U prvih šest meseci reciklirano više od 20.000 tona guma - ecofeminizam\nsep 18, 2019 otpad, reklaža guma, štetne materije, Udruženje reciklera Srbije\nU desetak postrojenja za tretman guma u našoj zemlji pneumatici se sakupljaju putemsakupljačke mreže koju organizuju recikleri, a koja uključuje sopstveni sistem sakupljanja, kao i fizička i pravna lica sakupljače sa kojima sarađuju. Takođe, u reciklažne centre gume stižu i od generatora otpada kao što su vulkanizerske radnje, poljoprivredna dobara, deponije, industrija, gumarska, rudarska i transportna preduzeća, proizvođači i distributeri pneumatika.\nU Srbiji se primenjuje načelo „zagađivač plaća“, proisteklo iz zakonodavstva EU, što znači da su uvoznici i proizvođači guma u obavezi da plaćaju ekološku taksu kako bi setaj novac koristio da se gume na bezbedan način zbrinu kada postanu otpad.\nIako naplata ekološke takse raste iz godine u godinu, isplata podsticajnih sredstva za zbrinjavanje guma i svih posebnih tokova otpada kasni duže od godinu dana i isplaćuje se u manjem iznosu nego što su firme preradile otpada. Država je za tretman otpada prošle godine platila 34% manje podsticajnih sredstava za otpad koji su recikleri već sakupili i preradili.Prošle godine je prerađeno ukupno 42.000 tona guma, što znači da je ostao neplaćen tretman 14 miliona kilograma guma– napominju u Udruženju, i dodaju da i u ovoj godini kada se završava treći kvartal recikleri još nisu dobili ni dinara podsticajnih sredstava.\nReciklaža otpadnih guma nije visokoprofitabilan posao, jer podsticajna sredstva pokrivaju samo deo troškova sakupljačke mreže, transporta otpada i zahtevne i skupe tehnologije tretmana ove vrste otpada. Jedino se velikim obimom proizvodnje i plasmanom sopstvenih proizvoda, nastalih iz procesa reciklaže, može ostvariti određeni profit.\nU Udruženju podsećaju da otpadne gume pripadaju posebnim tokovima otpada, kao i baterije, akumulatori, otpadna ulja, otpad od EE proizvoda, jer zahtevaju posebno upravljanje otpadom od mesta nastajanja, sakupljanja, transporta i tretmana, u suprotnom mogu da imaju negativne posledice na životnu sredinu i zdravlje ljudi ukoliko se neadekvatno zbrinjavaju.\nRecikliranjem guma se čuvaju resursi jer se dobija gumeni granulat od koga se prave raznovrsni proizvodi kao što su podloge za sportske terene, dečija igrališta, izolacioni materijal, kante za smeće, dodatak za asfaltne mešavine za izradu puteva, auto-delovi, obloge za štale itd.


Jedan život, jedan san\nU okviru revijalnog programa Beogradskog festivala dokumentarnog i kratkometražnog filma – 67/68. martovskog festivala, koji se i ove godine održava u Domu omladene Beograd, premijerno je prikazan i dokumentarni film JEDAN ŽIVOT, JEDAN SAN, koji slikom i rečju podseća na važne dogadjaje iz istorije Omladinskog pozorišta DADOV, od njegovog osnivanja do danas. U tridesetak minuta filma stalo je 60 godina postojanja DADOVA – prikazan je početak rada pozorišta, njegovi mnogobrojni uspesi, ličnosti koje su u njemu stvarale i koje su obeležili njegovu istoriju, ali predstavljeni su i ambiciozni planovi za budućnost.\n“DADOV je više od prostora u kojem su svoje talente otkrivali, pokazivali ili proveravali budući glumci i glumice. “Dadov” je takođe i skriveno, ali pre svega otvoreno gnezdo i za buduće pisce, reditelje, scenografe, kostimografe, kompozitore i odanu publiku koja svojom interakcijom utiče na stvaranje pozorišne budućnosti” – rečeno je u filmu.\nFilm je režirao Marko Čelebić, urednik programa u DADOVU, montažu je uradio Aleksandar Aleksić, dizajner zvuka je Novak Aščerić, direktor fotografije Aleksandar Radenović a producentkinja filma je Miljana Mijović.


Završen projekat Razvoja baze podataka puteva - INFRASTRUKTURA\nHomeSAOBRAĆAJ - PROJEKTOVANJEZavršen projekat Razvoja baze podataka puteva\nmar. 18, 2019 at 2:00 pm\n3 godine ago 19 Marta, 2019 no commentNo tags\nNa konferenciji su govorili Urbonaviciute Audrone, zamjenica šefa odsjeka za saradnju Delegacije Evropske Unije u Crnoj Gori, Emina Mujević Kara, Generalna direktorica za međunarodnu saradnju i EU fondove u Ministarstvu saobraćaja i pomorstva. Lorenzo de Angelis, koordinator projekta – predstavnik SPEA Engineering i Ervin Adrović, pomoćnik direktora Uprava za saobraćaj.\nKoordinator projekta – predstavnik SPEA Engineering, Lorenzo de Angelis, istakao je da je glavni cilj projekta bio razvoj sistema podrške za upravljanje, u skladu sa najnaprednijim međunarodnim standardima, konfiguriran i popunjen podacima o crnogorskoj infrastrukturnoj mreži kako bi se omogućio trenutni početak procesa upravljanja zasnovanog na upotrebi ovih sistema.\n6 mjeseci ago 2 Decembra, 2021\nPLANIRANJE PROSTORASAOBRAĆAJ - PROJEKTOVANJE\nGRADSKI SISTEMISAOBRAĆAJ - PROJEKTOVANJE\n1 godina ago 29 Decembra, 2020


Za parking i stanove funkcionera 8,8 miliona KM - Klix.ba\n21.4.2010. u 21:37\nZa plaćanje zakupa u ovoj godini iz budžeta institucija BiH biće izdvojeno ukupno 26,7 miliona KM, od čega gotovo 500.000 KM za zakup parking prostora, a za iznajmljivanje stanova 8,3 miliona KM.\nU informaciji koju je Ministarstvo finansija i trezora BiH pripremilo na zahtjev Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH navodi se da za plaćanje parking prostora najviše troši Služba za zajedničke poslove BiH, kojoj će ove godine biti potrebno 154.440 KM kako bi obezbijedila parking mjesta za svoja vozila.\nPredsjedavajuća Komisije za budžet i finansije Doma naroda parlamenta BiH Dušanka Majkić kaže da je Vijeće ministara BiH i ranije trebalo da im dostavi informacije o troškovima zakupa, jer su ih tražili više puta.\n"Nedopustivo je da se rukovodiocima ostavlja na volju da biraju lokacije i sami zaključuju ugovore o zakupu. Vijeće ministara moralo je donijeti jedinstven propis da uredi ovu oblast, jer u zemlji u kojoj cvjeta korupcija moguće je očekivati da se u te poslove neko 'ugradi' na štetu budžeta", rekla je Majkić dodavši da prvi put čuje podatak da se gotovo pola miliona KM troši za parking prostor.\nMinistarstvo inostranih poslova plaća 62.399 KM za parking prostor, a Uprava za indirektno oporezivanje (UIO) 84.513 KM, dok Obavještajno-bezbjednosna agencija (OBA) za parking troši 84.179 KM, prenose "Nezavisne novine".\nNa zakup stanova najviše troši Ministarstvo odbrane BiH, koje ima 3.010 ugovora o zakupu stanova za pripadnike Oružanih snaga BiH i u tu svrhu potroši 8.240.640 KM. Preostalih 100.000 KM za zakup stanova u 2010. godini potrošiće Agencija za razvoj visokog obrazovanja BiH, Agencija za predškolsko, osnovno i srednje obrazovanje, OBA, Služba za zajedničke poslove, Visoki sudski i tužilački savjet i Predsjedništvo BiH.\nPoslanici su u decembru prošle godine tražili od resornog ministarstva da im budu dostavljeni detaljni podaci o ugovorima o zakupu za oko 60 institucija BiH i dobili su informaciju na 2.310 stranica o troškovima za ovu namjenu, navode "Nezavisne".\nPrema informaciji resornog ministarstva, rukovodstva institucija BiH ugovore o zakupu sklapaju bez saglasnosti i prethodnog mišljenja Ministarstva finansija i trezora BiH. Cijene zakupa po metru kvadratnom kreću se od 20 do 40 KM, u zavisnosti od lokacije i grada u kome je prostor zakupljen.\nNajviše novca, ukupno 13,6 miliona KM, troši se za zakup poslovnog prostora ili zgrada, od čega 4,6 miliona potroši MIP za smještaj diplomatsko-konzularnih predstavništava BiH u svijetu.\nDalje se navodi da u BiH najviše novca za zakup troši Državna agencija za istrage i zaštitu (SIPA) 713.787 KM, s tim da će godišnji zakup Agenciji biti 638.800 KM ukoliko se računa ušteda nakon useljenja u novi objekat u maju.\nOko pola miliona KM godišnje na zakup troše Direkcija za civilno vazduhoplovstvo i UIO, dok oko 400.000 KM godišnje troše IDDEEA, OBA, Granična policija, Centar za uklanjanje mina i Kancelarija za veterinarstvo, a Služba za poslove sa strancima zakup plaća 312.000 KM.\nVećina institucija koje mnogo troše na zakup imaju terenske kancelarije, osim Agencije za promociju stranih investicija (FIPA), koja godišnje u tu svrhu potroši 250.000 KM.\nNeke institucije BiH zakupljuju i skladišni prostor, pa će ove godine biti izdvojeno 434.226 KM, od čega će 317.574 KM potrošiti UIO BiH.\nMinistarstvo bezbjednosti i Granična policija, zbog specifičnosti poslova, plaćaju smještaj telekomonikacione opreme, za šta će iz budžeta ove godine biti izdvojeno 211.121 KM. Za zakup zemljišta ove godine biće plaćeno 421.068 KM, od čega se 213.721 KM odnosi na SIPA, a ostatak na MIP, UIO, RAK, Ministarstvo bezbjednosti, Graničnu policiju i Centar za uklanjanje mina.\nU 2007. godini za zakup je potrošeno 16,2 miliona KM, u 2008. godini 18,7 miliona KM, a u 2009. godini 26,8 miliona KM.


Uz rad na rizortu “Azmont“ otkupio i tendersku dokumentaciju Instituta u Igalu | Trebinje Live\nUz rad na rizortu “Azmont“ otkupio i tendersku dokumentaciju Instituta u Igalu\nDa li će Institut „Dr Simo Milošević“ u Igalu uskoro dobiti novog vlasnika ostaje da se vidi.\nAli ono što je sigurno kompanija „Azmont Investments“ otkupila je tendersku dokumentaciju za Institut i do 7. aprila predaće ponudu koju obrađuje tim stručnjaka, saopštio je danas direktor kompanije Džejms Vilson prilikom susreta sa novinarima upravo u Institutu za koji su zainteresovani.\nOn je ovom prilikom kazao da je svima želja da luksuznom liječilištu ali i centru za odmor vrati nekadašnji renome. Vilsonov povod za druženje sa novinarima je dvodnevna radionica na kojoj se konsultuje 120 stručnjaka koji rade na projektu rizorta u Kumboru.\nInače, u „Azmont„ su velike aktivnosti. Poslije predstavljanja nove vizure kompleksa Kumbor ministrima održivog razvoja Branimiru Gvozdenoviću i finansija dr Radoju Žugiću, te predstavnicima lokale uprave, u Kumboru je počela sa radom betonjerka u kojoj se na licu mjesta proizvodi beton i u naredne tri godine u ovom postrojenju biće proizvedeno 80 odsto betona od ukupne količine koliko se godišnje proizvede u Crnoj Gori. Tim povodom danas je na Žabljaku organizovana prezentacija najsavremenijeg i najkvalitetnijeg materijala kojim će se graditi impozantni kompleks u Kumboru koji ima površinu Starog grada Dubrovnika.\nDo kraja marta u Kumbor će biti dopremljen 21 kran, a za mjesec dana u Bijelom Polju počinje sa radom Azmontova Akademija na kojoj će biti obučeno 3.000 radnika od kojih će prvih 1.000 već u aprilu stići u Kumbor. Za potrebe ovog gradilišta u najskorije vrijeme biće potpisan ugovor sa menadžmentom “Vektra Boke“ o petogodišnjem zakupu hotela „Plaža“ , a razgovaraće se i sa drugim hotelijerima u Herceg-Novom kako bi se smjestili svi radnici koji će biti angažovani u Kumboru.\n„Ovo je najkomplikovaniji turistički projekat koji će ikada biti izgrađen u Evropi. Ništa nije tipsko, ni jedan objekat nije jednak. Svaki ima posebnu testuru i arhitekturu sa tradicionalnim mediteranskim elementima. U Kumboru će biti novi grad kao tri barokna Perasta“, kazao je Džejms Vilson i ponovio da će rizort u Kumboru biti završen do 1. maja 2016. godine.


Još jedna osoba je još na slobodi, objavila je danas policija.\nDvojica uhapšenih i osoba koja je u bekstvu suočeni su sa optužbama za umešanost u terorističke akcije, ilegalno držanje vatrenog oružja i eksploziva, kao i za falsifikovanje, prenosi AP.\nOni su navodno učestvovali i u pljački kladionice u atinskom predgrađu 21. oktobra.\nProtivteroristička jedinica je tokom pretresa 13 kuća zaplenila, između ostalog, pet kalašnjikova, automatsku pušku, dva pištolja, granate, eksploziv i detonatore.\nJedan od uhapšenih bio je u zatvoru od 2010. godine zbog članstva u organizaciji "Revolucionarna borba", ali je izašao na slobodu prošle godine.\nANTITERORISTIČKA AKCIJA U ŠPANIJI U koordinaciji sa Marokom sprečen napad džihadista\nOPASAN POKRET SE ŠIRI EVROPOM Oni tvrde da ljudima otkrivaju "istinu", a u stvari imaju STRAVIČNE NAMERE\nKomitet za pravosuđe američkog Predstavničkog doma preporučio je da se pokrene proces opoziva američkog predsednika Donalda Trampa zbog zloupotrebe vlasti, čime je efektivno otvoren put za glasanje u Predstavničkom domu sledeće nedelje.


Sve publikacije, Komparativna analiza studija slučaja Albanije, Bosne i Hercegovine, Crne Gore, Hrvatske, Kosova UNSB 1244, Makedonije i Srbije\nVaša lokacija / Beogradski centar za bezbednosnu politiku / Publikacije / Sve publikacije / Komparativna analiza studija slučaja Albanije, ... /\nViši istraživač u Institutu za demokratiju i medijaciju (IDM) iz Tirane\nPercepcije Albanije u medijima u Srbiji uglavnom negativne i vezuju se za kosovsko pitanje\nNezavisne državne institucije na Zapadnom Balkanu postaju značajniji faktor u nadzoru sektora bezbednosti\nKomparativna analiza studija slučaja Albanije, Bosne i Hercegovine, Crne Gore, Hrvatske, Kosova UNSB 1244, Makedonije i Srbije\nAutor: Arjan Dirmiši\nTeme: Nezavisni organi, Regionalna bezbednost\nPreuzmite: PDF ( 0.43MB )\nBroj preuzimanja: 2436\nZaključci predstavljeni u ovom tekstu su doneti na osnovu regionalnog istraživanja uspeha nezavisnih državnih institucija (NDI) u nadzoru mesnih sektora bezbednosti u Albaniji, Bosni i Hercegovini, Crnoj Gori, Hrvatskoj, Kosovu, Makedoniji i Srbiji.\nNa osnovu analize trendova iz pojedinačnih studija sedam organizacija sa Zapadnog Balkana viši istraživač u Institutu za demokratiju i medijaciju iz Tirane Arjan Dirmiši izveo je dva glavna zaključka o efikasnosti nadzora nezavisnih državnih organa nad sektorom bezbednosti u regionu.\nPrvo, nezavisne državne institucije su u sistemu demokratskog upravljanja zemalja Zapadnog Balkana postale svakodnevna pojava i postoje dokazi da postaju sve značajniji faktor prilikom nadzora bezbednosnog sektora u zemljama Zapadnog Balkana (ZB). One značajno doprinose očuvanju i unapređenju ljudskih i osnovnih građanskih prava, boljem upravljanju finansijama i kontroli i sprečavanju korupcije.\nNezavisne državne institucije se sve više bave zaštitom građana od zloupotrebe ovlašćenja koje mogu počiniti pripadnici policije i drugih organa za primenu zakona, zatim zaštitom prava zaposlenih u sektoru bezbednosti, zaštitom ličnih podataka, uravnoteženom i proporcionalnom upotrebom posebnih istražnih mera, borbom protiv diskriminacije, te pristupom informacijama od javnog značaja.\nTakođe, nezavisne državne institucije koje nadziru izvršenje državnog budžeta sve više se usredsređuju na standarde koji se odnose na pravilno trošenje sredstava u bezbednosnom sektoru. Provera javnih nabavki i trošenja sredstava u oružanim snagama, policiji i bezbednosno-obaveštajnim agencijama više ne predstavlja nemoguću misiju, iako je vreme kada će ova vrsta nadzora postati redovna pojava još uvek daleko. S obzirom na to da bezbednosni sektor ima ključnu ulogu u borbi protiv korupcije, ta vrsta borbe je postala nova glavna oblast interesovanja nezavisnih državnih institucija.\nDrugo, uprkos razlikama koje postoje između država, evidentno je da postoji jaz između zakonskih odredaba kojima je propisane nadležnosti nezavisnih državnih institucija i njihove delotvorne primene. Ona je vidljiva kako prilikom primene odredbi kojima se garatnuje nezavisnost nezavisnih državnih institucija, tako i prilikom poštovanja njihovih odluka i preporuka.\nOstaje pitanje da li će nezavisne državne institucije kroz praksu postajati neizbežni deo sistema demokratske kontrole i nadzora sektora bezbednosti, ili će stagnirati, gubiti značaj i vremenom se pretvoriti u institucije koje služe samo za ukras.\nSledeće razlike u institucionalnoj snazi su uočene tokom ovog istraživanja. U načelu, Ombudsmani i državne revizorske institucije predstavljaju najstabilnije institucije posmatrano u odnosu na njihovo trajanje i na poštovanje pravila u skladu sa kojima su osnovane. Međutim, kada je reč o poštovanju ovlašćenja, njihova ocena je ipak prosečna, jer se njihove odluke i preporuke ne poštuju potpuno, dok se odredbe čiji je smisao da im garantuju finansijsku i političku nezavisnost samo delimično primenjuju.\nTakođe, poverenik za zaštitu podataka i poverenik za informisanje dobili su prosečne ocene, i za stabilnost i za poštovanje njihovih ovlašćenja. Izuzetak je Poverenik za slobodan pristup informacijama i zaštitu ličnih podataka u Srbiji.\nS obzirom na to da obično nastaju kao ‘prateće’ organizacije ombudsmana i da nisu direktno zasnovane na ustavnim odredbama, podložne su institucionalnim promenama, usled kojih njihova stabilnost varira. Kada je reč o primeni preporuka, nezavisne državne institucije koje nadziru zaštitu podataka i pristup informacijama od javnog značaja u većini zemalja regiona imaju nižu ocenu nego ombudsmani i državne revizorske institucije. Slično tome, primena zakonskih odredaba koje bi trebalo da garantuju njihovu institucionalnu nezavisnost još je nepotpunija nego što je to slučaj kada je reč o ombudsmanu i državnoj revizorskoj instituciji.\nNiske ocene kada je reč o stabilnosti i poštovanju njihovih ovlašćenja dobile su agencije za borbu protiv korupcije. Osnovane na zahtev međunarodnih aktera, one su do sada uglavnom služile ‘za ukras’, jer države njihove odluke i preporuke uglavnom ne sprovode.\nProjekat su pomogli Ženevski centar za demokratsku kontrolu oružanih snaga (DCAF) i Balkanski fond za demokratiju (BTD).\nTagovi: Zapadni Balkan, nezavisni organi, nadzor, sektor bezbednosti, preporuke


Uprkos pandemiji, pomoć dijaspore u novcu iz godine u godinu sve veća – Radio Gora\nUprkos pandemiji, pomoć dijaspore u novcu iz godine u godinu sve veća\nPrema podacima Centralne banke Kosova, u prvom kvartalu ove godine doznake iz inostranstva dostigle su iznos od 250 miliona evra, što je za oko 60 miliona evra više nego u istom periodu prošle godine, prenosi Ekonomija onlajn.\nUprkos ekonomskoj krizi koju je izazvala pandemija koronavirusa, novac koji je 2020. godine na Kosovo poslat iz dijaspore, veći je za 120 miliona nego u 2019. godini.\nUniverzitetski profesor Muhamet Sadiku navodi da je veza sunarodnika sa Kosovom uvek bila jaka i da se nastavio trend velikih doznaka koje su skoro polovina budžeta Kosova, odnosno oko 13 odsto bruto domaćeg proizvoda.\n“I pored problema izazvanih pandemijom, veza dijaspore sa Kosovom, koja je uvek bila jaka, nastavila je trend velikih doznaka koje čine oko 40 procenata kosovskog budžeta, odnosno oko 13 odsto bruto proizvoda u zemlji. Doznake su se pokazale kao siguran i dugoročan izvor ekonomskog razvoja Kosova, uprkos činjenici da 90 odsto doznaka odlazi na pokrivanje potrošnje domaćinstava na Kosovu. Ovo je struktura izgrađena visokim nivoom nezaposlenosti i visokim nivoom siromaštva. Novac dijaspore je u malom procentu orijentisan na investicije za otvaranje novih radnih mesta”, naglasio je Sadiku.\nPrema raznim studijama, za orijentaciju doznaka na investicije, Kosovo bi trebalo da izgradi povoljno poslovno okruženje za strane i investitore iz dijaspore.\nU međuvremenu, portparol CBK Kuštrim Ahmeti kaže u pisanom odgovoru za Kosovo pres da su u periodu januar-mart doznake dostigle 243 miliona evra.\n„Ukupna vrednost doznaka za prvi kvartal ove godine (januar-mart 2021) bila je 242,9 miliona evra, što je za 55,6 miliona više u odnosu na isti period prošle godine, gde je vrednost doznaka bila 187,3 miliona evra “, kaže Ahmeti.


Hadžialić: Dijaspora i švedski privrednici žele investirati u BiH\nDenis Zvizdić, predsjedavjući vijeća ministara\nNajmlađa ministrica u Vladi Švedske Aida Hadžialić istakla je nakon susreta sa predsjedavajućim Vijeća ministara BiH Denisom Zvizdićem kako će Švedska pomoći BiH u razvoju ekonomije i njenom putu ka Evropskoj uniji.\nZvizdić i Hadžialić razgovarali su o segmentu ekonomije, obrazovanja i evropskim integracijama. Istaknuto je kako Švedska koja već dvije decenije diplomatski i finansijski pomaže BiH, daje punu podršku zemlji te da smatraju da ima prostora za proširenje ekonomske saradnje, a sve s ciljem jačanja bh. ekonomije.\n"Preko 80.000 ljudi je porijeklom iz BiH u Švedskoj. To je velika dijaspora koja želi investirati u BiH i podijeliti ne samo ekonomski potencijal velikog srce jer vjerujemo da BiH treba biti dio EU. Ali da bi se to postiglo važan dio je ekonomski razvoj kako bi se standard života razvio i u tome smjeru Švedska želi podržati BiH", rekla je Hadžialić švedska ministrica obrazovanja.\n"To bi bila prezentacija naših ekonomskih potencijala za koje bi švedski investitori bili zainteresovani. Mislim da ćemo realizirati taj projekat", rekao je kratko Zvizdić.


Novi sporazum će uključivati 23 države EU - Bizlife.rs\nNovi sporazum će uključivati 23 države EU\n07:57 Brisel, 09/12/2011\nPredsednik Evropskog saveta Herman van Rompej izjavio je jutros da će dogovor o novim fiskalnim pravilima uključivati 17 država evrozone, plus šest drugih zemalja Evropske unije, ali ne svih 27 država članica.\nVan Rompej je kazao da će države, prema ovom sporazumu, obezbediti 200 milijardi evra dodatnih sredstava za Međunarodni monetarni fond.\nFrancuski predsednik Nikola Sarkozi je naveo da bi želeo da u novi sporazum budu uključene sve države članice EU, ali da to nije moguće zbog pozicije Britanije. On je naglasio da bi novi sporazum trebalo da bude spreman do marta, prenela je agencija AP.\nSarkozi je rekao da je Britanija predložila da bude izuzeta od određenih finansisijskih popisa. „Mi to nismo mogli da prihvatimo“ zato što nedostatak regulative izaziva sadašnje probleme“, kazao je on.\nLideri Evropska unije saglasili su se, na sastanku koji je trajao 10 sati, o novim fiskalnim pravilima koja su usmerena na strožiju budžetsku disciplinu, javio je Rojters iz Brisela.\nsvet sarkozi kriza evrozone poslovne vesti


LE računica - Šta bi sačekalo Zvezdu i Partizan na putu ka evropskoj jeseni? - Sportske.net\nLE računica - Šta bi sačekalo Zvezdu i Partizan na putu ka evropskoj jeseni?\nOvo su računice i trenutna situacija na listi, veoma je bitno!\nSavić: ''Važno je što nismo primili gol, ali nema opuštanja''Milojević: "Neću euforiju, znam kakav smo narod"Zvezdo, zbog čega ne možeš uvek ovako?Stramaćoni: "Zaspali smo kod gola, previsok je rezultat"Zvezdini igrači: "Moramo ovako i u revanšu"\nNaredne nedelje u ovo vreme u Nionu će biti održan žreb parova za plej-of fazu kvalifikacija za Ligu šampiona i Ligu Evrope, a kako trenutno stoje stvari, Srbija bi mogla da ima dva predstavnika u poslednjoj rundi kvalifikacija za drugo po kvalitetu evropsko takmičenje.\nPartizan se nalazi pred eliminacijom iz kvalifikacija za Ligu šampiona posle poraza od Olimpijakosa na domaćem terenu (1:3) i ukoliko se ne dogodi čudo, crno-beli će se preseliti u plej-of za Ligu Evrope.\nCrvena zvezda je u prvom meču trećeg kola kvalifikacija za Ligu Evrope ostvarila odličan rezultat protiv Sparte iz Praga (2:0) i ukoliko naredne nedelje odbrani tu prednost na gostovanju drugu sezonu za redom igraće u plej-ofu za Ligu Evrope.\nPosle prvih utakmica trećeg kola kvalifikacija za LŠ i LE možemo da napravimo provizornu listu nosilaca i nenosilaca na osnovu ostvarenih rezultata.\nRačunaćemo da u narednu fazu kvalifikacija za Ligu Evrope prolaze sve ekipe koje su pobedile u trećem kolu ili su ostvarile remi u gostima. Sa druge strane, iz kvalifikacija za Ligu šampiona priključićemo sve klubove koji su poraženi ili su na domaćem terenu odigrali nerešeno!\nKao što možete da vidite, Partizanu nikako ne ide na ruku to što su mnogi favoriti posle prvih mečeva trećeg kola kvalifikacija za Ligu šampiona u podređenom položaju, potencijalno bi moglo da se dogodi da više od deset klubova sa boljim koeficijentom od beogradskih crno-belih stigne u plej-of za Ligu Evrope.\nSa druge strane, Partizanu odgovara to što se Crvena zvezda nalazi na putu da eliminiše Spartu i to što je Osijek iz Ajndhovena poneo gol prednosti. Eliminacija klubova sa boljim koeficijentom je potrebna crno-belima, dok Crvena zvezda nema nikakve šanse da bude povlašćena na žrebu.\nTrakaj (LTU) 1.575\nJasno je da ovo nije konačna lista, biće mnogo promena i sve će se definitivno znati posle revanš utakmica trećeg kola kvalifikacija za Ligu šampiona i Ligu Evrope.\nPodsećamo, žreb za plej-of je 4. avgusta u Nionu, a utakmice ove runde igraju se 17. i 24. avgusta.


20.12.2018 u 19:47\nMinistar zaštite životne sredine Goran Trivan razgovarao je danas sa direktorkom Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD) za Srbiju i region Zapadnog Balkana Žužanom Hargitaj o mogućim konkretnijim oblicima saradnje u narednoj godini. Ministar Trivan je izrazio veliku zainteresovanost za produbljivanje postojeće saradnje sa EBRD koja doprinosi snaženju procesa na uspostavljanju zdravije i čistije Srbije, i standarda životne sredine kakvi postoje u razvijenim evropskim zemljama. Poseban izazov u obavljanju ogromnog posla koji čeka Srbiju u oblasti zaštite životne sredine jeste nedostatak materijalnih i ljudskih resursa i kapaciteta, ukazao je Trivan. „Postajemo spremni da uđemo u najozbiljniji posao investicija u oblasti zaštite životne sredine, pre svega u izradi projektno-tehničke\n05.11.2018 u 11:54\nNakon rapidnog smanjenja stope nezaposlenosti u poslednjih pet godina, poboljšanja na tržištu rada se nastavljaju, kako u pogledu rasta broja zaposlenih, tako i u pogledu rasta zarada, saopštilo je Ministarstvo finansija. Kako se navodi, očekuje se prelivanje ostvarenih pozitivnih kretanja u realnom sektoru na tržište rada u kratkom roku, što će biti potpomognuto rastom stranih direktnih investicija i preduzetim merama u pravcu rasterećenja privrede, i u krajnjoj liniji rezultirati daljim rastom broja zaposlenih i približavanjem stope nezaposlenosti jednocifrenom nivou. Takođe, očekuje se da će rast realnih neto zarada u privatnom sektoru pratiti rast produktivnosti u privredi. Prema podacima Ankete o radnoj snazi, broj zaposlenih u prvom polugodištu u odnosu na isti period\n27.09.2018 u 14:40\nĐaci uče o finansijskoj pismenosti\nU Osnovnoj školi „Drinka Pavlović” u Beogradu danas je održan prvi FinPis čas - posvećen finansijskoj pismenosti, a učenici su imali priliku da, između ostalog, nauče šta je prihod i rashod i kako da uštede. Času je prisustvovala i pomoćnica ministra prosvete za predškolsko i osnovno obrazovanje i vaspitanje, Vesna Nedeljković koja je rekla je da je više od 1.000 nastavnika i učitelja obučeno da sa decom radi finansijsku pismenost. Ona je napomenula da se ne govori o posebnom predmetu. „Projektna zamisao kojom smo se rukovodili, a to je izučavanje finansijske pismenosti sada ulazi u sistem, ne samo u ovoj školi nego i u drugim školama. Više od 1.000 nastavnika i učitelja je obučeno da sa decom radi finansijsku pismenost. Mi kao Ministarstvo imamo nameru da budžetiramo nastavak ove\nSrbija nema ministra finansija, ali ima tri scenarija po kojima će se penzije povećavati do kraja godine, o kojima se uveliko priča. Prvi, po kojem će svi penzioneri do kraja godine dobiti povišice od osam odsto, izneo je predsednik Aleksandar Vučić. Ukoliko se taj scenario obistini, rashodi u budžetu će trajno biti povećani za 40 milijardi dinara. Po ovom računu bez krčmara, to predstavlja trošak od oko jedan odsto bruto domaćeg proizvoda (BDP). Moguće je i da će novi ministar finansija, baš zbog penzija, morati da radi i rebalans budžeta i tu mogućnost predsednik Vučić je već najavio. Kako je izjavio pre nekoliko dana, on već razgovara sa premijerkom Anom Brnabić o tome da se te stvari dese od oktobra.\n10.05.2018 u 11:48\nZašto se Bulgakov čita u Ministarstvu finansija\n„Neka rešenja su gora od problema. Možemo mi svima da damo sve što požele kao u ’Majstoru i Margariti’ Mihajla Bulgakova. Samo što će se te želje pretvoriti u nešto drugo. Takve iluzije ne treba podgrevati.” Ovim rečima je nedavno ministar finansija Dušan Vujović objasnio zašto povećanje plata i penzija, koje je veće od realnog rasta privrede u Srbiji, daje loše rezultate. Suštinski, nema ničeg lošeg u tome da se ljudima povećaju plate i penzije. I nesumnjivo je da onaj ko to radi ima dobre namere. Ali, zašto u našoj zemlji politika stimulisanja potrošnje ne daje rezultate i pretvara se u svoju suprotnost? Ministar finansija u ostavci je nedavno u Udruženju korporativnih direktora Srbije (UKDS) rekao da su i Mlađan Dinkić i Božidar Đelić imali dobre namere, ali su radili stvari\nPamte se prevaranti, žrtve siledžija i junaci\n17.10.2019 u 20:52\n17.10.2019 u 20:29


Džombić je istakao da je IRB izgradila i partnerske odnose sa Svjetskom bankom i Evropskom investicionom bankom, od čije je kreditne linije plasirano 50 miliona evra.\nOn je dodao da su u toku pregovori za novih 50 miliona evra Evropske investicione banke i 28 miliona dolara Svjetske banke.\nPremijer je istakao da je IRB u vremenu svjetske krize posebnu ulogu odigrala u stabilizaciji i održavanju kreditne aktivnosti finansijskog sektora, kao i likvidnosti privrednih subjekata.\nOn je nakon otvaranja novih prostorija banke naveo da su od plasiranih sredstava oko 900 miliona KM bile kreditne linije privrednim subjektima, dok je oko 200 miliona uloženo u hartije od vrijednosti. To je, kaže on, uticalo i na stabilizaciju prilika na tržištu kapitala.\n“Sve ove kreditne linije bile su po veoma povoljnim uslovima, sa periodom otplate od 15 do 20 godina, grejs periodom od tri godine, kamatnim stopama između četiri i šest odsto, što su sasvim sigurno najpovoljniji kreditni uslovi u regionu”, rekao je Džombić.\nOn je naglasio da su oni iskorišteni za pokretanje proizvodnje i otvaranje novih radnih mjesta.\nPrema Džombićevim riječima, IRB ne izlazi iz svog koncepta poslovanja, jer je od samog starta ostavljena mogućnost direktnih plasmana, čiji je jedan dio rađen preko obveznica.\n“Mi smo podzakonskim aktima u prvom periodu eliminisali rizik tako da je najveći dio sredstava plasiran preko komercijalnog bankarstva, a u zadnje vrijeme smo vršili kapitalno jačanje finansijskog sektora”, rekao je Džombić.\nDirektor IRB-a Snežana Vujnić istakla je da je u novi objekat uloženo nešto više od šest miliona KM, što, s obzirom na lokaciju objekta, nije visoka cijena.\n“Očekujemo da ćemo u novim prostorijama postići još bolje rezultate, jer su nam svi sektori smješteni na jednom mjestu i na taj način omogućena bolja komunikacija između organizacionih dijelova banke”, poručila je Vujnićeva.\nOna je dodala da je finansijski portfolio banke sada oko tri milijarde KM. Srna\nTagovi: aleksandar dzombicirbsnezana vujnictopvazno


Alfa Plam 90H Favorit D šporet cene, pregled cena Srbija za Alfa Plam šporet 90H Favorit D\nAlfa Plam 90H Favorit D šporet cene\nDimenzije (ŠxVxD) 90 x 85 x 60 cm, Težina neto / bruto 147.5 / 166 kg - Snaga 8 kw $ Vrsta goriva: drva i ugalj $ Dimenzije rerne (šxvxd): 46 x 26 x 44 cm $ Potrebna promaja dimnjaka: 12 pa $ Dimenzije za instaliranje: $ Prečnik dimovnog nastavka: 12 cm $ Visina od poda do ose dimovnog nastavka: 69 cm... specifikacija\ncena od 51.640,00 do 56.490,00 din | prodavnica (7)\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete najjeftiniji Alfa Plam 90H Favorit D, pregledate akcije za Alfa Plam 90H Favorit D u prodaji, prodavnice Beograd, Novi Sad, Niš... Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Alfa Plam 90H Favorit D na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Šporeti cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Alfa Plam Šporeti, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene za Alfa Plam 90H Favorit D ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost sa PRODAVCEM, kao i načine isporuke i plaćanja. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Alfa Plam 90H Favorit D. Pre kupovine, podatke proverite na sajtu PROIZVOĐAČA. Preporučljivo je da ostavite komentar i ocenu za Alfa Plam 90H Favorit D.


'Srpske suze' i rast ruskog interesa za Kosovo\nRuski predsednik prilikom poslednje posete Srbiji, 17. januara 2019.\nKosovski problem se vratio u ruske medije uoči putovanja Vučića u Moskvu, te najavljenog susreta predstavnika Srbije i Kosova u Beloj kući.\nProblem Kosova je u poslednjih dana u fokusu ruskih medija, u vezi s posetom šefa ruske diplomatije Sergeja Lavrova Beogradu, i najavljenim dolaskom predsednika Aleksandra Vučica u Moskvu, 24. juna, tri dana nakon izbora.\nMeđunarodne aktivnosti Vučića u narednim danima će biti posvećene kosovskom problemu, a sudeći prema brojnim izveštajima ruske štampe, u Moskvi s interesovanjem pa i zabrinutošću prate pripreme za obnovu dijaloga Beograda i Prištine, u kome Rusiji nije dodeljena uloga posrednika.\nNeki posmatrači veruju da Rusija ima razloga da bude zabrinuta zbog angažmana Sjedinjenih Američkih Država, nakon što je specijalni izaslanik predsednika SAD-a Ričard Grenel (Richard Grenell) zakazao sastanak predstavnika Srbije i Kosova u Beloj kući, 27. juna.\nRuska štampa ističe da Rusija ne podržava težnje Vučića da što pre sklopi sporazum o normalizaciji odnosa s Kosovom. Moskva strahuje da će to Prištini i Beogradu otvoriti put ne samo ka EU, već i NATO-u.\nVučić: Od Lavrova zabrinjavajuće informacije po pitanju Kosova\nJedan je od zaključaka da je Lavrov upozorio srbijanske vlasti da ne slede politiku Vašingtona. ”Stavovi Moskve se ne poklapaju uvek sa pristupima Beograda.\nMoskva opravdano strahuje da bi predsednik Srbije mogao da postigne dogovor o Kosovu koji ne zadovoljava ruske interese”, piše u jednom od nekoliko izveštaja “Komersanta” na ovu temu. Dakle, predstojeći razgovori Vučića o kosovskom problemu u Rusiji i SAD-u neće biti jednostavni, naglašava ovaj liberalni list.\nU ruskom ministarstvu spoljnih poslova, Kremlju i vladinim medijima apeluju na pronalaženje “kompromisnog rešenja prihvatljivog za Beograd, a koje bi trebalo da odobri Savet bezbednosti UN”. Ovaj stav je Vučiću izneo predsednik Rusije Vladimir Putin u telefonskom razgovoru pred dolazak Lavrova u Srbiju.\nU Beogradu šef ruske diplomatije je sve objasnio uz pomoć nekoliko ključnih tačaka, a to su da je kosovski koncept nezavisnosti propao, da je rezolucija UN-a 1244 i dalje na snazi, a sav proces pomirenja ne sme da se forsira uz “nekakve veštačke rokove”. Te izjave su u ruskim medijima dopunjene naslovima poput „Za svaku je odluku o Kosovu potrebno odobrenje Rusije“.\nIstovremeno, ostaje nejasno šta bi moglo biti “kompromisno rešenje”, u svakom slučaju ruski mediji ne spominju neki određeni scenario. A kako je naveo prvi potpredsednik Vlade Srbije i ministar spoljnih poslova Ivica Dačić, “neko mora da iznese te predloge, do sada ih nismo imali“.\nTakođe nije jasno kakve je “zabrinjavajuće ocene” izneo je Lavrov Vučiću. A po svemu sudeći, reč je o sve većem pritisku na Beograd od strane Zapada na koji Moskva često upozorava svog “strateškog partnera”.\nVučić zabrinut posle posete Lavrova\nMeđu izveštajima koje su ruski mediji preneli u poslednjih nekoliko dana je američka ponuda povoljnih kredita za Srbiju i Kosovo, ali i izjava Vučića da neće u Vašingtonu da razgovara o nezavisnosti Kosova.\nRuski provladini mediji, između ostalog, kritikuju pristup Prištine, koja, kako se tvrdi “sabotira sprovođenje svojih obaveza, posebno u pogledu stvaranja Zajednice srpskih opština na Kosovu”.\nMeđutim, neki posmatrači su zabrinuti zbog mogućeg “prekida” prijateljstva Srbije sa Rusijom ukoliko se kreće ka rešenju pitanja Kosova i ubrzavanju integracija. “Zapad jasno daje do znanja da je evropska integracija moguća samo ukoliko se ispune dva uslova - priznavanje kosovske nezavisnosti i prekid prijateljstva s Rusijom”, stoji u jednom od brojnih komentara.\nZvanično, Moskva se ne protivi približavanju Srbije i drugih zemalja Evropskoj uniji, ali navodi da je izbor pred koji Brisel stavlja zemlje kandidate, odnosno “Rusija ili Zapad”, veoma pogrešna politika.\nU nekim medijima nalazimo pozitivne procene u kontekstu ruskog uticaja na dijalog Beograda i Prištine. “Rusija ima sve preduslove da preuzme inicijativu u svoje ruke“, tvrdi “Nezavisinaja gazeta”, mada bez dovoljno argumenata.\n“Bez pomirenja Srba i Albanaca, Balkan će dugo ostati najeksplozivniji region centralne Europe, a američki predsednik Donald Tramp se ne može pohvaliti uspehom u spoljnoj politici. U tom smislu izuzetno je važan stav Rusije koja je, osim što je stalna članica Saveta bezbednosti UN-a, uvek postupala kao pouzdan advokat Srbije”, navodi ovaj list. A uz to podvlači da su “nezavisnost Abhazije i Južne Osetije te pripajanje Krima desili se upravo zbog kosovskog presedana”.\nU isto vreme u nekim medijima je prisutna kritika politike Aleksandra Vučića. Konzervativna agencija “Regnum” koja, inače, često objavljuje oštre tekstove o Srbiji, Vučića je čak predstavila kao “diktatora” poput Mila Đukanovića koji je spreman za “izdaju” Kosova.\nAutor najnovijeg članka, Stevan Gajić, smatra da je Vučić spreman nakon izbora da promeni ustav Srbije.\n“Svrha amandmana je uklanjanje Kosova i Metohije iz preambule, kao i brisanje onih članova koji se odnose na krivičnu odgovornost za izdaju nacionalnih interesa”, piše Gajić. Uz to tvrdi kako srbijanski predsednik “vodi tajne pregovore o formiranju Velike Albanije i uvlačenju preostalih balkanskih zemalja u NATO”.\nRanije je, pred posetu Lavrova Beogradu, ovaj medij objavio članak pod naslovom “Predsednik Srbije nastoji da Rusiju učini saučesnikom u izdaji Kosova”. A pored toga, je objavljen komentar nepoznatog autora “Moskva srpskim suzama ne veruje ” u kome se tvrdi kako je Rusija nezadovoljna Srbijom te da Vučić gubi Putinovo poverenje.


Bogdanović izabran za člana UO Foruma slovenskih kultura - Vijesti.me\nCILJ FORUMA PREDSTAVLJANJE SLOVENSKE KULTURNE SFERE\nBogdanović izabran za člana UO Foruma slovenskih kultura\n"Djelatnosti Foruma slovenskih kultura jesu jedan od odgovora na te izazove, kroz čije se aktivnosti ostvaruje sinergija kojom se može na viši nivo podići komunikacija među kulturama istog jezičkog korjena, prepoznatljivih tradicija i sličnih istorijskih iskustava“, naveo je Bogdanović\nFoto: Filip Roganović Autor: MINA\nMinistar kulture, Aleksandar Bogdanovic izabran je za člana Upravnog odbora Foruma slovenskih kultura, na sastanku održanom u Beogradu.\nKako je saopšteno iz Ministarstva kulture, na redovnom zasjedanju Upravnog odbora Foruma slovenskih kultura predstavnici zemalja članica razgovarali su o srateškim planovima za razvoj Foruma u narednim periodu.\n„Članovi Upravnog odbora utvrdili su smjernice za rad u narednom periodu i definisali najvažnije projekte na čijoj će realizaciji raditi. Bilo je riječi i o proslavi jubileja, 15 godina od osnivanja Foruma, koji će zemlje članice obilježiti naredne godine“, navodi se u saopštenju.\nBogdanović je poručio da epoha u kojoj živimo sve se više ukazuje kao vrijeme velikih izazova, koji se svakodnevno postavljaju nosiocima kulturne i identitetske različitosti savremenog svijeta.\n„Djelatnosti Foruma slovenskih kultura jesu jedan od odgovora na te izazove, kroz čije se aktivnosti ostvaruje sinergija kojom se može na viši nivo podići komunikacija među kulturama istog jezičkog korjena, prepoznatljivih tradicija i sličnih istorijskih iskustava“, naveo je Bogdanović.\nPrema njegovim riječima, od svog osnivanja ovaj se Forum pokazao kao stabilna platforma intenzivnijoj kulturnoj saradnji među slovenskim državama što, kako smatraju, omogućuje efikasnije rješavanje svih onih izazova koje donosi proces globalizacije.\n“Da bi se u narednom periodu ostvarila još bolja povezanost među slovenskim kulturama, potrebno je, u brojnim aktivnostima koje se danas odvijaju u okvirima kulturnih strategija slovenskih zemalja, fokusirati one sadžaje koji nose elemente zajedničkog ili sličnog iskustva”, rekao je ministar.\nBogdanović je govoreći o planovima i aktivnostima koje ce Crna Gora realizovati u okviru ove međunarodne organizacije naveo da se zajedničkim projektima u okviru Foruma može dosta toga učiniti na prevazilaženju mnogih problema koji se u različitim oblicima i intezitetima pojavljuju u svim slovenskim zemljama.\n„Može se i ponuditi ostatku svijeta dragocejeno iskustvno o kontroverzama koje nastaju u kulturi zahvaćenoj radikalnim društveno-političkim promjenama, što savremenom svijetu i te kako može da znači“, kazao je Bogdanović.\nSrbija je na sjednici preuzela od Crne Gore predsjedavanje Upravim odborom Foruma, pa je danas za novog predsjednika izabran ministar kulture te države Vladan Vukosavljević.\nOn je naglasio da u vrijeme žive komunikacije između dalekih naroda i država, jačanje prekinutih ili zapuštenih veza između iskonski bliskih slovenskih kultura djeluje kao razumljiva stvar.\n„To djeluje kao razmljiva stvar na kojoj treba raditi i kroz ovu organizaciju na sve druge moguće načine. Paradoksalno zvuči da je, pored svih ograničenja i granica, opštenje između slovenskih naroda bilo snažnije prije hiljadu godina nego što je danas“, naveo je Vukosavljević.\nKako je rekao, ni danas nisu prisutni predstavnici svih slovenskih kultura, iz svojih razloga.\n“Kada je prije sto godina Tomaš Masarik pisao o razlikama između panslavizma i pangermanizma isticao je da se slovenski pokret prije svega zasniva na idejama kulturne uzajamnosti. Takve ideje i danas žive i treba ih produbiti i osavremeniti“, rekao je Vukosavljević.\nPrema njegovim riječima, ciljevi Foruma slovenskih kultura su postavljeni višestrano.\n„Ne samo međusobno zbližavanje i upoznavanje, koje je važno, nego i predstavljanje slovenske kulturne sfere drugim kulturnim sferama“, zaljučio je Vukosavljević.\nForum slovenskih kultura je međunarodna organizacija osnovana 2004. godine, u cilju očuvanja i razvoja kulturnih vrijednosti, tradicija i kulturnih sadržaja na prostoru država u kojima se govori slovenskim jezicima.\nPojašnjava se da Forum promoviše saradnju između država članica u oblasti kulture, obrazovanja i nauke, razvija kulturnu razmjenu, organizuje susrete i definiše zajedničke projekte.\nForum slovenskih kultura\ndoko 2 mjeseca i 1 nedelja\nNije njemu lako treba rintati i raditi da moze izdrzavati dio familije u BG\nRealnoost 2 mjeseca i 1 nedelja\nu Slovenskoj kulturi je ružno kad neko krade\nIzJedneOd4Nahije 2 mjeseca i 1 nedelja\noh mene i kulturi\nObraz 2 mjeseca i 1 nedelja\nmrki PG 2 mjeseca i 1 nedelja\nSvici zoro, crno ti svitanje.


Manojlović: Predložićemo akt da se onemogući kopanje litijuma, nisam dao reč Vučiću nego Srbiji\nSavo Manojlović, izvor: Medija centar Beograd\nDirektor kampanje “Kreni-pokreni” Savo Manojlović najavio je kao naredni korak organizovanje volontera koji će sakupiti 30.000 potpisa, kako bi se “predložio akt koji će onemogućiti kopanje litijuma”.\n“Sada Skupština mora da odlučuje o tome, u tačno određenom roku. Želimo da iskoristimo tu mogućnost, i mi ćemo s pravnim i ekološkim ekspertima izraditi akt, a videćemo koji je najbolji način da se predloži i spreči kopanje litijuma u Srbiji”, rekao je Manojlović za “Vreme”, govoreći o mogućnostima koje su pružile izmene prethodno usvojenog Zakona o referendumu i narodnoj inicijativi, izdejstvovane protestima.\nRekao je da neće učestvovati na protestima koji se nastavljaju i ove subote, jer ne može da prekrši reč, ali i dodao da “potpuno razume ostale organizacije, one ulaze i u politički život, i to je neka vrsta njihove izborne kampanje, što je potpuno u redu”.\nManojlović je za novi broj “Nedeljnika” ispričao kako je došlo do toga da ga za vrema protesta pozove telefonom predsednik Srbije Aleksandar Vučić, rekao je da su mu stizali pozivi sa nekog nepoznatog broja i da ih je odbijao uz obrazloženje da je na sastanku.\n“Onda mi je stigla poruka: ‘Aleksandar Vučić ovde, ne mogu da Vas dobijem’. I onda smo se čuli. Rekao je da je video zahteve i da će da ih ispune i da je pitanje da li ćemo mi da održimo javno datu reč. Naravno da uvek držim reč”, rekao je Manojlović “Nedeljniku”.\nManojlović je istakao da “to nije, kako pokušavaju da nam pripišu, reč data Vučiću”.\n“Mi smo jasno reč dali celoj Srbiji. U svakom nastupu smo komunicirali dva zahteva i protesti onda prestaju. I još nešto, nije bitno kome se daje reč, već ko je daje”, naglasio je direktor kampanje “Kreni-promeni”.


Zvezda 6. avgusta "pali motore" - Sportske.net\nZvezda 6. avgusta "pali motore"\nKK Crvena zvezda Diva počeće pripreme za predstojeću sezonu 6. avgusta. Igrači će se okupiti dan ranije kako bi obavili lekarske preglede a onda kreću naporni treninzi.\nIako u Crvenoj zvezdi Diva još uvek nije odlučeno da li će Svetislav Pešić ostati na klupi tog kluba, tehnički detalji oko početka pripremnog perioda već su dobro poznati.\nOkupljanje igrača zakazano je za 5. avgust kada će prvotimci obaviti neophodne nedicinske testove a već sutradan počinju naporni treninzi.\nNedelju dana radiće se u Beogradu a onda će se crveno-bela ekspedicija preseliti na Zlatibor 12. avgusta o čemu je govorio i direktor kluba Davor Ristović.\n"Ekipa će se okupiti 5. avgusta kada će biti obavljeni lekarski pregledi i testiranja, a sa treninzima ćemo startovati dan kasnije. Bazični deo priprema odradićemo na Zlatiboru od 12. do 26. avgusta. I prošlog leta je Crvena zvezda trenirala na Zlatiboru, imali smo sve maksimalne uslove za rad, tim je bio odlično fizički pripremljen pa oproban recept nismo želeli da menjamo" rekao je Ristović.\nDirektor crveno-belih naglasio je da će sva dugovanja prema igračima i stručnom štabu biti isplaćena do početka sezone te da nema razloga da se od toga prave priče koje imaju za cilj da uruše ugled kluba.\n"Svi igrači i članovi stručnog štaba biće isplaćeni i ne postoji nijedan razlog da to ne bude tako. Zato svima poručujem da nema razloga za brigu i pokretanje te teme u medijima. U pojedinim klubovima se duguje neuporedivo više pa niko ne forsira tu priču po novinama. Nema potrebe da se stvara negativna atmosfera pred start priprema za novu sezonu. Još jednom ponavljam, svi će biti isplaćeni i nikome nećemo ostati dužni" zaključio je Ristović.\nOstaje da se vidi da li će Svetislav Pešić ostati trener Crvene zvezde nakon čega bi trebalo da bude poznat i igrački kadar kluba sa malog Kalemegdana.


10 naj(ne)srećnijih država na svetu - National Geographic Srbija\nKako je pokazala anketa koju je sprovela kompanija koja se bavi istraživanjem javnog mnjenja „Galup“, ukoliko živite u Latinskoj Americi, velika je verovatnoća da spadate u najsrećnije ljude na planeti. Možete li da pogodite gde se Srbija nalazi na ovoj listi?\nSaznajte: Kako izgledaju suze od sreće, tuge, seckanja luka...?\nPročitajte: Da li nas deca čine srećnijima?\nsreća Srbija Zanimljivost Istraživanja Društvo sreća Anketa\nŠta smanjuje verovatnoću za dobitak na lutriji?


Automati za samoposluživanje koji će ulepšati vaš dan - Beton Hala Beograd\nAutomati za samoposluživanje koji će ulepšati vaš dan\nZa kvalitetan rad i uspešno poslovanje saznajte koji su najbolji automati za samoposluživanje koji će ulepšati vaš dan i učiniti ga produktivnijim. Istraživajući tržište dugi niz godina, automati za samoposluživanje doprineli su poboljšanju koncetnracije na poslu a samim tim i uspehu firme gde god se vending autromati nalazili. Ukoliko želite da učinite sebi i kolegama i olakšate svaku pauzu na poslu, automati za samoposluživanje biće pravi odabir za lepe trenutke sa vašim kolegama.\nAutomati za samoposluzivanje predstavljaju samouslužne aparate za kafu, piće i snack proizvode koji su pravi pokazatelji uspešnog poslovanja u firmama. Jednim klikom na aparat dobićete vrhunski proizvod, uštedećete na vremenu i u veoma kratkom periodu dobićete željeni proizvod.\nAutomati za samoposluživanje danas postoje na svim mestima gde je veća koncentracija ljudi. Svoju praktičnostzbog čega ih možete sve češće viđati u prostorijama. Možete poručiti samouslužne aparate za kafu ili isključivo sa sokovima i snack proizvodima, a možete i ukombinovati oba i na dohvat ruke imati kafu i grickalice.\nIma li išta prijatnije od činjenice da možete dobiti svoju šoljicu kafe za par sekundi i uživati u svežini proizvoda zajedno sa svojim kolegama? Pružite vašim zaposlenima veliko zadovoljsto u svakom trenutku, a oni će zasigurno biti produktivniji i raspoloženiji za svaki novi izazov koji je pred njima.\nKompanija Mikus poseduje vrhunske automate za samoposluživanje koji su pre svega modernog dizajna i vrlo praktični. Želeći da se maksimalno posvete svakom klijentu, pažljivo je dizajniran svaki aparat u cilju potpunog zadovoljstva i visokog kvaliteta.\nKompanija Mikus u svojim automatima poseduje najpoznatije brendove na tržištu u čijim proizvodima možete uživati u svakom trenutku. Automati za samoposluživanje za kafu nude široki izbor različitih kafa koje su napravljene od najkvalitetnijih sirovina. Isti slučaj je i sa vending automatima sa snackovima, gde vas očekuju uvek sveži proizvodi i osvežavajuća pića.\nKao što smo pominjali na početku, automati za samoposluživanjeidealni za svaku firmu jer je primećena veća produktivnost svakog zaposlenog i bolja koncentracija kada su im automati za samoposluživanje na dohvat ruke. Napravite pauzu sa vašim kolegama i uživajte u kafama vrhunskog kvaliteta, ili se zasladite nekim ukusnim snackom iz njihove ponude. Sprovodeći analizu u firmama gde postoje aparati za samoposluživanje, kompanija Mikus došla je do zaključka da mnogi zaposleni započinju svoj radni dan sa osmehom na licu i puni elana.\nUkoliko želite da uživate u svakom trenutku i upotunite svoj dan pravim ukusima, Mikus automati za samoposluživanje biće vaš pravi odabir u kojem ćete psoebno uživati.


Predstava za đake prvake | Marsh online\nPredstava za đake prvake\nU saradnji sa Agencijom za bezbednost saobraćaja i Savetom za koordinaciju poslova bezbednosti u saobrćaju u petak 01. novembra relizovaće se predstava „Pažljivko“ za sve đake prvake valjevskih osnovnih škola. Predstava će se održati u Centru za kulturu sa početkom u 12 časova.\nGrad Valjevo je finansirao nabavku edukativno-propagandnog materijala, koji će tog dana biti podeljen svim prvacima.\nPredstava „Pažljivko“ je saobraćajno edukativni čas koji obrađuje teme bezbednosti dece u saobraćaju. Maskota Pažljivko deci pokušava da objasni kako da se ponašaju u tipičnim saobraćajnim sitacijama u kojima se nalaze.\nPrethodno : “Gimnazijski košarkaški vremeplov”\nSledeće : Obustava radova na izgradnji kanalizacione mreže u naselju Bair


October 4, 2021 DM Igraci 2\nNajmlađi MVP u istoriji lige, sa samo 22 godine, imao je trenovit put. Samo dve sezone nakon sezone karijere i vrtoglavog uspona među najveće NBA zvezde doživeo je neugodnu povredu koja ga je odvojila od košarke na skoro dve godine. Nažalost, kada se vratio sa 25 godina, to više nije bio isti Rose.\nIako je sada, zbog povreda, samo sjena igrača koji je dominirao ligom i vodio Bullse do jednog od najbolji scoreova lige, i dalje može solidno odigrati. To je dokazao sezonom u Knicksima gde je imao 18 poena i preko 4 asista u proseku, ali i vrlo dobrim izdanjima u Wolvsima gde je ulazeći sa klupe podsećao na momente da je sagrađen od ‘MVP materijala’. Setimo se samo njegovih 50 poena Utahu i suza koje su obeležile proteklu sezonu:\nNakon toga, igrao je i to vrlo dobro back up playa u Pistonsima, da bi se ove sezone ponovo vratio u ‘veliku jabuku’ sa željom da pomogne ovoj franšizi da konačno napravi neki bolji rezultat.


Krivokapić: Nova strategija u borbi protiv virusa korona - Glas Srpske\nSrna 27.11.2020 20:42\n“Ići ćemo u dva pravca - donosićemo nove mjere i tražićemo njihovo striktno poštovanje. Planiramo da sprovedemo istraživanja među građanima i na osnovu njihovih rezultata prilagodimo dalji plan mjera”, rekao je Krivokapić za “Dojče vele”.\n“Savjet će biti formiran pri Vladi koja će, na osnovu preporuka Savjeta, donositi plan daljih mjera. Dakle, Savjet će preuzeti funkciju Nacionalnog koordinacionog tijela, a prijedloge mjera će donositi u saradnji sa komisijom koja će funkcionisati pri Ministarstvu zdravlja”, pojasnio je Krivokapić.\n“Nakon burnog perioda sukoba, previranja i nepovjerenja, došlo je vrijeme da svi zajedno shvatimo da moramo zajednički da radimo i žrtvujemo neke svoje običaje i navike kako bismo osigurali naše zdravlje i zdravlje najbližih”, poručio je Krivokapić.\nDodik: Vrijeme da se srpski narod vrati temeljima svoje državnoosti\n27. 01. 2021 21:18\n27. 01. 2021 20:54\n27. 01. 2021 20:44\n27. 01. 2021 19:34\n27. 01. 2021 19:21


SECUT - Obezbeđenje shopping centara\nŠoping centri kao komercijalni prostori velike frekvencije robe i posetilaca, zahtevaju posebnu pažnju kada je u pitanju fizičko – tehničko obezbeđenje ovakvih vrsta objekata.\nPreduzeće SECUT trenutno pruža usluge obezbeđenja najvećeg šoping mola na ovim prostorima - Ušće Shopping Centra, kao i nekolicine strukturno sličnih objekta. Ova referenca dovoljno govori u prilog ozbiljnosti i kvalitetu usluge koju pružamo.\nTa fokusiranost i celodnevna pažnja najbolje je izražena kroz koordinaciju poslova - od organizovanja neophodne logistike, odabira specijalnih i posebno obučavanih izvršilaca posla na terenu, organizovanja sistema video nadzora, tako i celodnevne koordinacije sa naručiocima posla, vlasnicima lokala, kao i sa posetiocima centra, čija je bezbednost na prvom mestu.\nSa tehničke strane, kvalitet usluge je implementiran kroz postojeći sistem zaštite. Najbitniji sistemi kojima služba obezbeđenja upravlja su:\nMM 8000, stabilni Sprinkler sistem za protivpožarnu zaštitu zajedno sa dojavnom centralom,\nSistem za detekciju gasa,\nAdresabilni sitem za dojavu i detekciju požara,\nSistem za kontrolu pristupa na objektu,\nSistem za kontrolu čuvarske službe,


"To je izjava koja ide i dalje od rezolucije koja je pre nekoliko dana usvojena u Skupštini Srbije - iako tu rezoluciju DSS nije prihvatila, mi skreæemo pažnju da je izjavu predsednika vlade korak dalje u procesu predaje Kosova albanskim separatistima", izjavio je potpredsednik DSS Slobodan Samardžiæ.\nOn je u izjavi dostavljenoj Tanjugu naveo i da je veliko pitanje zašto to predsednik vlade èini.\n"Mi mislimo da on zapravo ispunjava naloge zapadnih politièara koji su ekskluzivni u odnosu na pritiske koje inaèe zapadna politika vodi prema Srbiji", rekao je Slobodan Samardžiæ.\nDSS smatra da javnost Srbije mora biti upoznata sa ovim i da bi Vlada Srbije i svi èinioci vlasti morali da razmotre ovu inicijativu za koju prvi put saznajemo iz izjava premijera, dodao je on.\n"U najmanju ruku on bi morao da podnese ostavku za ovaj svoj èin, pre svega zato što takva jedna moguænost u potpunosti govorio o tome da bi Srbija mogla da se liši Kosova i Metohije kao dela svoje teritorije", naveo je Samardziæ.\nPoslanica Jedinstvene Srpske Liste u Skupštini Kosova Rada Trajkoviæ povodom najava premijera Srbije Ivice Daèiæa da je spreman za "kompromis" sa Prištinom - sever Kosova za stolicu u Ujedinjenim nacijama - poruèila je da je ta njegova izjava u suprotnosti sa nedavno usvojenom Platformom o Kosovu i Metohiji.\n"Dešavanja u Preševu, skrnavljenje 56 srpskih nadgrobnih spomenika u Kosovom Polju i pokušaj pravljenja paralele izmeðu spomenika u Preševu i Goraždevcu, gde su ubijena srpska deca dok su se kupala u Bistrici, kao da nam šalju zabrinjavajuæe poruke, jer iz rata sa mrtvima niko nije izašao kao pobednik. Što je jos opasnije i èega se plašimo, najavljuju moguæe sukobe živih", navela je u saopštenju Trajkoviæeva.\nOna je dodala da baš sada Daèiæ najavljuje priznavanje države Kosovo za "kompromis" - sever Kosova za stolicu u Ujedinjenim nacijama, suprotno Platformi koja je usvojena u srpskoj Skupstini.\n"Pitamo se sa strahom èiju Platformu premijer Daèiæ promoviše, državnu oèigledno ne", zakljuèila je Trajkoviæeva.


Prolećno radno vreme Stopića pećine - Užicka Republika Press\nStopića pećina je otvorena za posetioce svakim danom u periodu od 9 časova i 30 minuta do 18 časova. Ono što Stopića pećinu čini jedinstvenom je ulaz koji je jedan od najvećih pećinskih otvora u Srbiji, impozantnih dimenzija, visok 18, a širok između 30 i 40 metara.\nStopića pećina nalazi se na severoistočnoj strani planine Zlatibor, između sela Rožanstvo i Trnava, na par stotina metara udaljenosti od puta Zlatibor-Sirogojno, što je čini jednom od najpristupačnijih speleoloških objekata Srbije. Udaljena je od turističkog centra Zlatibora 19 km.\nStopića pećina je rečna pećina dugačka 1.691,5 m, kroz koju protiče Trnavski potok, a čine je pet celina: Svetla dvorana, Tamna dvorana, Velika sala sa kadama, Kanal sa kadama i Rečni kanal.\nDa podsetimo, mnogi posetioci Stopića pećine pored pećine obilaze i Gostiljski vodopad i Muzej na otvorenom u Sirogojnu. Radno vreme u prolećnom periodu Muzeja Staro selo Sirogojno je od 8,30 do 19 časova dok je Vodopada u Gostilju od 9 do 19 časova.\nSavetovanje sa psihoterapeutom- pomoć ili bauk?\nPonovo radi Konačište “Grad”, od petka i Potpećka pećina


Više od 90 privrednih subjekata na sajmu "Naše je bolje" /VIDEO/\nViše od 90 privrednih subjekata na sajmu “Naše je bolje” /VIDEO/\nDa se Srpska ima čim pohvaliti kada je u pitanju domaća proizvodnja dokazalo je više od 90 privrednih subjekata koji su se ove godine predstavili na sajmu “Naše je bolje” koji je održan u Bijeljini.\nBila je ovo prilika da se predstave i poljoprivrednici iz Srpske koji su vrijedno radili na gazdinstvima, na kojima su i nastali najkvalitetniji proizvodi.\nSajam Naše je bolje okupio je i prerađivače, koji su kako kažu opredijeljeni za unapređenje proizvodnje i isključivo za nabavku domaće sirovine. U firmi Spektar drink iza sebe imaju sigurno tržište i zadovoljne proizvođače.Uprkos teškoj proizvodnoj godini za proizvođače, ostvarili su u Spektar drinku plan prerade, sirovinu su plaćali po većoj cijeni, ali cilj je kažu zadržati i sačuvati domaću primarnu proizvodnju voća i povrća.\nJedna od Kompanija koja uspješno posluje u Republici Srpskoj i svoje poslovne planove usmerava na domaće i internacionalno tržište, ostvarujući uspješne poslovne rezultate i gradeći partnerske odnose sa inostranim kompanijama je N Grup.\nOva Kompanija uspješno ostvaruje ekonomski rast Republike Srpske jer svoje poslovanje realizuje kroz pet organizacionih cjelina:, među kojima se izdvojila i Eliksir kafa. Da je eliksir kafa koja se prži u pržionici u Bijeljini izuzetnog kvaliteta potvrđeno je i na ovogodišnjem Sajmu “Naše je bolje”.\nKako bi ekonomski pokazatelji Srpske išli u pozitivnom smjeru i u narednom periodu, domaći privrednici u ovo doba godine intenzivno rade na poslovnim planovima. Plan proizvodnje za narednu godinu već su skovali u N grupi.\nKupovinom domaćih proizvoda, koji su uspjeh dokazali i na svjetskim i evropskim tržištima u borbi za konkurentnost, jačamo domaću privredu poručuju iz Područne privredne komore Bijeljina.\nS toga je jedna od ovakvih promocija od velikog značaja za domaću privredu, kako bi potrošači shvatili da je kvalitet domaćih proizvoda na zavidnom nivou.\nTags: bijeljina, kupujmo domace, nase je bolje, sajam\nOd 1. janura nezaposlenima zdravstvena zaštita putem FZO /VIDEO/\nSavo Milošević: Prijatelju, dobrodošao! Vladane, hvala na svemu


Zapadni mediji: Generalna skupština UN u sjenci kriza\nThe United Nations building is seen during the 72nd United Nations General Assembly at U.N. headquarters in New York, U.S.,\nZasjedanje Generalne skupštine Ujedinjenih nacija ove nedjelje počinje skupom o klimatskim promjenama kao jednim od glavnih fokusa najvećeg svjetskog diplomatskog skupa, dok se očekuje da u sjedištu svetske organizacije dominiraju pitanja Irana i trgovinskih sukoba.\nPredstavnici više od 190 zemalja okupljaju se ove nedjelje na najvećoj svjetskoj diplomatskoj platformi u sjenci kriza, dok se postavlja pitanje značaja multilateralnih institucija i liderstva SAD na međunarodnoj sceni, pišu svjetski mediji.\nGeneralna skupština UN, po nekima najveća svjetska diplomatska platforma, a po kritičarima besmislena brbljaonica, ove godine održava se u vrijeme lansiranja raketa Sjeverne Koreje, tenzija SAD-Iran, eskalacije nemira u Kašmiru, protesta u Hongkongu i propasti avganistanskih mirovnih pregovora, ukazuje Politico.\nUoči ovogodišnjeg okupljanja skoro svako priča o klimatskoj akciji, uz uočljiv izuzetak SAD, ali njihove riječi ne ispunjavaju obaveze iz Pariskog klimatskog sporazuma, što je izazvalo globalni "klimatski štrajk" u 4.500 gradova, navodi Politico, ali i ističe da će se, dok se očekuje da klimatske promjene budu glavna tema na podijumu i van njega na Generalnoj skupštini, po kuloarima više razgovarati o Iranu, energetskom snabdijevanju i trgovinskim ratovima.\nS dolaskom predstavnika iz skoro 200 zemalja, Generalna skupština UN je od vremena Hladnog rata do danas najveća svjetska diplomatska platforma, ali je, kako ukazuje Politico, za kritičare to besmislena brbljaonica i izgovor za supruge diktatora da uživaju u kupovini na njujorškoj Petoj aveniji.\nIpak, ocjenjuje portal, precizniji opis je da je Generalna skupština najvažniji događaj na kojem se ni o čemu ne odlučuje – politički ekvivalent sitkoma "Seinfeld", koji je poznat kao serija ni o čemu. Ne treba se, međutim, zavaravati dosadnim govorima lidera. Mada Generalna skupština nema istaknute dogovore kao na nekim drugim skupovima, poslovi obavljeni na tom skupu tiču se dugoročnog promišljanja i umrežavanja, uglavnom daleko od udarnih medijskih naslova.\nPolitico ukazuje da će i ove godine izostati neki od važnih svjetskih lidera, poput predsjednika Rusije i Kine, Vladimira Putina i Xi Jingpinga, premijera Kanade i Izraela, Justina Trudeaua i Benjamina Netanjahua – obojice zbog predstojećih ili proteklih izbora, kao i sjevernokorejskog lidera Kim Jong Una.\nOvo je godina u kojoj ostatak liberalnog poretka pokušava da zamisli liderstvo bez SAD, ocjenjuje američki časopis Foreign Policy.\nGeneralni sekretar UN Antonio Guterres, objašnjava Foregn Policy, uokvirio je zasjedanje Generalne skupštine nizom sastanaka na visokom nivou o klimatskim promjenama, univerzalnoj zdravstvenoj zaštiti, ograničenju širenja nuklearnog oružja i održivom razvoju, što su sve teme koje nisu od prevelikog interesa za američkog predsjednika Donalda Trumpa.\nNa klimatskom samitu u ponedjeljak okupiće se neki od istaknutih svjetskih lidera, među kojima su njemačka kancelarka Angel Merkel, francuski predsjednik Emmanuel Macron i indijski premijer Narendra Modi. Ali na njemu neće biti Trump koji je istovremeno organizovao sastanak o proganjanju vjerskih manjina, što je, kako navodi časopis, pitanje koja snažno odzvanja kod Trumpove hrišćanske baze.\nPo pitanju Trumpovih aktivnosti u UN, Foreign Policy predviđa da će predsjednik SAD pokušati da ojača pretenzije lidera opozicije u Venecueli Juana Guaidoa na vođenje te zemlje, kao i da će tražiti podršku za oštriji odgovor na navodnu ulogu Irana u napadima na saudijska naftna postrojenja.\nSAD i Saudijska Arabija, dodaje se u tekstu, mogu računati na neki nivo simpatije od ključnih saveznika, ali se Velika Britanija, Francuska i Njemačke protive Trumpovoj kampanji maksimalnog pritiska na Iran, pošto misle da to neće oboriti Iran na koljena već da će samo povećati tenzije i nestabilnost u regionu. Takođe, ne treba se nadati rukovanju Trumpa i iranskog predsjednika Hassana Rouhanija, pošto su SAD uvele nove sankcije iranskoj nacionalnoj banci, dok je State Department navodno odložio izdavanje viza za Rouhanijevu delegaciju, zbog čega su UN morale da intervenišu.\nSkoro 200 lidera okupiće se na najistaknutijoj svjetskoj diplomatskoj pozornici radi pet dana govora, stotine sastanka i sukoba oko klimatskih promjena, Irana i trgovine, ističe New York Times i ukazuje da se ovogodišnje zasjedanje odvija u pozadini kriza – od zagrijavanja planete preko ekonomske neizvjesnosti do razbuktavanja sukoba koji mogu dalje uplesti SAD na nestabilnom Bliskom istoku.\nTrgovinski ratovi, migracije, snabdijevanje energentima, klimatske promjene i iskorjenjivanje siromaštva su osnove teme programa Generalne skupštine, ali su postupci Trumpove administracije, koja povremeno iskazuje prezir prema međunarodnim institucijama kao što su UN, stvorili zajednički imenilac, podvlači New York Times.\nTrump će na početku govora u utorak biti okružen društvom lidera koje slično misle, ocjenjuje list. Prije predsjednika SAD govoriće brazilski predsjednik Jair Bolsonaro kojeg ponekad zovu mini-Trump i koji kao američki predsjednik odbacuje strahove od klimatskih promjena i ismijava kritičare na Twitteru. Poslije Trumpa nastupiće egipatski predsjednika Fatah el-Sisi koji simbolizuje represiju revolucije Arapskog proljeća, a zatim slijedi turski predsjednik Recep Tayyip Erdogan, autokrata koji zastrašuje kritičare i čija vlada je vodeći tamničar novinara.\nOčekuje se da će na Generalnoj skupštini američki zvaničnici predstaviti, kako navode, dokaze da je Iran izveo napade na saudijska naftna postrojenja, što Teheran negira, dok su jemenski pobunjenici Huti, koje Iran podržava, preuzeli odgovornost, ukazuje list i dodaje da će Rouhani u govoru u srijedu skoro izvjesno tvrditi da je Trump podstakao ciklus sukoba kada se prošle godine povukao iz nuklearnog sporazuma Irana s velikim silama. SAD pokušavaju da naprave koaliciju da zastraše Iran, mada, ukazuje New York Times, nije jasno kakav oblik će imati to zastrašivanje.\nMinistar finansija SAD Steven Mnuchin bi trebalo da se na marginama sastane s kineskim kolegama, što, kako piše list, sugeriše da američka administracija nastoji da stvori produktivniju atmosferu za nastavak trgovinskih pregovora pošto su dvije vlade nedavno zaustavile eskalaciju carinskog rata. New York Times dodaje da će se ministri spoljnih poslova 18 država zapadne hemisfere, uključujući SAD, sastati u ponedjeljak da razgovaraju o pritisku na režim u Venecueli. Skup će biti vjerovatno ubjeđivanje Evropske unije da pooštri sankcije protiv lojalista predsjednika Nicolasa Madura, uključujući zamrzavanje njihove imovine u Evropi.\nTrump će u utorak izaći na pozornicu Generalne skupštine UN gdje će objaviti da je njegova zemlja najbolja na svijetu, ali s rastom diplomatskih problema, njegovo godišnje hvalisanje može zvučati prazno, ocjenjuje agencija France-Presse.\nTrumpov politički brend je dobro poznat u UN, baš kao i njegova biznismenska verzija ostatku New Yorka: drska, besramna samopromocija i da se sve svodi na tvrdnju o pobjedi, ocjenjuje AFP i ističe da na ovogodišnjem zasjedaju bivši tajkun u nekretninama neće razočarati. "Reći ću da su SAD najbolja zemlja na svijetu. Nikada nije bila snažnija i nikada nije bila bolja, i da svakako ima jednog od najvećih predsjednika u našoj istoriji", rekao je Trump novinarima.\nTrumpova izjava u govoru prošle godine da je postigao više od skoro svih administracija u istoriji SAD izazvala je smijeh u sali, podsjeća francuska agencija, i podvlači da je pitanje da li će ove godine – s uzmacima od Sjeverne Koreje preko Irana i Venecuele do Kine – njegovo hvalisanje imati bolji prijem.\nAmerički predsjednik će se tokom godišnjeg skupa u UN sastati s desetak lidera, ali će, kako ističe AFP, intenzivna pažnja biti na njegovom sastanku s ukrajinskim predsjednikom Volodimirom Zelenskim, pošto je navodno pokušao da ubijedi Ukrajinu da pokrene istragu o bivšem potpredsjedniku SAD Joe Bidenu, jednom od njegovih mogućih rivala na predsjedničkim izborima sljedeće godine.\nTrump će u UN isticati liderstvo SAD i kolektivni pristup, rekao je viši zvaničnik administracije, dok Washington nastoji da iskoristi okupljanje svjetskih lidera da izgradi podršku u vezi s Iranom i prozove Kinu zbog kršenja ljudskih prava, ukazuje Reuters, uz konstataciju da je predsjednik SAD osporavao vrijednost UN i ismijavao multilateralizam dok se fokusirao na program "Amerika na prvom mjestu".\nZvaničnik administracije, mada nije konkretno govorio o Trumpovom govoru, rekao je da će predsjednik "potvrditi lidersku ulogu Amerike u međunarodnom sistemu zasnovanom na pravilima i potrebi da se radi kolektivno u globalnoj zajednici na rješavanju globalnih izazova". Trump će takođe istaći "odlučnost Amerike da potvrdi suverenitet i nezavisnost članica posebno po pitanju nacionalne bezbjednosti".\nPoruka će biti prenijeta u vrijeme kada neke diplomate kažu da slabi vodstvo SAD u globalnim institucijama, dok raste uticaj Kine, ukazuje Reuters, uz podsjećanje da su SAD od ulaska Trumpa u Bijelu kuću izašle iz Savjeta UN za ljudska prava, Unesca, globalnog sporazuma o klimatskim promjenama, iranskog nuklearnog sporazuma, a protive se i sporazumu UN o migracijama.\nZvaničnik UN, govoreći pod uslovom da mu se ne navodi ime, rekao je prošle nedjelje: "Iako svi kažu da je multilateralizam mrtav, iako multilateralizam nije veoma popularan ovih dana, iako su zemlje sve više izolacionističke – svi dolaze".


Izrađen digitalni katastarski plan za teritoriju opštine Raška – Personal magazin\nRepublički geodetski zavod izradio je digitalni katastarski plan za teritoriju opštine Raška. Služba za katastar nepokretnosti Raška, u skladu sa Programom rada Republičkog geodetskog zavoda, posle uspešno završene izrade katastra…\nRepublički geodetski zavod izradio je digitalni katastarski plan za teritoriju opštine Raška.\nSlužba za katastar nepokretnosti Raška, u skladu sa Programom rada Republičkog geodetskog zavoda, posle uspešno završene izrade katastra nepokretnosti, okončala je poslove izrade digitalnog katastarskog plana za teritoriju opštine Raška.\nPovršina opštine Raška je 67.016,3301ha i obuhvata 51 katastarsku opštinu, od čega je 44 seoskog i 7 gradskog tipa, sa ukupno 183.081 katastarske parcele.\nZa 22 katastarske opštine sa ukupno 32 radilišta digitalni katastarski plan je izrađen u programskom okruženju MapSoft, dok je za preostalih 29 katastarskih opština digitalni plan izrađen u programskom paketu ArcGis.\nDanom objavljivanja rešenja i stupanjem na snagu digitalnog katastarskog plana, prestaje da važi analogni katastarski plan, što znači da će se sve promene provoditi u digitalnom katastarskom planu kod nadležne Službe za katastar nepokretnosti Raška, kao uže unutrašnje jedinice Republičkog geodetskog zavoda.\nSlužbi za katastar nepokretnosti predstoje važni poslovi od velikog značaja za Republiku Srbiju, a meću prioritetnim poslovima izdvajaju se održavanje katastra nepokretnosti i održavanje Adresnog registra.\nIzrađen digitalni katastarski plan za teritoriju opštine Raška was last modified: January 18th, 2010 by Redakcija


Gledaj.rs | Novi Sad do 12. juna u znaku Heroina- žena koje su pomerile granice u nauci, umetnosti i aktivizmu\nEvropska prestonica kulture Novi Sad će do 12. juna biti u znaku "Heroina", žena koje su kroz istoriju pomerile granice u nauci, umetnosti i aktivizmu, objavila je danas Erste banka koja pruža partnerstvo i podršku u ovom projektu.\nPodrškom nizu manifestacija, od književnog festivala "Heroine u zenitu" do multimedijalne izložbe "Evropsko žensko sećanje" u Arhivu Vojvodine o istoriji Pokreta za oslobodjenje žena u Evropi, Erste banka je doprinela da Novi Sad postane prestonica ženskog aktivizma i da se prikaže razvoj i uticaj emancipacije žena u čitavoj Evropi, navodi se u saopštenju.\nMileva Marić Ajnštajn, Milica Stojadinović Srpkinja, Marija Trandafil, Milica Tomić, Nadežda Petrović, Isidora Žebeljan, samo su neke od važnih ličnosti nacionalne istorije i kulture koje su bile inspiracija današnjim umetnicama za predstave, koncerte i izložbe u okviru programa "Heroine".\n"Želeli smo da ih na ovaj način podržimo na putu daljih uspeha, a da u isto vreme njihovu strast i entuzijazam ponudimo kao inspiraciju za nove generacije mladih žena. Na ovaj način smo još jednom potvrdili našu posvećenost projektima vezanim za žensko stvaralaštvo i istorijska postignuća, posebno u oblastima umetnosti, kulture, nauke i preduzetništva", rekla je direktorka Sektora marketinga i komunikacija Erste banke Aleksandra Kosanović Strižak.\n"Smatramo da je važno da se javno promovišu uspesi žena koje su svojom vizijom i neustrašivošću kroz istoriju menjale društvene norme, ali i svih onih koje to čine i danas. Hrabre, uporne, obrazovane, kreativne i odvažne – one su zaslužne za to što je današnje društvo naprednije i sigurnije, a ovaj svet lepše mesto za život. Da bi jedno društvo bilo još uspešnije, potrebne su žene koje veruju u sebe", istakla je Kosanović Strižak.


Božović: Dom zdravlja Zvečan na visini zadatka u pružanju zdravstvenih usluga | Radio Kosovska Mitrovica\nBožović: Dom zdravlja Zvečan na visini zadatka u pružanju zdravstvenih usluga\n7. April, 2017 12:14 |\nDanas se u svetu obeležava Svetski Dan zdravlja. Tim povodom gost u emisiji “U centru pažnje” Radio Kosovske Mitrovice bila je direktorica Doma zdravlja u Zvečanu Dr Bogdana Božović.\nOvaj zdravstvena ustanova svake godine obeležava ovaj dan pružajući usluge merenja vrednosti šećera i krvnog pritiska građanima.\nBogdana Božović, specijalista ginekologije i akušerstva, skrenula je pažnju, da je fokus akcije ove godine na depresiji. Pozvala je sve kojima je potrebna pomoć da se bez predrasuda obrate lekaru i naglasila da će psihijatar Doma zdravlja u ponedeljak za vreme trajanja akcije porazgovarati sa svima koji to budu hteli. Božović kaže da “ljudi nemaju dovoljno razvijenu svest” da zatraže tu vrstu zdravstvene zaštite.\n“U ponedeljak ćemo u 10 sati u dvorištu Doma zdravlja u Zvečanu, u parku, organizovati jedno lepo druženje sa pacijentima koji budu došli da provere vrednosti šećera u krvi, i izmere krvni pritisak. Povodom bolesti na kojoj je akcenat ovogodišnje akcije, Dr Božović kaže da jednako treba brinuti o mentalnom, kao i o fizičkom zdravlju.\nDirektorica Doma zdravlja Zvečan je gostujući u našem programu zahvalila na svesrdnoj pomoći koju ova ustanova ima od Kancelarije za Kosovo i Metohiju Vlade Republike Srbije, Vladi Srbije ali i Opštini Zvečan na čelu sa gradonačelnikom Vučinom Jankovićem.


Sekulović pozvao građane na razumevanje situacije u Baru\nTanjug 28. decembra 2021. 11:24\nPODGORICA – Ministar unutrašnjih poslova Crne Gore Sergej Sekulović izjavio je da ne može da prognozira kako će se rešiti situacija koja se trenutno dešava u Baru gde muškarac preti da će aktivirati eksplozivnu napravu ukoliko se radnicima “Primorke” ne isplate dugovanja.\nSekulović je na vanrednoj pres konferenciji rekao da se nada najboljem ishodu.\n“Ono što primarno treba da se uradi je razumevanje situacije i bez upotrebe sredstava prinude dođe do reakcije ove osobe. Poslate su jedinice koje treba tamo da budu, tamo su ljudi koji su kompetentni da se nose sa ovom situacijom”, kazao je Sekulović, preneli su podgorički mediji.\nOn nije želeo da odgovori na pitanje da li je muškarac koji se predstavlja kao Edin Begzić od ranije poznat policiji kako se ne bi kreirala negativna slika.\nBarska policija evakuisala je stanare zgrade u ulici Maršala Tita u Baru zbog pretnje, za sada nepoznatog muškarca, da će aktivirati eksploziv, saopšteno je portalu RTCG iz Operativno komunikacionog centra Uprave policije.\nOn se predstavio medijima kao Edin Begzić i kazao da neće odustati dok se radnicima „Primorke“ ne isplati novac.


stambene zgrade : strana 2 : Južne vesti\nNišlijka je sinoć jedva izbegla da joj deo fasade ne padne na glavu usred centra Niša, na uglu Nikole Pašića i Obrenovićeve ulice. Kaže da je od vlasnice stana sa čije terase je pao deo maltera saznala da je više puta upozoravala da je zgrada nebezbedna, ali da dosad niko nije reagovao. Iz Građevinske inspekcije kažu da nisu znali za ovaj problem i obećali da će reagovati.\n10:54, 23. 4. 2019.\nMnogo ljudi svakodnevno prolazi ulicama u centru Niša, a da nisu ni svesni da im je zbog fasada koje se raspadaju ugrožena bezbednost. Desetine zgrada sa kojih otpadaju delovi zabeležio je fotograf "Južnih vesti" i to samo na potezu od Šivare do "Šojke", a još niko nije kažnjen zbog takvog stanja fasada.\nProlazak pored zgrade u Ulici Nade Tomić 15 je potencijalna opasnost po život, zbog fasade koja može da se sruši svakog trenutka. Iz građevinske inspekcije kažu da su mesto obeležavali zaštitnim trakama, ali ih neko uporno sklanja.\n12:51, 29. 11. 2018.\n“Opasne” fasade stanari dužni da prijave, ali i plate popravku\n14:14, 28. 8. 2018.\nNakon što je sa terase solitera u Nišu otpao betonski blok težak nekoliko stotina kilograma i, na sreću, nikog nije povredio, u građevinskoj inspekciji kažu da oni nisu mogli da uoče da postoji rizik od pada jer je armatura “popustila” na 16. spratu, kao i da bi sami stanari trebalo da obaveste upravnika zgrade kada uoče bilo kakav nedostatak.\n12:07, 17. 5. 2018.\nPosle izgradnje hale “Kej”, kako kaže gradonačelnik PIrota Vladan Vasić, izgradnja stambenog kompleksa “Zapadni kej” je drugi veliki građevinski projekat u ovom gradu poslednjih godina. Iako je reč o privatnom investitoru, Vasić kaže da ovakve ideje treba podržati, jer se grad razvija, a promoviše se i energetska efikasnost.\nVeliki broj zgrada u Prokuplju još bez profesionalnih upravnika\n11:55, 23. 2. 2018.\nIako je rok za izbor profesionalnih upravnika istekao krajem 2017. godine, stanari 40-tak stambenih zgrada ispoštovali su zakonsku obavezu, ali je i dalje veliki broj njih u Prokuplju još bez svog upravnika, zbog čega im uskoro preti uvođenje prinudnih upravnika. Kazne za nepoštovanje odluke kreću se od 50.000 do 2 miliona dinara.\nNe odgovara im zgrada u centru, a kupuju ruševine na periferiji grada\n13:50, 22. 9. 2017.\nIako su do pre nekoliko meseci tvrdili kako nemaju para da plaćaju rate za kupovinu nekadašnjeg Doma vojske, inače reprezentativnog objekta od 1.700 kvadrata udaljenog stotinak metara od centra grada, lokalna vlast planira da kupi objekat DSK „Toplica“ na periferiji grada i to po ceni od preko 320 hiljade evra.\nVranjanci žive u "Papagajki", "Burberry" i "Brod" zgradi\n13:30, 30. 12. 2015.\nKrećući se iz centra Vranja u pravcu Palestine, ne možete zaobići “Lepu Brenu” i “Braću Bajić”. Ovo nije početak lošeg vica, niti deo scenarija filma. Palestina je zvanični naziv naselja, dok su se imena ovih estradnih ličnosti kao nazivi zgrada ovde odomaćila.\nNova Odluka o kućnom redu u zgradama nakon 24 godine\n09:00, 14. 7. 2015.\nVeće kazne za stanare, ali i pravna lica, zabrana sušenja veša na terasama okrenutim ka ulicama u određenim zonama grada - neke su od novina koje donosi predlog Odluke o kućnom redu u stambenim zgradama.


Izvor: Moj Novi Sad arhiva vesti 10.10.2017 - Naslovi.net\nMoj Novi Sad 10.10.2017\nDnevnice za službena putovanja državnih službenika mogle bi od Nove godine da se uvećaju sa 150 na 800 dinara, ali i da im se radno vreme promeni, odnosno da na posao dolaze sat vremena kasnije, saznaje "Blic". Za ove izmene sagledavaju se finansijska… »\nMAPA PRISTUPAČNOSTI: Invalidi još uvek u borbi za svoja prava\nNovi Sad još nije dobio najavljivanu mapu pristupačnosti koja pomaže invalidima. Visoki trotoari i stepeništa institucija i zgrada su nepremostive prepreke. I pored brojnih pokušaja da se invalidima i dečjim kolicima pomogne u kretanju novosadskim… »\nFOTO: Gradonačelnik Vučević podržao "Srpsku listu" na mitingu u Gračanici\nPred srpskim narodom na KiM još jedan ispit upornosti i jedinstva, naglasio gradonačelnik. Gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević zajedno je sa saradnicima prisustvovao skupu "Srpske liste" u Domu kulture opštine Gračanica kako bi izrazio podršku… »\n10.10.2017 Moj Novi Sad, kategorije


Uhapšeni teroristi koji su planirali nove napade u Siriji - Sputnjik Srbija\n10:20 17.01.2019 Preuzmite kraći link\n„Protivteroristički odredi saveta priveli su ćeliju od sedam militanata — članova opozicione grupe koja je učestvovala u operaciji ’Gnev Eufrata‘, a koje podržava Turska, koja je sarađivala sa turskim obaveštajcima“, navodi se u saopštenju.\n„Oni su planirali nekoliko eksplozija i napada sličnih terorističkim, prateći uputstva direktno od grupa ’Gnev Eufrata‘ i turske obaveštajne službe“, dodaje pres-služba.\nTokom pretresa zaplenjena je velika količina oružja i municije, uključujući granate i pušaka „kalašnjikov“ i M6.\nPrometnu ulicu u gradu Manbidž koji kontrolišu Kurdi pogodila je 16. januara jaka eksplozija. Teroristička grupa DAEŠ navodno je preuzela odgovornost za napad. Prema navodima lokalnog vojnog saveta, eksplozija se dogodila u blizini vojne patrole međunarodne koalicije u gradu.\nCentralna komanda Sjedinjenih Američkih Država potvrdila je da je u napadu poginulo četvoro Amerikanaca.


Ako bude sve išlo po planu, građani u Federaciji BiH od polovine 2016. godine više neće morati ovjeravati zdravstvene knjižice.\nFederalno ministarstvo zdravstva u narednoj godini planira završiti projekt informatizacije u domovima zdravlja i ambulantama u Federaciji, koji je započet još 2012. godine. Projekt vrijedan oko 5,5 miliona eura, finansiran od Svjetske banke i Razvojne banke Vijeća Evrope, podrazumjeva da bi papirnate zdravstvene kartone od naredne godine trebali zamijeniti elektronski, a umjesto papirnih knjižica građani će dobiti elektronske zdravstvene knjižice. Plan Federalnog ministarstva zdravstva je da ubuduće i uputnice kao i recepte građani imaju samo u elektronskoj formi.\n– Uvođenjem elektronskog kartona omogućava porodičnom ljekaru lakši i brži rad, uvođenjem elektronskih zdravstvenih kartica bi se ukinula obaveza redovnog ovjeravanja knjižice obzirom da bi se to radilo elektronski, a elektronske uputnice i recepti bi dodatno značajno ubrzali protok medicinskih informacija u okviru sistema te time ubrzali procedure i pacijentima omogućili bržu i efikasniju zdravstvenu uslugu – izjavio je Peršić, glasnogovornik Federalnog ministarstva zdravlja.


Blog tartalmak - Tonerdiskont\nŠta raditi ako Canon štampač ne prepoznaje kertridž?\nŠta raditi ako štampač ne prepoznaje kertridž?\nKompatibilni Canon kertridž\nDrum Unit - bubanj\nZamena DRUM jedenice - šta je to DRUM UNIT?\nLaserski štampači koji imaju BUBANJ jedinicu (DRUM UNIT) moraju se zameniti posle određenog broja odštampanih stranica.\nNema kompanije koja ne vodi računa o troškovima koje bi, uz dobru računicu i preraspodelu, mogli da se svedu na minimum.\nNajbolji papir za štampanje\nNije lak zadatak odabrati papir za štampanje koji će odgovarati vašim potrebama.\nŠta raditi kada je toner pri kraju ili se potroši\nToneri i kertridži u štampačima ne traju večno.\nJeftiniji štampač može mnogo više da vas košta\nKupovina jeftinjijeg -a kvalitetnog šampača, zaista dobro zvuči! Međutim, da li je svaki štampač na sniženju toliko povoljan da bismo se bez razmisljanja odlučili baš za taj?\nZašto je čip za tonere toliko bitan?\nU slučaju da je boja u štampaču pri kraju, pojavi se obaveštenje da je uskoro treba zameniti.\nOriginalni, kompatibilni, dopunjeni i reciklirani kertridži


Novi meč Srbija – Albanija na neutralnom terenu? – Zvornik Danas\nNaslovna/SPORT/Novi meč Srbija – Albanija na neutralnom terenu?\nBEOGRAD – Prekinuta utakmica izmedu Srbije i Albanije u kvalifikacijama za prvenstvo Evrope biće najvjerovatnije ponovo odigrana i to na neutralnom terenu, saznaju današnje Večernje Novosti iz izvora bliskog Evropskoj fudbalskoj uniji (UEFA).\nBeogradski list navodi da ukoliko UEFA odluči da se igra novi meč izmedu Srbije i Albanije on bi počeo od prvog minuta, a ne od 41, kada je prekinut duel u Beogradu, prenose Agencije.\nFudbalski savez Srbije tereti se zbog navijačkih nereda, bacanja baklji i drugih predmeta sa tribina, korišcenja lasera, ulaska navijača na teren i slabe organizacije meča, a Albanci za odbijanje da nastave utakmicu i zbog prikazivanja nezakonitog transparenta.\nUtakmica između Srbije i Albanije prekinuta je u utorak pred kraj prvog poluvremena, kada se iznad terena stadiona Partizana pojavila bespilotna letjelica, dron, sa zastavom takozvane „velike Albanije“, nakon čega su usljedili incidenti.\nalbanija novi meč presuda srbija uefa\nĐoković treći put u obilasku „piramida“ u Visokom


Faktor | Faktor saznaje: Anis Sabitović sa dopusta se nije vratio u KPZ Sarajevo\nFaktor saznaje: Anis Sabitović sa dopusta se nije vratio u KPZ Sarajevo\nPrema nezvaničnim informacijama, sumnja se da je Sabitović najvjerovatnije napustio državu\nOsuđenik Anis Sabitović, koji kaznu služi u centralnom odjeljenju Kazneno-popravnog zavoda Sarajevo, nakon što je izašao na dopust nije se vratio u zatvor, saznaje Faktor.\nSabitović je, prema našim saznanjima, po Zakonu za izvršenje krivičnih sankcija FBiH ispunjavao sve osnove te imao pravo na korištenje vanzatvorskih pogodnosti. On se do sada uredno vraćao u zatvor, međutim, jučer se u KPZ-u nije pojavio u vrijeme kada je tu trebao biti.\nPovodom ovih informacija kontaktirali smo Faruka Zubčevića, direktora KPZ Sarajevo, koji nam je potvrdio da se Sabitović nije vratio na odsluženje kazne.\n- Nakon što je KPZ poduzeo sve potrebne mjere i radnje, obavijestili smo sve policijske i sigurnosne agencije u državi, uključujući i Graničnu policiju BiH, u smislu raspisivanja potjernice za ovim licem - kazao je Zubčević.\nKako nezvanično saznajemo, Sabitović je u kritičnom periodu bio u jednom ugostiteljskom objektu na području Ilidže i od tada mu se gubi svaki trag. Prema nezvaničnim informacijama, sumnja se da je Sabitović najvjerovatnije napustio državu, te se ne isključuje mogućnost da je koristio lažni identitet i "bugarski pasoš". Isto tako, svjedoci koji su saslušani na ove okolnosti, istražiteljima su kazali kako ništa nije ukazivalo na to da će Sabitović pobjeći.\nOn je, inače, bio svjedok u predmetu protiv Amela Sejfovića, kojem se sudi za bijeg iz sarajevskog zatvora. On je na jednom od ročišta svjedočio kako je pomogao da se u KPZ unese kutija, za koju je "pretpostavljao da se u njoj nalazi pištolj", kojim je kasnije Sejfović pucao prilikom bijega iz zatvora.\nAnis SabitovićKPZ Sarajevobijeg\nSaobraćajna nesreća kod tunela Vranduk, obustavljen saobraćaj


Zmajevi nastup na Eurobasketu 2022 otvaraju utakmicom protiv Mađarske\nMeđunarodna košarkaška federacija (FIBA) objavila je raspored utakmica grupne faze predstojećeg Evropskog prvenstva za košarkaše, koje će u septembru naredne godine biti održano u Češkoj, Gruziji, Italiji i Njemačkoj.\nPodsjetimo, reprezentacija Bosne i Hercegovine smještena je u grupu B, a mečeve će igrati u njemačkom Kelnu.\n"Zmajevi" već prvog dana Eurobasketa 2022 imaju zakazanu utakmicu protiv Mađarske (1. septembra - 14.30 sati).\nDva dana kasnije naša reprezentacija igra protiv domaćina Njemačke (14.30 sati), a zatim 4. septembra protiv Slovenije (17.45). Zatim slijedi novi dan odmora te mečevi sa Francuskom (6. septembar - 14.30) i Litvanijom (7. septembar - 14.30).\nU osminu finala će se plasirati četiri najbolje ekipe iz grupe.\nKompeltan raspored možete pogledati na ovom LINKU.


FILE - U.S. Defense Secretary Mark Esper speaks during a press briefing at Pentagon in Arlington, Virginia, Dec. 20, 2019.\nMinistar odbrane SAD Mark Esper izjavio je da Vašington nije donio odluku o povlačenju vojnika iz Iraka, pošto se pojavilo pismo američkog generala u kojem se nagovještava odlazak Amerikanaca iz te zemlje.\n"Nije donijeta bilo kakva odluka o napuštanju Iraka. Niti ima odluke da odlazimo, niti smo poslali bilo kakve planove za povlačenje ili za pripremu povlačenja", rekao je Esper novinarima, u vrijeme veoma zategnutih odnosa SAD sa Iranom, prenosi AP.\nEsper je kazao da ne zna ništa o pismu generala američke vojske u kojem se nagovještava da su u toku pripreme za povlačenje vojske iz Iraka, ali je naveo da ima izvjesnog pregrupisanja snaga SAD.\nŠef Pentagona je dodao da SAD ostaju posvećene borbi protiv ekstremista Islamske države u Iraku i regionu.\nIrački parlament je 5. januara zatražio od vlade da protjera iz zemlje snage međunarodne koalicije na čelu sa SAD.\nAgencija France Press javila je u ponedeljak, 6. januara da je njen novinar vidio pismo generala Vilijama Silija, komandanta američkih snaga u Iraku, kojim SAD obavještavaju vojnu komandu Iraka o "repozicioniranju" koalicije antidžihadističkih snaga kako bi se "bezbjedno i efikasno povukle iz Iraka".\n"Poštujemo vašu suverenu odluku kojom naređujete naš odlazak", piše u pismu čiju su autentičnost za AFP potvrdili jedan američki i jedan irački vojni zvaničnik.\nUz to, agencija AFP je kasno sinoć prenijela iz Vašingtona da je pismo američke vojne komande u Iraku, u kojem se Bagdad obavještava o premeštanju američkih snaga, vjerodostojno, ali da je "poslato greškom" i to preuranjeno.\nTo je u ponedeljak izjavio načelnik Generalštaba, general Mark Mili.\n"To je bilo nepotpisano (pismo), nacrt" pisma, namijenjenog nekim iračkim vojnim komandantima, jer je posljednjih dana bilo povećanih pokreta američkih trupa u Iraku, rekao je general Mili novinarima.\n"To je greška do koje je došlo bez loše namjere", rekao je general.\nTenzije širom Bliskog istoka znatno su povećane otkako su SAD u petak ubile iranskog generala Kasema Solejmanija, po mnogima drugog najmoćnijeg čoveka u Iranu. Napad je izveden bespilotnom letjelicom na bagdadskom aerodromu.


Ivaylo Petev sutra okuplja Zmajeve u Zenici\nFudbalska reprezentacija Bosne i Hercegovine sačinjena mahom od igrača iz Premijer lige 18. decembra gostovat će u Los Angelesu, gdje će igrati protiv SAD-a.\nIvaylo Petev, selektor Zmajeva, jučer je objavio spisak od 19 igrača, a kratke pripreme pred odlazak u Ameriku, počet će sutra u Trening kampu FSBiH.\n– Naša selekcija će u Zenici boraviti tri dana, prije nego što u ponedjeljak, otputuje u Los Angeles, gdje će 18. decembra u 17.15 sati po lokalnom vremenu odigrati prijateljski susret protiv reprezentacije Sjedinjenih Američkih Država.\nTim povodom, u petak 10. decembra 2021, u 12.30 sati, selektor Petev i dvojica igrača, bit će na raspolaganju medijima u Trening kampu FSBiH – saopćeno je iz krovne kuće bh. fudbala.\nIz Saveza je najavljeno da tokom vikenda neće biti dnevnih medijskih aktivnosti, ali će FSBiH osigurati preuzimanje fotografija i ostalih sadržaja preko svojih zvaničnih kanala.


Roboti čiste fotonaponske panele u izraelskoj elektrani [VIDEO] - Automatika.rs\nNaslovna Vesti Robotika Roboti čiste fotonaponske panele u izraelskoj elektrani\nKako bi smanjili gubitke i dodatno povećali efikasnost solarnih elekrana, kompanija Ecoppia osmislila je robote koji održavaju panele čistim. U izrealskoj elekrani Kibbutz Ketura instalirano je 100 pametnih robota koji čiste panele i povećavaju njihovu efikasnost za neverovatnih 35%. Roboti čiste penale preko noći a jedan robot može da očisti 9.3m2 za jedan minut.\nPaneli se čiste krpom od mikrovlakana bez ijedne kapi vode. Pre postavljanja ovih robota čišćenje je traljalo i do pet dana, a u proseku 9 puta godišnje su se čistili paneli u ovoj elektrani. Izrael planira da dodatno priširi svoje kapacitete za proizvodnju zelene energije što otvara put kompaniji Ecoppia da dodatno unapredi svoje robote.\nPrethodni tekstU susret kometi Chury – Maxon motori\nSledeći tekstNadogradnja automatske metro linije bez vozača u Parizu


Beta 7. maja 2022. 13:30\nRadić je za agenciju Beta rekao da se najava predsednika Srbije Aleksandra Vučića da će predložiti uvodjenje obaveznog vojnog roka od 90 dana „može čitati ne kao predlog već kao odluka“.\n„Mislim da je šteta što vojska nije pripremila sve za to služenje s obzirom da je imala dovoljno vremena“, rekao je Radić i dodao da možemo relativno skoro da očekujemo služenje obaveznog vojnog roka.\nUpitan da li misli da je 90 dana dovoljno za obavezan vojni rok, on je odgovorio da je „90 dana možda minimum“, dodajući da je to „rok unutar koga se može sprovesti obuka i ništa više od toga“.\n„Voleo bih kada bi to bio jedan kombinovani mehanizam sa 90 dana obavezne obuke i sa 90 dana u roku od tri do pet godina služenja u rezervi, na vežbama, na obukama, zbog kondicije“, rekao je on.\n„Očigledno je da je prevagnuo stav, odnosno kompromis izmedju ideje da se uvede obavezno služenje vojnog roka i onog što može da se napravi za mlade ljudi kada je reč o njihovom vremenu, energiji i dobroj volji i finasiranju tog projekta“, rekao je on.\n„Svaki čovek, svaki muškarac može da posveti svojoj zemlji 90 dana, to nije ni 365 dana, nije ni šest meseci, a na nadležnim vojnim organim je da nam pokažu računicu koliko bi nas to koštalo“, kazao je on


Stevandić upozorava na nove pokušaje ugrožavanja bezbjednosti | Banjaluka.net\nPredsjednik Ujedinjene Srpske Nenad Stevandić izjavio je da se političkom zloupotrebom pravosudnih institucija ponovo pokušava direktno dovesti u pitanje njegova bezbjednost, navodeći da je Milan Jašarević, koji je uhapšen prije dva dana, najčešće bio njegov vozač, kao šefa Tima za praćenje epidemioloških mjera.\nStevandić je naveo da će zbog toga lica “koja u tome učestvuju smatrati lično odgovornim jer su nesporni krivci za produženo targetiranje i izlaganje medijskom linču, koji služe, ne samo političkoj diskreditaciji, već i za izlaganje direktnoj opasnosti progona, praćenih pozivima na ubistvo koji su dokumentovani”.\n“Milan Jašarević je službenik Republičke uprave Civilne zaštite koji je stavljen na raspolaganje Timu za praćenje mjera Republičkog štaba i najčešće je vozio šefa Tima, to jest mene. Opšte je poznato da se u slobodno vrijeme Jašarević uvijek nalazio u mojoj blizini, naročito u Sarajevu kada bi bio izložen brojnim prijetnjama, neprijatnostima ili opasnosti”, naveo je Stevandić.\nOn je naveo kako ne zna kome je “palo na pamet da Jašarevića, porodičnog čovjeka bez mrlje, povezuje sa bilo čime u bilo kakvoj aferi ili procesu”.\n“Sigurno je da se radi ili o nevjerovatnoj greški ili svjesnoj namjeri da se njemu nepotrebno nanese zlo, nastavi moje targetiranje i izlaganje opasnosti, te izazovu i političke afere i implikacije prema meni, što je suprotno ulozi pravosuđa”, istakao je Stevandić.\nOn je dodao da se u sudske procese nikada nije miješao, kao i da je dobio sve procese kada je podnosio tužbe protiv takvih osoba.\n“Nastaviću, ali moram napomenuti da se pored iznošenja laži i kreiranja afera, ovaj put radi i o svjesnom izlaganju riziku moje lične bezbjednosti. To dobro razumiju paraobavještajni centri u Sarajevu i možda se upravo njima ovakvim postupcima šalje važan signal”, istakao je Stevandić.\nOn je dodao da će preduzeti sve zakonom dozvoljene aktivnosti i upoznati javnost, prijatelje i zainteresovane za obezbjeđivanje pravne i lične sigurnosti, ne samo njega, već svakog građanina Republike Srpske “vezano za zloupotrebu pravosuđa u pravcu pravljenja afera predizbirnog karaktera ili ugrožavanja života”.\n“Ovo je posebno važno jer medijsku kampanju takvom pravosuđu vode osobe viseštruko presuđene za iznošenje laži”, tvrdi Stevandić i dodaje da je ovo takođe znak da se “kompletna afera oko Instituta za javno zdravstvo pretvara u predizbornu kampanju sa ciljem diskreditacije nepodobnih ili nezavisnih”.\nNapomenuo je da uprkos mnogim prijetnjama i stalnom ugrožavanju bezbjednosti za koje, kaže, postoje brojni dokumenti u nadležnim službama Republike Srpske i BiH, nikad nije imao obezbjeđenje.


AUTONOMIJA: Svako šesto dete u sistemu socijalne zaštite, država ne deluje preventivno - Storyteller\nOko šest hiljada dece u Srbiji koriste usluge smeštaja u hraniteljskim porodicama i u institucijama, pokazuju zvanični podaci. Alarmantni su i nalazi Republičkog zavoda za socijalnu zaštitu, prema kojima se broj dece u sistemu socijalne zaštite povećava iako se broj dece u opštoj populaciji smanjuje. Naime, prema izveštaju Zavoda o deci u sistemu socijalne zaštite za 2018. godinu, udeo dece korisnika socijalne zaštite u opštoj populaciji dece u Srbiji iznosi 16, 4 odsto, odnosno svako šesto dete nalazi se na evidenciji centara za socijalni rad, piše portal Autonomija.\n„Zaključak te studije je da postoji niz barijera za primenu Pravilnika o centrima za socijalni rad. To su nedovoljni materijalni i ljudski resursi, opterećenost zaposlenih obimom poslova koje obavljaju što utiče na mogućnost da se posvete radu sa korisnicima.Važno je pojačati i osnažiti ljudske resurse u centrima kako bi mogli da ispune svoje zakonske obaveze“, navode u Zavodu.\nPročitajte i članak Etikete su teško breme za dete\nTagsAutonomija deca prava deteta socijalna zaštita


I želje su im se ostvarile. Danas njihova vinarija poseduje 14 hektara pod lozom, dok su na sedam u toku pripreme za sadnju, i kapacitet od 100.000 litara vina, uređen i proširen podrum, degustacionu salu, halu za fermentaciju i odležavanje vina, prekopotrebnu mehanizaciju i opremu, a što je najznačajnije, oba sina pronašla su sebe u tom poslu, piše novosadski Dnevnik.\nDok je mlađi Aleksandar bio uz roditelje kada su, iako uspešni svako u svom tadašnjem poslu, oni udarali temelje ovom sadašnjem u svetu vinogradarstva i vinarstva na savremenim principima, stariji je gradio fudbalsku karijeru.\nOd Novog Sada do Kazahstana\nMada će, kada pitate sada četrdesetogodišnjeg Đorđa o tom, deceniju i po dugom periodu njegovog života, reći da je već i zaboravio da je bio fudbaler, rado će prizvati iz sećanja mnoge trenutke provedene na terenima u nekadašnjoj Jugoslaviji, Srbiji i inostranstvu, a posebno pikanje lopte i igru u Dvorskoj bašti i bežanje s časova zbog fudbala.\n"Prvi stepenik na mom fudbalskom putu bio je odlazak u Novi Sad u FK Кabel kada sam pošao u srednju školu, mada moram da kažem da sam prvo počeo u Vojvodini, ali su me oni oterali kao netalentovanog igrača", kaže Đorđe.\nObukao je dres reprezentacije Jugoslavije, nizali su se nastupi i po povratku sa jedne od turneja, sadašnji generalni direktor Crvene zvezde Zvezdan Terzić došao je i ponudio mu ugovor s OFK Beogradom. Potom je igrao i za zrenjaninski Proleter, Veternik, Hajduk iz Kule, u kom je proveo šest godina. Igrao je i za dva kluba u Švedskoj - Degerfors i Norčeping, u Vašašu iz Budimpešte, ponovo za Hajduk, a nakon toga je otišao u Kazahstan.\nKaže da nije zažalio kada je prestao da igra fudbal.\n"Naši roditelji su doneli pravu odluku i zovem ih zbog toga revolucionarima, jer najlakše je bilo prodati zemlju koju su nasledili, a mnogo teže reći "da", radićemo ta tri-četiri hektara. Otac je zadužen za proizvodnju sirovine, nas dvojica za proizvodnju vina uz tatinu pomoć, za distribuciju, degustacije, a mama je kao kohezioni faktor. Moja zamisao je da brat polako od oca preuzima i proizvodnju grožđa, jer tata ulazi u godine kada treba misliti o prenosu znanja i iskustva", kaže.\nPriznaje da nije imao znanja kada se upustio u vinogradarstvo i vinarstvo, i da je krenuo od nule, ali naglašava da je preduslov za ovaj posao ljubav, a nju je imao.\n"Imao sam sreće što sam zatekao kod nas profesora Vladu Kovača, doajena vinarstva i jednog od autora nekoliko sorti. Profesor Kovač je uspostavio sistem proizvodnje vina u našoj vinariji i učio sam od njega i oca. Sve što sam naučio, naučio sam iz prakse, što je vrlo bitno", kaže Đorđe.\nBITKOIN OBARA SVE REKORDE Skočio 24 odsto za 24 sata\nVina distribuiraju u više od 150 ugostiteljskih objekata, uglavnom po Vojvodini. Od sorti imaju merlo, kaberne sovinjon i kaberne fran, šardone, klon rizling SK 54, silu i probus. Poslednje tri su nastale na Institutu za vinogradarstvo u Karlovcima, ali to neće biti jedine novostvorene sorte u njihovim vinogradima.\nPlaniraju da zasade i neoplantu, jer su zagovornici autentičnih, domaćih sorti, koje sve više i drugi vinari prepoznaju kao naš potencijal.\nĐorđe među njima ističe probus kao vrhunsko vino, s ogromnim potencijalom, koje je u usponu, i kaže da je to mercedes proizveden u Кarlovcima.