periodu kampanje ne bi gubilo vreme i kako bismo, kada nova vlada bude izabrana, nastavili dalje sa tim poslom, rekao je Dežer.\nOn je rekao i da Brisel očekuje primenu sporazuma postignutih sa Prištinom o pitanjima matičnih knjiga, katastra, slobode kretanja, izdavanja osiguranja, ocenjujući da nema razloga da se ovi problemi ne rešavaju zbog izbora.\nEvropska komisija će na jesen objaviti izveštaj o napretku Srbije za ovu godinu, najavio je Dežer i poručio da je to sledeći "veliki datum".\nNa osnovu tog izveštaja, kako je rekao, odluku će doneti najpre Savet ministara u novembru, a potom i šefovi država i vlada EU u decembru.\nPrema rečima Dežera, priznavanje nezavisnosti Kosova nije uslov za članstvo Srbije u EU, ali Brisel želi da vidi normalizaciju odnosa i rešavanje problema sa kojima se ljudi suočavaju u svakodnevnom životu.\nZadovoljan sam što smo nedavno pronašli brojne odgovore na pitanja upravljanja prelazima, slobode kretanja ljudi i roba i regionalnog predstavljanja Kosova, rekao je Dežer.\nKameron: Srbiji uskoro i pregovori\n[h=1]Kameron: Srbiji uskoro i pregovori\nLondon -- Ako Srbija nastavi da ide putem na kome se sada nalazi, nema razloga da uskoro ne počne pregovore o ulasku u EU, kaže britanski premijer Dejvid Kameron.\n(Foto: Beta, Arhiva)\nOn je u obraćanju Donjem domu parlamenta, čiji je deo bio posvećen Srbiji, rekao da je Britanija oduvek podržavala proširenje EU, od istočne Evrope do zemalja zapadnog Balkana, i da se takva politika pokazala kao uspešna u izgradnji podrške demokratiji i ljudskim pravima širom kontinenta.\nKameron je, kako je objavljeno na njegovom internet sajtu, rekao da je bio veoma zadovoljan kada je Srbija dobila status kandidata za članstvo u EU i naročito je istakao ulogu predsednika Srbije Borisa Tadića.\n"Smatram da donošenje ovakve odluke ne bi bilo moguće bez hrabrog liderstva predsednika Tadića. On je zaslužan za hapšenje Ratka Mladića, kojim je zatvoreno jedno od najmračnijih poglavlja u srpskoj istoriji. I on je bio taj koji je doneo hrabru odluku da započne dijalog sa Kosovom", kazao je Kameron.\nRumunija: Basesku blokirao Srbiju\n[h=1]Rumunija: Basesku blokirao Srbiju\n[/h]\tIzvor: Beta\nBukurešt -- Rumunska opozicija optužila je predsednika Trajana Baseskua da je lično pokušao da blokira Stbiju da dobije status kandidata za članstvo u Evropskoj uniji.\nLider najveće opozicione partije u Rumuniji Viktor Ponta izjavio je da nije Rumunija pokušala da blokira Srbiju da dobije status kandidata za EU, već da je to učinio predsednik Rumunije Trajan Basesku.\n"Većina Rumuna se s tim nije složila. Ja sam, kao lider opozicije, javno rekao da mislim da taj potez nije bio fer. Nije fer da Rumunija blokira odluke EU o ovakvim pitanjima, posebno kada je Srbija u pitanju, jer je Srbija naš tradicionalni sused i prijatelj", rekao je Ponta za današnji beogradski Kurir.\nNa pitanje o stavu Rumunije prema Kosovu, lider socijaldemokrata, koji je predstavljen kao "budući premijer" Rumunije, rekao je da će pokušati da ubedi Srbiju da "pronadje rešenje sa EU".\n"Održavanje tog sukoba je protiv interesa EU i Srbije. Ja nemam rešenje, da imam, bio bih papa ili patrijarh. Ja ću svakako biti mnogo fleksibilniji o tom pitanju od našeg sadašnjeg predsednika. A Basesku se nije držao te politike da bi pomogao Srbiji, nego zbog unutrašnjih političkih razloga", rekao je Ponta.\nUpitan o statusu rumunske manjine u Srbiji, lider rumunskih socijaldemokrata je rekao da prava rumunske manjine u Srbiji treba da budu poboljšana.\n"Uskoro u odbrambenoj agenciji EU"\nNiš -- Dragan Šutanovac kaže da će prvi korak ka uključivanju Srbije u sistem EU biti pregovori o priključenju Ministarstva odbrane Evropskoj odbrambenoj agenciji.\n"Očekujemo zvanično pismo od Ketrin Ešton, na koje ćemo pozitivno odgovoriti i započeti pregovore o konačnom priključenju Ministarstva odbrane Evropskoj odbrambenoj agenciji. Važno je da će prvi korak u sistem EU biti korak Vojske Srbije i ministarstva odbrane i jako sam ponosan zbog toga", rekao je Šutanovac u Nišu.\nOn je kazao da je Evropska odbrambena agencija važna i zbog razvoja odbrambene industrije i da će imati veliki podsticaj u istraživanju i razvoju.\n"Očekujem da se u našoj odbramenoj industriji proizvode i savremenija sredstva nego danas, koja će naći kupce kako u VS tako i van granice zemlje", rekao je ministar odbrane.\nOn je istakao da je u poslednje četiri godine višestruko povećan izvoz naoružanja i vojne opreme i u odnosu na broj zaposlenih i veličinu zemlje, Srbija je velika sila u izvozu.\nŠutanovac je u Nišu obišao Centar za obuku pasa, za koji je rekao da bi mogao da postane regionalni centar.\nMinistar odbrane je posetio i firmu "Harder digital Sova", koja proizvodi optoelektronska sredstva za noćno posmatranje. Šutanovac je novinarima prilikom obilaska te firme pokazao nišan koji je našao kupce u Iraku i koji na tržištu košta oko 5.000 dolara.\n"Sa ulaskom u EU dobićemo još veće mogućnosti za plasman proizvoda iz Srbije", kazao je Šutanovac i podsetio da je ta kompanija privatizovana 2008. godine.\nŠutanovac je u Nišu posetio frizerski salon vojnog penzionera Dragana Nešića. Nešić je prošao program "Prizma", namenjen kandidatima koji žele da pokrenu sopstveni biznis. Nešić je, kako je navedeno, dobio bespovratna sredstva od države u iznosu od 1.500 evra za otvaranje sopstvenog biznisa.\nProizvodi visoke tehnologije su perspektiva i bududućnost, kazao je Šutanovac i dodao da je "fasciniran onim što je u toj kompaniji video".\nGrupaciju firmi koja proizvodi optoelektronska sredstva za noćno osmatranje čine Harder digital Sova za proizvodnju pojačivača slike, Foton optroniks koja proizvodi komponente pojačivača slike od optičkih vlakana i Sova najt vižn, koja proizvodi finalne optoelektronske uređaje za noćno osmatranje.\n"Nemački 'Harder digital' je otkupila u procesu privatizacije EI Sovu, a Foton optroniks je takođe u vlasništvu stranaca, dok je Sova najt vižn osnovana domaćim kapitalom. Tehnološki proces je time zaokružen i sve firme su izvozno orijentisane, rekao je direktor "Sove" Branislav Brindić.\nBrindić je kazao da je država izdvojila subvencije u iznosu od 540.000 evra za otvaranje 70 novih radnih mesta.\nBugarska neće kočiti Srbiju ka EU\n[h=1]Bugarska neće kočiti Srbiju ka EU\n[/h]\tIzvor: Danas\nBeograd -- Ambasada Bugarske demantuje da bi Sofija mogla da zakoči put Srbije ka EU, piše list Danas nakon spekulacija da će se tražiti bolja prava za bugarsku manjinu.\nBugarska je imala aktivnu ulogu u procesu dodeljivanja Srbiji statusa kandidata za članstvo u EU, jer verujemo da su evrointegracije najbolji put da zajedno rešavamo i političke i ekonomske probleme bugarske manjine u zemljama Zapadnog Balkana, kaže Georgi Georgijev, otpravnik poslova Ambasade Bugarske u Beogradu.\nOn je na taj način komentarisao spekulacije medija u Sofiji da će Bugarska upotrebiti pravo veta kako bi obezbedila poštovanje prava bugarske zajednice na teritoriji Srbije.\nBugarski diplomata u Srbiji Georgi Georgijev ocenjuje da će pridruživanje balkanskih zemlja Uniji, uključujući Srbiju, „ne samo dovesti do mira i stabilnosti u regionu, već i do prosperiteta i boljih mogućnosti za biznis i za građane“. „Srbija i srpski političari su pokazali hrabrost, svesni su važnosti ovog trenutka, i jasno su dali do znanja da se zalažu za modernu državu, usmerenu ka EU, zbog čega imaju našu podršku“, ističe on.\nPodsetimo, internet portal Balkan je nedavno objavio, što je prenelo više medija u Sofiji, da je potpredsednica Bugarske Margareta Popova za Uskrs u Bosilegradu prilikom susreta s predstavnicima bugarske manjine rekla da će „Srbija postati članica EU, ali to se ne može desiti ako vaša pitanja ovde ne budu rešena“. Mediji su, takođe, preneli, da je Popova „obećala da će pomoći da se ubrza procedura za dobijanje bugarskog državljanstva za Bugare u Srbiji, kao i da će pomoći onima koji žele da studiraju na univerzitetima u matičnoj državi“.\nAleksandar Dimitrov, direktor Kulturno-informativnog centra Bugara u Bosilegradu i funkcioner Demokratskog saveza Bugara, izjavio je za Dojče vele da su ga reči zvaničnice iz Sofije „prijatno iznenadile“, naglasivši da ta nacionalna manjina „ima brojne probleme u ostvarivanju svojih prava, uključujući „obrazovanje i vršenje crkvenih službi na maternjem jeziku“.\nS druge strane, Zoran Petrov, predsednik Nacionalnog saveta Bugara u Srbiji i poslanik DS u Narodnoj skupštini, ocenio je da je izjava Margarete Popove „preterivanje“.\nMogući postepeni pregovori sa EU?\nBrisel -- Evropska komisija će Savetu ministara EU predložiti da se pregovori o prijemu Srbije pokrenu postepeno, a ne uz prethodnu primenu svih uslova, piše Beta.\nNaime, prema rečima jednog zvaničnika EK, viđenje Komisije je da svi uslovi ne bi ni mogli biti sasvim primenjeni jer je za mnoge potrebno vreme. Zato bi proces pregovora postepenim sprovođenjem elemenata tih uslova doveo do toga da više ne bi bilo prepreka za prijem Srbije u EU.\nIpak, konačnu odluku o uslovima koji će biti zahtevani od Srbije za početak pregovora doneće konsenzusom Savet ministara svih 27 zemalja EU, o čemu se sada vode konsultacije, dodaje agencija Beta.\nPredlog Evropske komisije značio bi da bi Kosovo moglo potpisati Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju s EU, a Srbija i Kosovo ne bi jedno drugo ometali u evropskoj integraciji, objasnio je zvaničnik Evropske komisije.\nAko bi, pored ostalog, počelo postepeno povlačenje prisustva struktura Beograda sa severa Kosova, što je nemoguće sprovesti u kratkom roku, a ako bi počela i primena dogovora o upravljanju prelazima, to bi, uz nastavak dijaloga i naznaku novih dogovora, značilo da je počelo ispunjavanje bitnih uslova, dodao je zvaničnik.\nJedan visoki funkcioner Komisije je ranije objasnio da je zamisao da se dijalog i sređivanje odnosa s Kosovom uklopi u sveokupni okvir procesa koji Srbiju reformama i ispunjavanjem svih uslova vodi ka članstvu u EU.\nZvaničnik EK je danas novinarima rekao da Srbija mora ubrzati sve reforme, naročito pravosuđa, i uopšteno preneo šta će biti glavne odrednice Izveštaja o napretku Srbije i zemalja Zapadnog Balkana ka članstvu u EU, koji će Evropska komisija sutra objaviti u Briselu.\nPored zahteva da se učvrsti vladavina prava i suzbije korupcija, jedan od bitnih elemenata novog pristupa proširivanju na Zapadni Balkan jeste rešenost Evropske komisije da znatno više podrži ekonomski oporavak i stabilizaciju zemalja tog regiona.\nSavet ministara EU mora da usaglasi ocenu o tome šta je glavni uslov za određivanje datuma pregovora sa Srbijom, a to je "vidno i trajno poboljšanje odnosa s Kosovom", dodao je zvaničnik EK.\nEvropska komisija se o tome konsultuje s članicama EU. Do sada je najjasnije uslove predočila Nemačka u memorandumu od sedam tačaka,\na druge članice EU "imaju sopstvene poglede" na to šta treba da omogući početak pregovora s Beogradom.\nPo evropskim diplomatskim izvorima, nemački uslovi su okosnica onoga o čemu nastoje da se usaglase evropska dvadesetsedmorica u pogledu datuma početka pregovora s Beogradom. Ipak, kako je ocenjeno, za vlasti Srbije najsporniji je zahtev Berlina da se sklopi neka vrsta pismenog sporazuma Beograda i Prištine da se neće međusobno ometati na putu ka EU, a to kao da ne dele mnoge od ostalih članica EU.\nFunkcioner Evropske komisije je najavio da će u Izveštaju o Srbiji biti navedeno i da su reforme bile usporene proteklih meseci zbog izbora i formiranja nove vlade. Sada je srpskim vlastima predočeno da naročito moraju prionuti na temeljnu doradu reforme pravosuđa, jer je to presudno za povratak poverenja stanovništva u Srbiji u sudove i tužilaštva.\nU Izveštaju Evropske komisije će biti podvučeno i da je neizostavno potrebno obezbediti samostalnost nezavisnih ustanova u Srbiji, poput centralne banke, budući da je ocenjeno da je zakonom o Narodnoj banci Srbije njena nezavisnost ugrožena.\nBiće podvučena i važnost slobode medija, poštovanja ljudskih i prava lezbijsko-homoseksualne manjine.\nSutra odluka o datumu Srbiji\nBrisel -- Šefovi diplomatija zemalja EU i dalje se lome oko toga da li će Srbiji odrediti datuma za početak pregovora o članstvu. Odluka bi trebalo da bude doneta sutra.\nČlanice EU podeljene u tome da li Srbiji uopšte treba dati datum početka pregovora, pa i uslovni. Uoči sastanka u Briselu, u danu otvaranja "integrisanih prelaza" na Merdarama i Jarinju, izvor blizak kiparskom predsedavanju Evropskim savetom tvrdi da su se članice EU podelile po pitanju da li bi Srbiji uopšte trebalo odrediti datum početka pregovora.\nMinistri spoljnih poslova EU sutra popodne, drugog dana zasedanja u Briselu odlučiti kad će odrediti datum početka pregovora o članstvu sa Srbijom, jer se neke članice EU i dalje protive da se to učini u junu iduće godine.\nU predlogu zaključaka, u koje je prenose agencije Tanjug i Beta, piše da postoje izgledi da pregovori sa Srbijom o pridruživanju budu otvoreni u junu, pošto prethodno Savet EU na proleće 2013. proceni napredak u političkom dijalogu na visokom nivou između Prištine i Beograda s ciljem da u junu 2013. donesu odluku o pokretanju pregovora o članstvu" sa Srbijom.\nNemačka, Holandija, a delom i Velika Britanija smatraju da još treba videti hoće li Beograd u dogledno vreme do kraja ispuniti sve uslove, a pre svega srediti odnose s Prištinom, a velika većina članica EU je za to da se "uvaže napori i napredak" koji su srpske vlasti ostvarile u sredjivanju odnosa s Prištinom.\nAgencije prenose da će večeras ili sutra pre podne biti obavljene dodatne konsultacije oko zaključaka zasedanja, budući da u nacrtu ovog dokumenta ministri navode da u martu treba da razmotre da u junu odrede datum pregovora sa Srbijom.\n"U ovom dokumentu se navodi i da dotad treba da se ustanovi da vlasti u Beogradu "na zadovoljavajući način" ispunjavaju uslove o sredjivanju odnosa s Prištinom i da su ostvarile napredak u reformama, o čemu izveštaj treba da podnese Evropska komisija.\nVisoka predstavnica EU Ketrin Ešton na popodnevnom zasedanju podnosi izveštaj šefovima diplomatija Unije o dijalogu Beograd-Priština, a večeras će novinare obavestiti o tome šta je rečeno na tom delu zasedanja, rekla je za agenciju Beta Maja Kocijančič, portparolka Ketrin Ešton.\nVisoka predstavnica EU će sutra popodne učestvovati u raspravi šefova diplomatija Unije o konačnoj verziji zaključaka i tome hoće li biti pomenut datum za Srbiju.\nPošto je odluka o datumu za Srbiju u zaključcima povezana i s eventualnim davanjem perspektive Kosovu za pregovora o Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju s EU, potrebno je i da za to da pristanak pet članica EU koje ne priznaju samoproglašenu nezavisnost Prištine i koje smatraju da je to teško prihvatljivo.\nDruge članice EU misle da je i Prištini potrebno dati podstrek zbog napretka u dijalogu s Beogradom.\nAko bi se dogodilo da ministri EU ne postignu dogovor o Srbiji i Kosovu, o tome bi morali raspravljati i odlučiti šefovi država ili vlada Unije koji se sastaju u četvrtak i petak u Briselu, ali u Savetu ministara EU naglašavaju da je snažna želja da se to ipak usaglasi sutra jer lideri EU imaju veoma teške razgovore o ekonomsko-finansijskom preuredjenju Unije.\nMeđutim, kako je za Tanjug objasnio neimenovani diplomata, neke zemlje se oštro protive pominjanju bilo kakvog roka, pa i uslovnog, za određivanje datuma pregovora.\n"Ni posle tri sastanka na nivou ambasadora tokom prošle nedelje nismo postigli saglasnost o predlogu zaključaka u vezi sa Srbijom i Kosovom", rekao je evropski diplomata na današnjem brifingu.\nIako nije rečeno koje se zemlje protive nacrtu zaključaka, Tanjug saznaje da su protiv pominjanja datuma za pregovore Srbiji Nemačka, Velika Britanija i Holandija, koje smatraju da još nije postignut dovoljan napredak u primeni dijaloga Beograda i Prištine.\nAustrija, Italija i Kipar smatraju da Srbija zaslužuje nagradu zbog ispoljene dobre volje u dijalogu i uspešnog početka sprovođenja sporazuma o integrisanim prelazima (IBM).\n"Osim toga, postoji otpor pojedinih članica da se i Kosovu otvori mogućnost da u junu 2013. dobije Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju (SSP)", poručeno je iz Brisela.\nDodeljivanju SSP Kosovu protivi se pet članica koje nisu priznale nezavisnost pokrajine: Španija, Rumunija, Grčka, Kipar i Slovačka.\nDiplomata je rekao da će ministri, koji danas i sutra raspravljaju o pitanjima proširenja, pokušati da nađu kompromisno rešenje.\n"Moramo naći formulaciju koja će pružiti Srbiji i Kosovu evropsku perspektivu, a kojom će sve članice biti zadovoljne", rekao je on i dodao da to neće biti lako jer su ova pitanja "izrazito politička".\nDiplomata nije isključio mogućnost da se o Srbiji i Kosovu vanredno raspravlja i večeras, na nivou stalnih predstavnika članica, uoči konačne odluke koju ministri treba da donesu sutra.\nDačić očekuje pregovore u junu\nPredsednik Vlade Ivica Dačić je rekao da očekuje da će u junu početi pregovori sa Srbijom o članstvu u EU. Dačić je istakao da se iz predloga zaključaka može videti da Srbija nikada nije bila bliža datumu pregovora, a samim tim i EU.\nOn očekuje da će predlog zaključaka Saveta EU predvideti da u martu bude doneta odluka kako bi u junu biti započeli pregovori o članstvu Srbije u EU.\nPremijer je novinarima u Vladi Srbije rekao da se u Briselu danas razgovara o napretku Srbije na nivou ministara spoljnih poslova i da očekuje da će biti jasno naglašeno kakvi su stavovi o tome kakva je situacija danas u Srbiji.\nOn je rekao da je svemu tome doprinelo i sprovođenje potpisanog sporazuma o integrisanom upravljanju administrativnim prelazima.\n"Da to nismo uradili, govorili bismo o 2014. ili o 2015. godini. Ne kažem da ne može drugačije, samo treba dobro razmisliti pre nego što se preduzmu bilo kakvi koraci", rekao je Dačić.\nPremijer je izrazio zadovoljstvo što je danas počela primena sporazuma na Jarinju i Merdaru i naglasio je da se sprovodi u skladu sa onim što je dogovoreno sa Ketrin Ešton i Hašimom Tačijem, a to je da nema nikakvih promena u odnosu na postojeće stanje.\nDogovorom o prelazima, kako je Dačić rekao, Vlada Srbije je potvrdila kredibilitet da je svesna odgovornosti i obaveza preuzetih od prethodne vlade.\nSrbija je usvojila Akcioni plan za ispunjavanje preporuka Evropske komisije iz godišnjeg izveštaja o napretku Srbije u procesu evropskih integracija za 2012. godinu.\nKancelarija za evropske integracije saopštava da Akcioni plan predvidja aktivnosti za ispunjavanje preporuka koje je Evropska komisija iznela u Godišnjem izveštaju o napretku, objavljenom u oktobru 2012.\nPlan sadrži pregled najvažnijih preporuka i nedostataka na koje je ukazala Evropska komisija, kao i pregled nadležnih institucija, mera\ni rokova za sprovodjenje tih preporuka i aktivnosti predvidjenih planom.\nNacrt akcionog plana pripremljen je u tabelarnom obliku, a preporuke sadržane u tabeli se odnose na nadležnosti vlade, dok su preporuke\niz domena rada zakonodavne i sudske vlasti, kao i one koje se odnose na nezavisna i regulatorna tela, date na kraju tabele, ali samo kao\nsistematizovan pregled preporuka, na osnovu kojih će oni izveštavati, dodaje se u saopštenju.\nRok primene Akcionog plana obuhvatiće period do objavljivanja narednog Godišnjeg izveštaja Evropske komisije.\nO ispunjenosti plana Kancelarija za evorpske integracije će pripremati izveštaje u aprilu, julu i septembru 2013. godine.\nGrubješićeva se ipak nada konkretnom datumu\nPotpredsednica Vlade za evropske integracije Suzana Grubješić izjavila je u Briselu da je i dalje otvoreno pitanje hoće li Savet ministara usvojiti zaključak u kojem se pominje datum za početak pregovora o članstvu i u EU.\nGrubješićeva je novinarima u Evropskom savetu rekla da postoje dve verzije nacrta zaključaka Saveta ministara EU u vezi sa dodeljivanjem datuma - jedna u kojoj se datum pominje, i druga u kojoj o datumu nema reči.\nU Evropskom savetu, gde danas počinje dvonevni sastanak ministara spoljnih poslova EU, Grubješićeva je kazala da i dalje postoji nekoliko zemalja koje zatežu i smatraju da Srbija treba da dobije datum tek kada sve što je vezano za normalizaciju odnosa s Prištinom bude urađeno.\n"Ključno je pitanje da li će datum biti pomenut ili neće, odnosno da li će se reći da će Srbija u junu dobiti datum ili ne. Ja se iskreno nadam da će napori ove vlade biti prepoznati i da će nam ostaviti otvorena vrata da u junu dobijemo datum za početak pregovora", rekla je Grubješićeva, na početku višednevne posete Briselu.\nOna je objasnila da i dalje ne postoji saglasnost povodom zaključaka i dodala da kod sebe ima obe verzije tih zaključaka.\nGrubješićeva, međutim, nije želela da navodi o kojim zemljama je reč, ali je ponovila da je Vlada Srbije ispunila sve što je obećala.\n"Jutros je proradio i administrativni prelaz Jarinje, znači sve što smo obećali mi smo ispunili i nije bilo jedne priče u Briselu, a druge u Beogradu. Ono što je vlada obećala ona je i ispunila i tako će biti i ubuduće", rekla je Grubješićeva.\nOna je dodala i da sa zemljama koje i dalje zatežu jednostavno mora više da se radi.\n"Moramo bolje da se prezentujemo, moramo više da objašnavamo da vide da imaju posla sa ozbiljnim političarima u Srbiji koji drže datu reč", istakla je Grubješićeva.\nPotpredsednica vlade danas je u Briselu imala bilateralne susrete sa ministrima spoljnih poslova Poljske i Italije, a narednih dana će se sastati i sa šefovima spoljnih poslova drugih evropskih zemalja, prisustvovaće sastanku Evropske narodne stranke EPP i sačekaće konačnu odluku Evropskog saveta o dodeljivanju datuma za početak pregovora Srbiji.\nEU: Sada je sve na Srbiji\nBrisel -- Šefovi država i vlada EU pozdravili su ministarske zaključke kojima je otvorena mogućnost da Srbija počne pregovore o članstvu do juna 2013. godine.\nOni ističu da je sada sve na Srbiji."Otvaranje pregovora je moguće u junu, ali to, pre svega, zavisi od Srbije", rekao je novinarima u Briselu premijer Slovenije Janez Janša.\nJanša je jedan od malobrojnih učesnika Samita koji su danas hteli da odgovaraju na pitanja novinara o proširenju, budući da je ta tema, o kojoj su ministri postigli punu saglasnost, danas praktično apsolvirana i očekuje se da na Samitu bez debate zaključi ministara budu samo potvrđeni.\nDanska premijerka Hele Torning-Šmit kratko je dobacila novinarima da pozdravlja zaključke i debatu o daljem proširenju Unije.\nIako je zaključkima ministara "na odloženo" dato zeleno svetlo Srbiji za pregovore, tokom irskog predsedavanja, premijer Luksemburga Žan Klod Junker, rezervisano je primetio da Srbija ne može baš "sutra ujutro da postane članica Unije".\nHrvatski premijer Zoran Milanović, međutim, izražava nadu da će Srbija što pre početi poregovore.\n"To je hrvatski interes. Nije to fraze radi, nego to zaista mislim. Susedi smo i treba raditi, zarađivati, trgovati, komunicirati i ja sa svoje strane dajem punu podršku tome", rekao je Milanović.\nRanije danas, nemačka kancelarka Angela Merkel je izjavila da Evropska unija u ovom momentu neće donositi odluke o početku pristupnih pregovora sa zemljama kandidatima.


Bogata fudbalska godina na RTS-u – online-news.rs\nHome > Sport > Fudbal > Bogata fudbalska godina na RTS-u\nBogata fudbalska godina na RTS-u\nod robertnbg - 2 јануара, 2020 013\nOd 16. do 30. juna, na RTS-u ste u direktnim prenosima mogli da pratite Evropski šampionat za fudbalere do 21 godine starosti koji je odigran u Italiji i San Marinu, i na kojem je nastupila i naša mlada reprezentacija.\nSrbiju je kao selektor predvodio Goran Đorović, a za veoma talentovan i perspektivan tim Srbije nastupili su Luka Jović, Gajić, Milenković, Radonjić, Pantić, Andrija Živković i Saša Lukić. Ipak, naš tim našao se u grupi B, sa reprezentacijama Nemačke, Danske i Austrije.\nKako je na šampionatu igralo samo 12 ekipa podeljenih u tri grupe sa po četiri tima, jasno je bilo da će Srbija veoma teško do prvog mesta u grupi koje je sigurno vodilo u polufinale, ali javnost se nadala da će sa ovako kvalitetnim sastavom naša selekcija uspeti da bude makar najbolja drugoplasirana ekipa na turniru i tako se domogne polufinala.\n“Orlići” razočarali u Italiji\nMeđutim, bilo je teže nego što je bilo ko očekivao, tako da je Srbija najpre na startu poražena od Austrije sa 2:0 i nakon tog susreta su nade našeg tima svedene na minimum.\nPotom su usledili ubedljivi porazi u drugom kolu od Nemačke sa čak 6:1, te poraz od Danaca u poslednjem kolu grupe B od 2:0.\nSrbija je kao poslednja u grupi B eliminisana sa turnira, uz svega jedan dati i čak 10 primljenih golova. Nemci su kao prvi prošli dalje, u polufinale.\nKuriozitet je i da je domaćin Evropskog šampionata, Italija, i pored pobede nad Španijom od 3:1 u grupi A, eliminisana i nije se domogla polufinala predvođena supertalentovanim Kjezom, Pelegrinijem, Barelom, Tonalijem, Kenom i Orsolinijem.\nI grupe A u polufinale je prošla Španija kao prva u grupi.\nNajinteresantnije je bilo u grupi C, gde Rumuni iznenadili favorizovane Engleze i Francuze.\nPredvođeni Janisom Hadžijem, Puškašom, Balucom i Petreom, Rumuni su deklasirali Hrvate sa 4:1, Engleze sa 4:2 i remizirali sa drugoplasiranim Francuzima 0:0, te su kao prvi u grupi prošli u polufinale. Drugoplasirana Francuska je bila najbolji drugoplasirani tim takmičenja i takođe prošla dalje iz grupe C.\nU polufinalu, Španci su predvođeni najboljim igračem turnira Fabijanom Ruizom, potom Ojarzabalom, Danijem Sebaljosom, Danijem Olmom i Majoralom, deklasirali Francuze za koje su igrali Dembele, Ikone, Tiram, Genduzi i Upamekano. Španija je slavila sa ubedljivih 4:1 i došla do finala.\nČekala ih je reprezentacija Nemačke koja je u drugom polufinalu savladala Rumuniju sa 4:2. Kod Nemaca je briljirao Luka Valdšmit koji je bio prvi strelac Evropskog prvenstva sa sedam golova.\nA u finalu, pobeda Španije od 2:1, golovima Fabijana Ruiza i Danija Olma. Amiri je dao utešni gol za Nemce. Španci su tako osvojili i petu titulu prvaka Evrope za igrače do 21 godine starosti.\nAmerikanke bez premca\nImali smo priliku da na RTS-u ispratimo i Svetsko prvenstvo za žene koje je odigrano u Francuskoj od 7. juna do 7. jula.\nNeprikosnovena je bila reprezentacija Sjedinjenih Američkih Država koja je bez poraza došla do finala.\nAmerikanke su u nokaut fazi eliminisale Španiju sa 2:1, potom domaćina Francusku u četvrtfinalu istim rezultatom, dok su u polufinalu bile bolje od Engleske koju je sa klupe predvodio Fil Nevil, ponovo sa 2:1.\nMegan Rapino, Aleks Morgan, Tobin Hit, Džuli Erc, Rouz Lavel, Lindzi Horan i iskusna Karli Lojd, predvođene legendarnom selektorom Džil Elis, došle su tako do svog petog finala Svetskih prvenstava.\nAmerikanke su i četvorostruke olimpijske šampionke, a i na ovom turniru opravdale su ulogu favoritkinja.\nRivalke u finalu bile su im fudbalerke Holandije, predvođene Vivijanom Miedemom i Like Martins.\nHolanđanke su u nokaut fazi eliminisale Japan sa 2:1, potom su bile bolje od Italijanki sa 2:0 u četvrtfinalu, dok su u polufinalu eliminisale i selekciju Švedske sa 1:0.\nŠveđanke su u borvi za bronzu savladale Englesku sa 2:1, dok su u finalu Amerikanke demonstrirale silu protiv Holandije i slavile sa 2:0.\nStrelci su bili Rouz Lavel i Megan Rapino koja je uz Elen Vajt iz Engleske i sunarodnicu Aleks Morgan bila prvi strelac turnira – sve tri su dale po šest pogodaka.\nAmerikanke su tako osvojile i četvrtu titulu šampionski sveta, ali i odbranile tron, pošto su pre četiri godine na Svetskom prvenstvu u Kanadi takođe došle do svetske titule.\nMegan Rapino je pored zlatne kopačke, osvojila i titulu najbolje fudbalerke na svetu u 2019. godini.\nPratili smo direktno na RTS-u i Svetske šampionate za fudbalere do 17 i do 20 godina starosti.\nMladi Brazilci najbolji na svetu\nSvetsko prvenstvo za igrače do 17 godina igrano je Brazilu, a titulu šampiona sveta osvojila je domaća selekcija, koja je u finalu savladala Meksiko sa 2:1.\nSjajna generacija fudbalera Brazila u ovom uzrastu, predvođena Žoaom Pegloom, Kajom Žoržeom, najboljim igračem Svetskog šampionata Gabrijelom Veronom i desnim bekom Janom Koutom, odigrala je spektakularan turnir pred svojim navijačima.\nU polufinalu, po mnogima finalu pre finala, sastale su se dve jakvalitetnije reprezentacije na turniru, Brazil i Francuska.\nFrancuzi za koje su igrali supertalentovani Aušiš, Milo, Embuku, Pembele, Amada i Sopi, vodili su sa 2:0 sve do 62 minuta, a onda su Brazilci stigli do preokreta i slavili sa 3:2.\nSličan scenario viđen je i u finalu, gde su Brazilci gubili od Meksika sa 1:0, ali su baš kao i protiv Francuza u polufinalu preokrenuli i slavili sa 2:1.\nI protiv Francuske i protiv Meksika, rezervista Lazaro je postizao golove u nadoknadi vremena i tako doneo Brazilu prvu titulu šampiona sveta za igrače do 17 godina starosti.\nTreće mesto pripalo je Francuskoj koja je pobedila aktuelnog šampiona Evrope u ovom uzrastu, Holandiju.\nUpravo je Holanđanin Sontje Hansen bio najbolji strelac Svetskog kupa sa šest datih golova u takmičenju.\nJedan meč dovoljan za zlatnu kopačku\nNa Svetskom prvenstvu za fudbalere do 20 godina koje igrano u Poljskoj od 23. maja do 15. juna, pobedila je reprezentacija Ukrajine koja je u finalu savladala Južnu Koreju sa 3:1.\nUkrajinci su u polufinalu pobedili Italiju sa 1:0 golom Buletse, dok je Koreja istim rezultatom savladala Ekvador a strelac pobedonosnog gola bio je Čoi.\nU finalu, za Ukrajince su pogađali Supriaga koji je dao dva gola i odlični Citašvili, dok je jedini gol za Južnu Koreju dao najbolji fudbaler Svetskog šampionata u Poljskoj, Li Kang In.\nPrvi strelac takmičenja bio je supertalentovani Norvežanin Erling Holand, koji je u grupi C na meču između Norveške i Hondurasa dao čak devet pogodaka i tako osvojio zlatnu kopačku, iako njegov tim nije prošao ni grupnu fazu takmičenja.\nNorvežani su deklasirali na toj utakmici Honduras sa 12:0 i to je bila najubedljivija pobeda na turniru.\nPortugalci najbolji na pesku\nPratili smo u novembru na RTS-u i Svetsko prvenstvo u fudbalu na pesku koje je igrano u Paragvaju.\nTitulu šampiona sveta osvojila je reprezentacija Portugalije koja je u finalu savladala Italiju sa 6:4.\nNa tom svetskom šampionatu igralo je 16 najboljih svetskih ekipa, podeljenih u četiri grupe sa po četiri tima. Portugalci su poraženi u grupi od prvog favorita Brazila, ali su potom u četvrtfinalu savladali Senegal sa 4:2 a potom i Japan u polufinalu tek posle penala.\nItalijani su u četvrtini finala bili bolji od Švajcarske sa 5:4, dok su u polufinalu savladali Rusiju sa 8:7 i tako napravili najveće iznenađenje na turniru, s obzirom na to da su Rusi u četvrtfinalu pobedili Brazil sa 4:3.\nU finalu, Portugalce su protiv Italijana predvodili Leo Martins i najbolji igrač Portugalije Žordan, a Italijanima nije pomogao ni najbolji strelac takmičenja Gabrijele Gori koji je dao 16 pogodata na turniru.\nLiverpul osvojio svet\nI konačno, od 11. do 21. decembra, igrano je i Svetsko prvenstvo za klubove u Kataru, na kojem je nastupilo sedam ekipa – šest šampiona kontinenata i domaćin turnira, ekipa Al Sada iz Katara.\nŠampioni Evrope i Južne Amerike uključili su se u nadmetanje tek od polufinala, tako da je Flamengo iz Brazila u prvom polufinalu pobedio prvaka Azije Al Hilal iz Saudijske Arabije sa 3:1 golovima De Araskaete, Bruna Enrioke i autogolom Al Bulaihia, dok je Liverpul u drugom polufinalu bio bolji od Montereja iz Meksika sa 2:1 golovima Keite i Firmina, dok je za Monterej strelac utešnog gola bio Mori.\nU velikom finalu koje je igrano 21. decembra na Kalifa Internacionalnom stadionu u prestonici Katara Dohi, Liverpul je savladao Flamengo posle produžetaka sa 1:0.\nStrelac pobedonosnog gola za Liverpul bio je Brazilac Roberto Firmino u 99. minutu utakmice.\nTim golom, Liverpul je došao do prve titule na Fifinim Svetskim prvenstvima, i tako objedionio evropsku i svetsku titulu tokom 2019. godine.\nKljučne reči bogata FUDBALSKA godina RTSu\nI baka od 80 godina uživa u brzini – unuk je provozao trkačkom stazom brže od 300 km/h VIDEO\nRadovali smo se 2019: okoviev Vimbldon, servis Bue, fudbalski giganti u Beogradu\nInter i Žiru dogovorili saradnju, čeka se Čelsi\nKakvo “čudo od deteta” je Dortmund doveo, Haland debitovao het-trikom\n18 јануара, 2020 06\nKategorije Изабери категорију Automobili (100) Ekonomija (3.437) Kultura (925) Prevoz (1) Putovanja (475) Sport (15.183) Fudbal (3.676) Košarka (1.799) Odbojka (37) Rukomet (100) Tenis (1.523) Vaterpolo (83) Tehnika (716) Vesti (6.458) Zdravlje (1.216) Život (3.286)


DPK bojkutuje rad Skupštine Kosova\nSkupština Kosova, arhivska fotografija\nPoslanici u Skupštini Kosova iz redova opozicione Demokratske partije Kosova (DPK) obustvaljaju učešće u radu Parlamenta na nedelju dana, objavio je u sredu, 11. novembra, poslanik te stranke Abeljard (Abelard) Tahiri i pozvao lidere institucija i političkih partija da se pridruže inicijativi.\nBojkot je usledio nakon što su najviši bivši i aktuelni zvaničnici ove stranke optuženi pred Specijalnim većima u Hagu za ratne zločine.\nMeđutim, Tahiri je naglasio da se "ovaj korak ne povezuje sa pravosudnim dešavanjima", nego da Kosovu treba "jedinstvo naspram nesvakidašnjih događaja".\nKako je rekao, DPK nema nameru da se meša u rad pravosuđa niti da komentariše rad Specijalizovanih veća, ali je istakao potrebu da se „razmisli o nedavnom razvoju događaja".\nDemokratska partija Kosova je sa 24 poslanika treća politička stranka po jačini u Skupštini. Odluku o bojkotu su doneli uoči početka sednice na kojoj je trebalo da se glasa o Nacrtu zakona o ekonomskom oporavku u drugom čitanju.\nZbog nedostatka kvoruma sednica je odložena.\nInače, lider Demokratske partije Kosova Kadri (Veseli) Veselji se nalazi u pritvorskoj jedinici u Hagu nakon što su Specijalizovana veća potvrdila protiv njega optužnicu za ratne zločine i zločine protiv čovečnosti.\nNakon što je Veselji 5. novembra prebačen u Hag, funkciju vršioca dužnosti lidera DPK je preuzeo Enver Hodžaj.\nSa druge strane, Arben (Gashi) Gaši, šef poslaničke grupe Demokratskog saveza Kosova (DSK), koja je na čelu vladajuće koalicije, izjavio je da pojedini predstavnici opozicije preduzimaju opstruktivne akcije.\n„Opozicija onemogućava Skupštini Kosova da se bavi ekonomskim problemima sa kojima se suočava kosovsko društvo, budući da je neodgovorna u svojim postupcima.\nOn je naveo da će se građani Kosova vrlo teško suočiti sa rigoroznim mearama protiv širenja korona virusa uz napomenu da je neophodna koordinacija svih stranaka.\nBez razgovora o mestu predsednika Kosova\nGovoreći o poziciji predsednika Kosova, nakon što je Hašim Tači (Hashim Thaci) podneo ostavku jer je protiv njega potvrđena optužnica za ratne zločine, Gaši je rekao da još nema razgovora po tom pitanju.\n“Vlada funkcioniše i ima puni legitimitet da deluje u interesu građana. Vladajuća koalicija nema saglasnost po pitanju pozicije predsednika i ne postoji podela po tom pitanju“, rekao je Gaši.\nSpecijalizovana veća sa sedištem u Hagu potvrdila su optužnicu za ratne zločine i zločine protiv čovečnosti protiv Hašima Tačija (Hashim Thaci), Kadrije Veseljija (Veseli), Redžepa Seljimija (Rexhep Selimi) i Jakupa (Krasniqi) Krasnićija.\nSvi su se izjasnili da nisu krivi za optužbe koje im se stavljaju na teret.\nSpecijalizovano tužilaštvo Kosova u Hagu bavi se istragom navodnih zločina pripadnika Oslobodilačke vojske Kosova počinjenih nad etničkim manjinama i političkim rivalima od januara 1998. do decembra 2000. godine.


Vansi preuzeo aerodrom Nikola Tesla na 25 godina - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Vansi preuzeo aerodrom Nikola Tesla na 25 godina\nU saopštenju se navodi da Republikа Srbijа ostаje vlаsnik аerodromа, a da je tokom periodа trаjаnjа Koncesije „Vansi“ dužnа dа uplаćuje koncesionu nаknаdu svаke godine, kаo i dа sprovodi ulаgаnjа u аerodromsku infrаstrukturu u rokovimа i u sklаdu sа Ugovorom o koncesiji.\nUkupnа vrednost trаnsаkcije je 1,46 milijаrdi evrа i, kako se navodi u saopštenju, predstаvljа prvu koncesiju „tako velike vrednosti ikаdа sprovedene u Srbiji“.\nNа dаnаšnjoj sednici Vlаde Srbije konstаtovаno je dа su „Vansi“ i majka te kompаnije, „Vinci Airports S.A.S“, ispunile sve prethodne uslove iz Ugovorа o koncesiji zа finаnsirаnje, rаzvoj kroz izgrаdnju i rekonstrukciju, održаvаnje i uprаvljаnje infrаstrukturom aerodromа „Nikolа Teslа“ i obаvljаnje delаtnosti operаterа, potpisаnog 22. mаrtа ove godine.\nSaopšteno je i da „Vansi“ plаnirа dа аerodrom „Nikolа Teslа“ postаne regionаlno čvorište kаo i dа se broj putnikа koji ga koriste povećа tri putа tokom periodа trаjаnjа Koncesije.\n„Ponosni smo što nаš nаjveći međunаrodni аerodrom ‘Nikolа Teslа’ postаje deo porodice globаlnih аerodromskih operаterа i verujemo dа će nаstаviti još uspešnije dа rаzvijа svoje kаpаcitete i uvećаvа broj putnikа koji dolаze u nаšu glаvnu vаzdušnu luku“, navodi se u saopštenju Vlade Srbije.\n„Vansi“ je saopštio da je uzeo kredit od ukupno 420 miliona evra, uz maksimalno vreme dospeća od 17 godina, kod četiri multilateralne institucije: Medjunarodne finanijske korporacije (IFC), Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD), Francuske agencije za razvoj posredstvom filijale Proparco i Nemačke organizacija za ulaganje i razvoj (DEG) i šest komercijalnih banaka (Unicredit, Intensa, Erste, Société Générale, Kommunalkredit i CIC).\nTi će krediti, zajedno sa vlasničkim kapitalom koji ulaže „Vansi“, omogućiti finansiranje prava na inicijalnu koncesionu naknadu u iznosu od 501 milion evra, kao i radove na proširenju, modernizaciji aerodroma, predvidjeno ugovorom.\nEBRD je saopštila da će aerodrom „Nikola Tesla“ biti transformisan u moderan transportni centar za Srbiju i region zahvaljujući velikom investicionom programu, kojem ta banka doprinosi kreditom u iznosu do 72 miliona evra i sindiciranim kreditom od 110 miliona evra.\n„EBRD kredit deo je šireg finansijskog paketa u koji su uključeni i IFC, francuska organizacija za razvoj Proparco, nemačka organizacija DEG, kao i komercijalne banke Banca IMI, Unicredit, Erste Group, Kommunalkredit, CIC i Societe General“.\nDirektorka za transport EBRD-a Su Beret,izjavila je da će „konkurentan, transparentan i zdrav proces koji je u srcu ovog projekta“ biti osnova za njegov uspeh, a direktorka EBRD-a za Zapadni Balkan Žužana Hargitai da je „ponosna što učestvuju u finansiranju tog projekta, koji je deo širokog opsega njihovih investicija u zemlji“.\nPovodom preuzimanja aerodroma „Nikola Tesla“, nacionalni avio-prevoznik Er Srbija poželeo je dobrodošlicu novom koncesionaru i zahvalio se na saradnji dosadašnjem timu koji je upravljao aerodromom, na čelu sa direktorom Sašom Vlaisavljevićem.\n„Aerodrom ‘Nikola Tesla’ je i naš dom i izuzetno važno čvorište saobraćajne mreže. Baš zbog toga, naše snažno, konstruktivno i posvećeno partnerstvo, može da bude samo od koristi svim stranama“, izjavio je generalni direktor Er Srbije Dankan Nejsmit.\nOn je dodao da ta kompanija godišnje preveze gotovo polovinu putnika koji koriste beogradski aerodrom i da će dolazak novog partnera značiti podsticaj daljem jačanju odnosa i saradnje dva preduzeća.\nKompаnijа „Vansi“ je globаlni operаter koji posluje u 12 zemаljа uključujući Srbiju, uprаvljа sа 45 аerodromа i zаpošljаvа 12.000 ljudi.\nTa kompanija je nа svojim аerodromimа u 2017. godini imаla 180 milionа putnikа i ostvаren prihod od 1,4 milijаrde evrа.\n„Vansi“ je u januaru 2018. izabran za koncesionara aerodroma „Nikola Tesla“ putem javnog tendera, čime je preuzeo obavezu da investira u modernizaciju aerodroma.\nInvesticije će obuhvatiti renoviranje putničkih terminala, proširenje kapaciteta i poboljšanje usluga i objekata, kao i poboljšanje ekoloških standarda.\nAerodrom „Nikola Tesla“ Beograd je najveći aerodrom u Srbiji i ukupan putnički saobraćaj u 2017. godini iznosio je 5,34 miliona, a teretni saobraćaj preko 19.750 tona.\n6 reagovanja na “Vansi preuzeo aerodrom Nikola Tesla na 25 godina”\nFrancuska rec ,,vinci,, se cita vensi.\nSerena Vilijams kaže:\nČita se Vansi. Raspitaj se kod ovih što stvarno govore francuski. Inače, Vinci nije francuska reč, već je kompanija to ime uzela po Leonardu da Vinčiju (Léonard de Vinci).\nJasna Stojanovic kaže:\n23. decembra 2018. u 01.50\nCita se „Vensi“ (tako Francuzi izgovaraju Leonardovo prezime).\n21. decembra 2018. u 21.05\nPa, lepo Vansi uzeo aerodroma na 25 godina, ništa se ne zna o samom ugovoru, verovatno je opet na štetu Srbije, a da ne pričamo što praktično već sada Niški aerodrom sveden na neki minimum i uskoro će opet doći na cifru od par hiljada putnika i duplo manje zaposlenih.\nU sta se racuna onih 100 miliona Eura koje je ministarstvo Zorane Mihajlovic na ime „pomoci koncesionaru“ (Vansu) zaduzilo kod Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD) ?!


Tanjug 17. juna 2019. 19:34\nTIRANA – Albanska granična policija zajedno sa pripadnicima misije Fronteks na grčko-albanskoj granici za tri nedelje su otkrili oko 400 migranta u zelenom pojasu na toj graničnoj liniji, prenosi portal a1on.\n„Većina ovih migranata, koji apliciraju za azil, čine zloupotrebe, jer pokušavaju da pobegnu. To najčešće rade kako bi otišli u Crnu Goru, a u poslednje vreme i ka Kosovu“, izjavio je Merkaj.\n„Kolege iz Crne Gore, Makedonije i na Kosovu čekaju da vide pozitivne korake što će ova operacija preuzeti u smeru smanjenja nelegalne migracije. Oni takođe mogu da pošalju svoje oficire, koji će biti u statusu posmatrača“, istakao je Merkaj za tiransku televiziju „Ora njuz“.


Blok Unije desnog centra odlazeće kancelarke Angele Merkel, koji prema anketama pokazuje pad od nekoliko bodova uoči izbora u nedelju, pozabavio se pretragama i Šolcovom reakcijom, a opozicione stranke su sazvale poseban sastanak parlamentarnog odbora za finansije, radi razmatranja tog pitanja.\nDržavno tužilaštvo u Osnabriku sprovelo je neku vrstu racije u Ministarstvu finansija, ali i Ministarstvu pravde koje takođe vode socijaldemokrate.\nCilj je bio da se propita šta radi Finansijska obaveštajna jedinica (FIU) sa sedištem u Kelnu, a koja je u nadležnosti Ministarstva finansija.\nPosao FIU je između ostalog da prima prijave banaka, notara i trgovaca koji imaju sumnje da neki klijent ima prljav novac ili da ga pak uplaćuje u svrhu finansiranja kriminala ili terorizma.\nFIU onda treba da izvrši provere, odvoji ozbiljne prijave od onih koje deluju neozbiljno, te da prosledi šta ima policiji i tužilaštvu.\nOvo ispitivanje, kako se navodi, dolazi nakon poslednje od tri televizijske debate izmedu Šolca i druga dva kandidata za kancelara, Armina Lašeta iz Unije i Analene Berbok iz Zelenih.\nKao i u prethodne dve, anketa je pokazala da su ispitanici mislili da je Šolc ostavio najbolji utisak.


Ponedeljak, 24. februar 2020. | 80. sednica Odbora za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu 24.02.2020.\nSaziv 80. sednice Odbora za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu - 24.02.2020.\nIzveštaji 80. sednice Odbora za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu - 24.02.2020.\nAmandmani 80. sednice Odbora za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu - 24.02.2020.\nZapisnik 80. sednice Odbora za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu - 24.02.2020.