Beogra 06. septembar 2013. 18:50\nIako je ovo "samo" još jedan slučaj obmanjivanja potrošača, bilo je za očekivati da će nadzor nad proizvodnjom sokova biti sistematičniji, jer su istovetni rezultati dobijeni i pre tri godine. Takođe, verovalo se i da su ministarstva posle afere sa aflatoksinom izvukli pouke i da će rad inspekcija posle toga učiniti znatno odgovornijim. Ništa od toga, međutim, nije se desilo. Zato udruženja potrošača sve glasnije traže reformu sistema nadzora, a najubedljiviji je predlog da se formira jedinstveni inspektorat. Za građane, to bi značilo da ukoliko žele da prijave neku nepravilnost, ne moraju da okreću mnoštvo telefona kako bi prvo utvrdili koja je inspekcija nadležna, a potom i kakva je procedura za prijavu. Izbegle bi se i česte situacije u kojima niko nije nadležan, pa se ljudi šetaju od jednog do drugog inspektora sve dok ne izgube volju da prijave ono što ih muči.\n- Najpre, sprečili bi se konflikti interesa, jer bi inspekcije bile nezavisne od ministarstava i nepristrasne. Drugo, obezbedila bi se koordinacija rada, jer se ovako često ne zna gde počinje nadležnost jedne a gde završava nadležnost druge inspekcije. Umesto da nekoliko inspekcija dolazi u iste trgovine ili firme, kontrola bi se završavala jednom posetom. Imali smo česte žalbe trgovaca da ne mogu da opsluže silne inspekcije koje im dolaze, a sa druge strane, ima objekata gde ni jedna inspekcija godinama nije zalazila - kaže za Danas Bogosavljević.\nDa promene nisu samo hir organizacija koje se bave zaštitom potrošača, potvrđuje i istraživanje koje je prošle godine sproveo USAID. U izveštaju koji je ta organizacija podnela, navodi se da sadašnji sistem ima razuđenu organizaciju kojoj, uz to nedostaje koordinacija, a konačan "ceh" plaćaju i oni koje kontrolišu i građani u čije ime se to čini.\n"Aktivnosti inspektora na?češće nisu uređene jasno definisanim procedurama. Nadležnosti različitih inspekcija se preklapaju i kontrolišu se iste stvari, i to često uz neujednačeno tumačenje propisa. Ne posto?i delotvoran mehanizam za ulaganje pritužbi na rad inspektora, a privredni subjekti nema?u pristup propisima na osnovu kojih inspekcije sprovode nadzor, odnosno propisima čija se primena kontroliše. Zajednička ocena rukovodilaca inspekci?skih organa, privrednika i stručnjaka je da su važeće odredbe Zakona o državno? upravi koje se primenjuju na inspekcijski nadzor zastarele i neprilagođene potrebama moderne javne uprave" navodi se u izveštaju USAID-a i zaključuje da treba doneti novi, jedinstveni, reformski zakon o inspekcijama.


EU ministri hitno o pogoršavanju situacije s izbjeglicama\n9. novembar/studeni, 2015.\nZbog pogoršavanja situacije s izbjeglicama na terenu u Briselu je za danas popodne sazvan vanredni sastanak ministara unutrašnjih poslova Evropske unije "s ciljem da se ojačaju i provedu u djelo dosad usvojene mjere EU" za rješavanje izbjegličke krize.\nSastanak je sazvalo luksemburško predsjedništvo EU, pošto je njemački ministar finansija Volfgang Šojble sinoć rekao televizijskoj mreži ARD da "Njemačka mora poslati jasnu poruku svijetu da jeste veoma spremna da pomogne", ali da su njene mogućnosti takođe ograničene kad je riječ o prihvatanju ratnih izbjeglica mahom iz Sirije.\nNjemački Strategijski centar za zajedničke analize ilegalnih migracija (GASIM) u povjerljivom izveštaju upozorava njemačke vlasti da se moraju pripremiti na mogućnost da države na Zapadnom Balkanu zatvore granice zbog očekivane još veće navale imigranata preko Grčke, posebno zato što je imigrantima jasno da je sve veća izvjesnost da grčke, spoljne granice EU, uskoro mogu postati teško propusne.\nNjemački analitičari ocjenjuju da je moguće da imigranti svoje puteve preusmjere brodovima iz Albanije ka Italiji, a takođe iz Turske morem ka Italiji, ako bi spoljne granice EU u Grčkoj bile zabravljena i migranti odatle bili vraćani u Tursku.\nZvaničnici u Savjetu ministara Unije su rekli novinarima da ministri namjeravaju da donesu odluke za jačanje zaštite spoljnih granica EU, stalnom mehanizmu razmještanja prvenstveno iz Grčke i Italije dosad pristiglih izbjeglica i migranata u druge članice Unije.\nMinistri će dobiti izveštaj od prošle nedelje aktiviranog EU mehanizma za Integrisano upravljanje rešavanjem kriza (IPCR) i biće podrobno razmotreno šta je dosad ostvareno od mjera usaglašenih u ravni ministara i vođa Unije.


Hil: SAD podržavaju Otvoreni Balkan, ali ne može biti zamena za EU – Studio B\nHil: SAD podržavaju Otvoreni Balkan, ali ne može biti zamena za EU\nHil: SAD podržavaju Otvoreni Balkan, ali ne može biti zamena za EU tanjug\nObjavljeno: 10.06.2022. 12:22 Izmenjeno: 10.06.2022. 12:22\nDodao je da nije na njemu, kao Amerikancu, da kaže EU kada i koga treba da primi, ali da ohrabruje sve zemlje kandidate da svoj pravac kretanja usmere ka EU.\nAmbasador SAD u Srbiji Kristofer Hil izjavio je da Sjedinjene države podržavaju inicijativu Otvoreni Balkan, jer stvara modele saradnje među zemljama ZB i da je to bio razlog njegovog prisustva samitu OB u Ohridu.\n„SAD podržavaju sve napore ka regionalnoj integraciji, a ovde se radi o jednom naporu koji je iznedren iz samog regiona i stigao je dalje od svih prethodnih“, rekao je Hil nakon posete ICT Habu u Beogradu odgovarajući na pitanje Tanjuga šta je bio razlog njegovog prisustva samitu Otvoreni Balkan u Ohridu i kako vidi komentare u nekim medijima da je ta inicijativa zamena za članstvo u EU.\nHil je istakao da inicijativa OB ne može da bude alternativa članstvu u EU.\nAmbasador SAD je dodao kako je Otvoreni Balkan, pre svega, usmerena na ekonomske aktivnosti, ali da takođe povezuje delove regiona i uspostavi modele buduće saradnje.\n„Pogledajte koliko samo u ovom delu Balkana ima granica i graničnih prelaza, a kada uđete u EU nema ni jedne. Potrebno je da one budu premostive i da spajaju ove države, a ne da predstavljaju problem, tako da je to zaista dobra ideja“, ocenio je Hil.\nOn je naglasio da Otvoreni Balkan nikako ne bi trebalo da bude zamena za članstvo ovih zemalja u EU.\n„Lično, mene inicijativa Otvoreni Balkan uopšte ne bi zanimala ako bi predstavljala tek alternativu članstvu u EU.\nNa kraju krajeva, budućnost Srbije jeste unutar EU i to je jasno kao dan. Ali, sposobnost balkanskih zemalja da sarađuju i pronalaze modele saradnje je nešto što će ih ubrzati na njihovom putu da jednog dana postanu deo Evrope“, naveo je Hil.\n„Ali, čak i to ohrabrenje koje dolazi od američke diplomatije je nešto o čemu treba da odluči srpski narod. Međutim, na osnovu onoga što sam video u ovom centru i na drugim mestima u Srbiji, mislim da je ta odluka već doneta i da je srpski narod već odlučio da treba da se uputi tim putem”, ocenio je Hil.


Četiri indijska filma biće prikazana na Kanskom festivalu - Neverovatna Indija\nNaslovna Život Četiri indijska filma biće prikazana na Kanskom festivalu\nPribližava se početak 71. Kanskog festivala, koji se ove godine održava od 8. do 19. maja. Na njemu će biti prikazana četiri indiska filma – Danušov “The Extraordinary Journey Of The Fakir”, film “Manto” sa Navazudinom Sidikijem u glavnoj ulozi, koji se takmiči u zvaničnoj konkurenciji festivala, zatim film “Sir” Tilotame Šome, koji se takmiči za nagradu kritike, kao i “Asthi” reditelja Dinakara Raoa, koji će biti prikazan u programu kratkog filma.\nIndijski filmovi se na Kanskom festivalu prikazuju od samog njegovog početka 1946. godine. Sve je počelo sa filmom “Neecha Nagar” Četana Ananda, koji je osvojio Gran pri festivala. Ovo ostvarenje smatra se prvim indijskim filmom koji je ostvario uspeh na globalnom nivou. Film je opisivao ekspresionistički pogled na klasne razlike u indijskom društvu.\nKanski festival odlično je mesto za medijsko predstavljanje indijske kinematografije svetu, jer su ovi filmovi nastali uz ograničeni budžet i minimalo ulaganje u reklamu i marketing. Ovakvi festivali takođe i edukuju gledaoce sa zapada o različitim vrstama kinematografije koje stižu iz Indije.\nPrethodni tekstKuća koja je i u Indiji i u Mjanmaru (video)\nSledeći tekstIndija i Japan na putu da zaključe vojni ugovor vredan 1,3 milijardi dolara?


Izvinjenje Katoličke crkve: Zlostavljane i bebe od devet meseci, žrtve silovane, mučene elektrošokovima - Sputnjik Srbija\n05:21 16 April 2021\n07:55 27.03.2021 (osveženo 08:14 27.03.2021) Preuzmite kraći link\nKatolička crkva Novog Zelanda je, uz izvinjenje, navela i kako je potrebno menjati njene mehanizme i kulturu koji su ta zlostavljanja i omogućili.\n„Danas, uviđajući važnost ovoga trenutka, ja vam se izvinjavam, u ime biskupa i duhovnih vođa Katoličke crkve Novog Zelanda. Izvinjavam vam se u ime svih onih biskupa i duhovnih vođa koji su nam prethodili. Nema opravdanja za njihove postupke – kao ni za naše – koji su vam naneli zlo“, rekao je kardinal Velingtona Džon Dju, koji je i predsednik Biskupske konferencije Novog Zelanda, preneo je Rojters.\nNjegove izjave deo su svedočenja u sklopu istrage kraljevske komisije kojom se žele razrešiti istorijske i sadašnje optužbe za zlostavljanje.\nPremijerka Jasinda Ardern osnovala je kraljevsku komisiju 2018. godine, smatrajući da se ta zemlja mora suočiti s „mračnim poglavljem“ svoje istorije, a zadatak komisije kasnije je proširen i na istragu zlostavljanja u crkvi i drugim verskim ustanovama.\nPrema preliminarnom izveštaju komisije, koji je objavljen u decembru prošle godine, pokazalo je da je u verskim ustanovama i državnim institucijama za staranje, od 1960. do početka dvehiljaditih, zlostavljano gotovo 250.000 dece, mladih i pripadnika ranjivih grupa.\nMeđu žrtvama je, prema tom izveštaju, bilo čak i beba od devet meseci, a deca su zlostavljana godinama. Kako je utvrdila komisija, između ostalog, žrtve su bile i silovane i mučene elektrošokovima, a počinioci su sveštena lica i zaposleni u ustanovama za staranje o deci, te psihijatrijskim ustanovama.\nKomisija bi svoje preporuke trebalo da iznese kasnije ove godine, a reč je o jednoj od najdužih i najsloženijih istraga u istoriji Novog Zelanda.\n„Nisam želeo da živim“: Veliki skandal otkriva mračne tajne zemlje koja je za ponos u mnogim stvarima\nzlostavljanje, Novi Zeland, Katolička crkva


Srbija rekorder u Evropi po broju radnika na minimalcu - Budite informisani\nBudite informisani14. 09. 2021.0 Comment03.5k\nIstraživačica Fondacije Centar za demokratiju Sarita Bradaš objašnjava za list “Nova” da su najbolje prosečne plate u javnim preduzećima, dok mnogi zaposleni kod privatnih preduzetnika nemaju primanja dovoljna za dostojanstven život.\nOna podseća da Republički zavod za statistiku poslednje četiri godine nije izneo podatak o tome koliko ljudi u Srbiji prima minimalnu zaradu, zbog čega svi barataju sa zastarelim podatkom o 350.000 ljudi. Međutim, prema analizi Fiskalnog saveta, u Srbiji minimalnu zaradu prima 20 odsto zaposlenih – više od 400.000 ljudi, što Srbiju čini evropskim rekorderom po procentu zaposlenih na minimalcu.\nMinimalnu zaradu prima 20 odsto zaposlenih – više od 400.000 ljudi, što Srbiju čini evropskim rekorderom po procentu zaposlenih na minimalcu\n“To znači da je i u toj polovini zaposlenih, čija zarada ne prelazi 50.000 dinara, najveći broj onih koji zarađuju znatno manje od toga”, napominje Bradaš.\nBradaš za list “Nova” napominje da je, kada govorimo o javnom sektoru, značajno razdvojiti javna preduzeća u kojima su zarade značajno više nego u lokalnoj administraciji.\n“U javnim državnim preduzećima u junu je prosečna zarada iznosila 81.630 dinara, u javnim lokalnim preduzećima oko 62.000, u administraciji na nivou države 79.356 dinara, a u administraciji u lokalnoj samoupravi nešto manje od 60.000”, objašnjava.\n“Najmanje plate u privatnom sektoru imaju oni koji rade kod preduzetnika, tu se zapravo nalazi najveći broj onih koji su prijavljeni na minimalac i to vuče prosek na dole”, kaže Bradaš.\nTrećina stanovnika Srbije nema ni za minimalnu potrošačku korpu\n“Trećina stanovnika Srbije nema ni za minimalnu potrošačku korpu, a ni visina minimalne potrošačke korpe, u kojoj je, na primer, samo 130 dinara mesečno opredeljeno za obrazovanje, nije dovoljna za dostojanstven život”, zaključuje Bradaš.\nNaučna studija tvrdi: antivakseri su manje inteligentni Prethodni tekst\nNevakcinisani čine najveći broj pacijenata u kritičnom stanju Sledeći tekst


Murinjo besan na Fulam, šta mu je sada skrivio Mitrović? - Sportske.net\nMurinjo besan na Fulam, šta mu je sada skrivio Mitrović?\nPortugalac se osvrnuo na probleme gradskog rivala.\nTrener fudbalera Fulama Skot Parker rekao je da se nikome neće izvinjavati što je protiv Totenhema izveo jak tim, u utakmici koja je ranije bila odložena zbog korona virusa, uprkos sugestijama Žozea Murinja da bi to trebalo da učini.\n"Zaista verujem, moram da verujem i znam rukovodstvo Fulama, to su iskreni ljudi i naravno da su imali problema. Naravno, postojali su razlozi što nismo igrali utakmicu kada je trebalo. I treba reći vrlo, vrlo, vrlo jasno. Razlog što nismo zadovoljni što smo igrali u sredu uveče je drugačiji, pitanja treba postaviti Skotu ne meni", rekao je on koji je potom spomenuo i slučaj reprezentativca Srbije Aleksandra Mitrovića.\nGovoreći o utakmici, Murinjo je rekao da je njegova ekipa trebalo bolje da odigra i iskoristi šanse.


BENU preuzeo Apoteku Novi Sad | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE BENU preuzeo Apoteku Novi Sad\nBENU preuzeo Apoteku Novi Sad\nGrad Novi Sad potpisao je koncesioni ugovor sa faramaceutskom kompanijom BENU, kojim je uspeo da na zadovoljavajući način reši problem Apoteke Novi Sad, preduzeća koje je godinama pravi milionske gubitke.\nApoteka ,,Novi Sad” u problemima je već pet godina, a njen dug prema dobavljačima premašio je 550 miliona dinara, dok je račun ove apoteke bio u blokadi više od godinu dana.\nRešenje ovog problema grad Novi Sad pronašao je potpisivanjem koncesionog ugovora sa jednom od najvećih svetskih farmaceutskih kompanija. Na svečanoj ceremoniji potpisan je Ugovor o davanju pod koncesiju 28 gradskih apoteka na upravljanje kompaniji BENU na period od 15 godina.\n“Ne mogu da ne podelim s vama radost što smo uspešno završili jedan posao, što smo pokazali da mogu da se stvari menjaju, da nešto što su nam u početku rekli da ne može, itekako može i to uspešno. Dobili smo i dobrog partnera i dobrog koncesionara, društveno odgovornu kompaniju koja zna svoj posao i koja je pažljiva i vodi računa o svojim zaposlenima”, istakao je Miloš Vučević, gradonačelnik Novog Sada.\nGrad Novi Sad će, kako je rekao, zadržati određeni kapacitet Gradske apoteke, a od koncesionara dobili veću ponudu od početne cene, tako da će Grad inkasirati preko pola milijarde dinara od te kompanije koja je preuzela 46 zaposlenih i zadržala mrežu apoteka.\nZdravstvena ustanova BENU je najveći lanac apoteka u Srbiji i deo je velike međunarodne kompanije Feniks iz Nemačke, koja u svom sastavu ima preko 2.400 apoteka u 14 evropskih zemalja.\n“Ovo je prvi koncesionalni ugovor koji smo potpisali sa državnim apotekama u Srbiji i na tome smo mnogo zahvalni vlastima Novog Sada. Sigurni smo da ćemo opravdati njihovo poverenje i da ćemo građanima pružiti najbolju zdravstvenu uslugu. Nadamo se da će sada i drugi gradovi slediti vaš primer i krenuti stopama Novog Sada. Ono po čemu je BENU poznat jeste konstantni rad sa zaposlenima sa ciljem da se pacijentima pruži kvalitetan savet u skladu sa najnovijim postignućima u oblasti farmakologije”, kazao je Dejan Aleksov, direktor BENU za Srbiju.\nBENU u svom poslovanju primenjuje, kako je istakao, najsavremenije evropske standarde u nabavci, distribuciji, skladištenju i izlaganju lekova i lekovitih sredstava, sve sa ciljem maksimalne bezbednosti za pacijente. Ovo je prvi projekat javno-privatnog partnerstva, rečeno je na skupu i prvi koncesioni projekat koji nudi celovito rešenje za sve državne apoteke.\n“U fokusu svih javno-privatnih partnerstva jeste pre svega očuvanje javnog interesa. To su dugoročni aranžmani i tokom tog perioda biće apsolutno sačuvan javni interes, a privatni partner se uključuje da pruža uslugu znatno kvalitetnije i bolje, u ovom slučaju se apsolutno podiže nivo kvaliteta u oblasti zdravstvene zaštite”, navela je Andrijana Jovanović, zamenica predsednika Komisija za javno-privatno partnerstvo Republike Srbije.\nPotpisivanjem koncesionalnog ugovora, kako je ovom prilikom rečeno, gradske apoteke će pored rešavanja novčanih i poslovnih problema, dobiti savremeni farmaceutski pristup, proizvode prema svetskim standardima, a dosadašnje gradske apoteke dobiće i novi, moderniji izgled kao i bogatiju ponudu.\nPrethodni tekstNiču divlje deponije u Petrovaradinu\nSledeći tekstPasoš umesto pesnice


Više od 200.000 izbegle dece bez pratnje roditelja traži azil u Evropi - Dijalog.net\nNaslovna Vesti Svet Više od 200.000 izbegle dece bez pratnje roditelja traži azil u Evropi\nLondon, 10. septembar 2020. – U Evropi je u proteklih pet godina, bežeći od sukoba, progona i nasilja, azil zatražilo oko 210.000 dece izbeglica i migranata bez roditejske pratnje.\nBroj dece koja su utočište našla na starom kontinentu sigurno je i daleko veći, jer su mnoga primorana da žive u senci, rizikujući eksploataciju i zlostavljanje.\nU izveštaju humanitarne organizacije Spasimo decu (Save the Children) “Zaštita izvan domašaja: Prava dece izbeglica i migranata u Evropi“, upozorava se da se mnoga deca migranti, koja su stigla do evropskih zemalja, i dalje bore da dobiju izbeglički status.\n“U istom periodu (od pet godina) više od 700 dece, među kojima i beba, izgubilo je život u pokušaju da se domognu obala Evrope, na opasnim plovidbama preko mora“, navela je organizacija Spasimo decu u izveštaju, koji je objavljen na petu godišnjicu smrti trogodišnjeg dečaka Alana Kurdi nedaleko od obale Turske. Fotografije poginulog dečaka postale su simbol stradanja dece u migrantskoj krizi.\nU izveštaju se upozorava da su odluke koje su evropske zemlje donele u poslednjih pet godina, u cilju upravljanja izbegličkom krizom “samo otežale kretanje izbeglica, dece i odraslih, i učinile ga opasnijim“, i da je jedan od “najdrastičnijih primera ugrožavanja dečijih prava” situacija u kojoj se nalaze deca izbeglice i migranti u Grčkoj.\n“U prethodnih godinu dana, na grčkim ostrvima svakodnevno boravi oko 10.000 dece, od čega je 60% mlađe od 12 godina. Iako su uloženi određeni napori za njihovo preseljenje dece iz Grčke, hiljade ih i dalje ostaje napušteno zbog nespremnosti nekih evropskih zemalja da prihvate i zbrinu decu koja su među najugroženijim na svetu“, izjavila je direktorka evropskog ogranka organizacije Spasimo decu Anita Bej Bundegard, dodajući: “Deca i dalje umiru na pragu EU, a evropski lideri okreću glavu“.\n“U Siriji, sukob ulazi u desetu godinu, i polovina od osam miliona dece u toj zemlji ne zna ni za šta drugo osim rata. Konflikt u Avganistanu – odakle potiče većina dece bez pratnje u Evropi – već godinama je među najsmrtonosnijim sukobima po decu, koja čine gotovo trećinu svih žrtava u toj zemlji“, navodi se u izveštaju.\n“Ahmed, petnaestogodišnji dečak koji je pobegao iz Sirije i sada se nalazi u Beogradu, rekao je: Kada pokušamo da pređemo granicu dobijemo teške batine. Često su jako grubi. Mislim da žele da nas zastraše da ne bi ponovo pokušali. Svoju porodicu nisam video jako dugo, a otišao sam zato što za mene u Siriji, Libanu ili Turskoj više ničega nije bilo“, piše u izveštaju.\n“Deca, bilo da putuju sama ili sa porodicom, imaju jedinstvene potrebe i mora im se pružiti sigurnost. Pa ipak, EU je odogovorila sve restriktivnijim i opasnijim merama“, konstatuje Spasimo decu.\n“Samo u Grčkoj, u martu ove godine u pritvoru je bilo 331 dete. Prema svedočenjima dece i humanitarnih radnika, mnoga deca imaju simptome traume i depresije, kao što su noćne more, ali ima i ozbiljnijih slučajeva samopovređivanja, kao posledice iskustava u zemljama porekla i mukotrpnog putovanja, stalne nesigurnosti zbog statusa i straha od deportacije“, navodi se u izveštaju.\n“Iako je došlo do određenih pomaka, oni su ostali u senci oštrih graničnih politika i mera za sprečavanje ranjive dece da uopšte uđu u Evropu. Nove migracione politike ne bi trebalo da nastaju po cenu dečijih života“, navodi u izveštaju Spasimo decu.\nPrethodno Odlaganje konačnog formiranja Skupštine koči rad nezavisnih institucija\nSledeće Vasilić: Rad Saveta za borbu protiv korupcije smetao je svakoj vlasti\nTop Tags Civilno društvo OCD konkurs Srbija i Evropska unija Evropska unija Vlada Republike Srbije mediji ljudska prava Evropska komisija vladavina prava Društvo evropske integracije istraživanje lokalna samouprava mladi


Marukić van životne opasnosti, pogođen jednim hicem - Snews\nBy SNews 27. Jula 2019. 187\nNovopazarski privrednik i bivši direktor lokalne TV Jedinstvo Šerif Marukić povrijeđen je sinoć iz vatrenog oružja. On je upucan u blizini autobuske stanice i hitno prebačen u Opštu bolnicu u Novom Pazaru.\nPotvrđeno je da je Marukić van životne opasnosti i da je pogođen s jednim hicem, najvjerovatnije iz pištolja.\n“Marukić je van životne opasnosti. Radi se o ustrelnoj rani u predjelu lijeve lopatice”, rečeno je za SNews iz Opšte bolnice u Novom Pazaru.\nPolicija se još nije oglasila u vezi ovog događaja, a ispred Opšte bolnice se okupio veliki broj prijatelja i članova porodice povrijeđenog Marukića.\nŠerif Marukić je bio jedan od bliskih i prvih saradnika bivšeg sandžačkog muftije i aktuelnog predsjednika Stranke pravde i pomirenja (SPP) Muamera Zukorlića ali se s njih razišao i priklonio Emiru Elfiću koji je zastupao Bošnjačku demokratsku zajednicu (BDZ) Sandžaka.\nMarukić je 2014. godine bio odbornik BDZ Sandžaka u lokalnom parlamentu Novog Pazara i dio većine koju je predvodila Sandžačka demokratska partija (SDP).\nŠerif Marukić je u posljednjih pet godina bio u lošim odnosima sa Muamerom Zukorlićem i ljudima iz njegovog okruženja. On je 2014. pretučen od strane maskiranog napadača sa više udaraca, s leđa, u glavu.\nPrema saznanjima SNews-a nesporazum između Marukića i Zukorlića odnosi se na preduzeće “Refref”, osnovano 1999. godine, koje je do marta 2013. zastupao Marukić.\nTagovi: oružani napad Šerif Marukić


Nepravde za žrtve – Centar za građansko obrazovanje\nCentar za građansko obrazovanje (CGO) smatra da je današnja odluka Apelacionog suda kojom je potvrđena prvostepena oslobađajuća presuda optuženima za deportaciju bosansko-hercegovačkih izbjeglica iz Crne Gore 1992. samo krajnji rezultatat jednog farsičnog postupka u kojem je izostao odgovor na potrebu utvrđivanja svih činjenica koje je trebalo da doprinesu potpunom rasvjetljavanju ovog slučaja i utvrđivanju individualne odgovornosti.\nApelacioni sud je samo potvrdio ono što se godinama dešava u Crnoj Gori kada je u pitanju procesuiranje slučajeva ratnih zločina. Iako imamo žrtve i zločine, utvrđivanje odgovornosti i izvođenje pred lice pravde počinilaca i nalogodavaca uporno izostaje. Poražavajuće je za Crnu Goru i njene pravosudne organe da 21 godinu otkada je počinjen zločin, 8 godina od otvaranja ovog slučaja, i skoro 5 godina od podizanja optužnice svjedočimo njegovom zatvaranju bez utvrđene krivične odgovornosti, uz potvrdu odluke prvostepenog krivičnog suda da ovaj slučaj uopšte nije ratni zločin za koji okrivljeni ili drugi mogu da odgovaraju.\nCGO ističe da se ovakvom odlukom šalje veoma loša poruka, jer pokazuje da čak i zločin ovih razmjera, u kojem je više od 50 ljudi izgubilo živote a desetine porodica uništeno, može proći nekažnjeno. Takav odnos prema žrtvama ne doprinosi uspostavljanju vladavine prava, ali ni izgradnji nephodnog povjerenja među narodima zemalja bivše Jugoslavije.\nI u ovom slučaju pravosudni organi su pokazali da nemaju dovoljno snage, kapaciteta i političke nezavisnosti da adekvatno procesuiraju slučajeve ratnih zločina. Oni su morali djelovati mnogo odgovornije i sa sviješću da presude pored kažnjavanja učinilaca imaju i širi društveni značaj i doprinose uspostavljanju ili obnavljanju odnosa među građanima i građankama država u regionu.\nNe smije biti zaboravljeno da je najmanje 66 izbjeglih civila Bošnjaka-Muslimana nezakonito uhapšeno u Crnoj Gori i predato njima neprijateljskoj vojsci bosanskih Srba u BiH u svojstvu talaca. Samo 12 deportovanih osoba je uspjelo da preživi mučenje u koncentracionim logorima. Posmrtni ostaci većine stradalih još nijesu pronađeni. Bez obzira na ishod suđenja kakvom danas svjedočimo, CGO će nastaviti da insistira na utvrđivanju činenica i zadovoljenju pravde za žrtve, jer to kao društva dugujemo svim žrtvama zločina počinjenih na teritoriji bivše Jugoslavije.


PREDSTAVNICI LOKALNE SAMOUPRAVE PRISUSTVOVALI KONFERENCIJI NA TEMU 50 POTENCIJALNIH BANJSKIH LOKALITETA U AP VOJVODINI | www.turizam.bac.rs\nHome / PREDSTAVNICI LOKALNE SAMOUPRAVE PRISUSTVOVALI KONFERENCIJI NA TEMU 50 POTENCIJALNIH BANJSKIH LOKALITETA U AP VOJVODINI\nPrepoznato je pedeset potencijalnih lokaliteta u smislu eksploatacije prirodnog lekovitog faktora, odnosno investiranja u razvoj banjskog turizma u narednom periodu. Studije predstavljaju drugu, detaljnu fazu istraživanja, kojoj je prethodila faza naučne ocene balneološkog potencijala na području AP Vojvodine. Ovim istraživanjima formirana je osnova za unapređenje turističih proizvoda pre svega kroz investiranje u prirodne lekovite resurse sa ciljem razvoja turističke ponude na održiv i savremen način, težeći svetskim i evropskim trendovima.\nNa svakom od potencijalnih lokaliteta izvedena su detaljna balneološka, hidrogeološka, hidrohemijska, izotopska, klimatološka, prostorno razvojna i tehnoekonomska istraživanja. Definisan je predlog načina korišćenja i eksploatacije prirodnog lekovitog faktora ukučujući i prostorno-urbanističku projekciju terena, arhitektonsko-građevinske nacrte mesta zahvatanja, analizu infrastrukturne opremljenosti mikrolokacija, kao i ,,mapu puta“ za dobijanje neophodne dokumentacije i dozvola za eksploataciju resursa.\nStručnu studiju koja se bavi potencijalnim banjskim lokalitetima na teritoriji opštine Bač, danas je predsedniku Borislavu Antoniću uručio podpredsednik Pokrajinske vlade, gospodin Ivan Đoković.


Dimitrije Boarov: Posle sporazuma sa MMF\n► Dimitrije Boarov: Posle sporazuma sa MMF\nSva je prilika da će Bord MMF-a uskoro usvojiti predlog sporazuma Fonda i Srbije o trogodišnjem aranžmanu „iz predostrožnosti“, pa se već sada, kada još ne znamo sve detalje tog dokumenta, mogu razmatrati odgovori bar na najkrupnija pitanja koja se sada nameću.\nPrvo treba primetiti da je Vlada Srbija, preko svoga premijera, još u toku pregovora naglasila da prihvata sve konsekvence kursa na ubrzanu fiskalnu konsolidaciju. To se najviše odnosi na zahtev Misije MMF-a, koja je protekle dve sedmice boravila u Beogradu, da se pooštri režim kontrole sprovođenja Sporazuma, naročito u onom njegovom delu koji se odnosi na uvođenja reda i efikasnosti u javna preduzeća, kako na republičkom, tako i na lokalnom nivou.\nU stvari, Vlada Srbije je dosta vešto iskoristila taj zahtev MMF-a u vezi sređivanja javnih preduzeća, da u ovoj međunarodnoj instituciji dobije spoljnog saveznika u borbi protiv unutrašnjih „snaga otpora“ reorganizaciji javnih preduzeća na republičkom nivou, onoj u kojoj je centralizacija upravljanja „ključna reč“. Iz ovoga se vidi da svetske finansijske institucije obično nije briga kakve druge (obično negativne) efekte može imati neka centralizacija, pored ciljanog (teorijskog) porasta efikasnosti.\nDa li će, međutim, doista doći do povećanja efikasnosti u EPS-u, kada se, na primer, slome otpori regionalnih distribucija, pa se celim sistemom počne i upravljati iz jednog centra (osim što se već konstituisala „jedinstvena kasa“ za naplatu utroška električne energije) – ostaje da vidimo. Tom cilju, uzgred budi rečeno, služi i tekuća politička kampanja radi „seče“ „viška direktora“ (navodno oko 300) u EPS-u – kao da je to glavni uzrok njegove neefikasnosti.\nKao dobra strana centralizacije EPS-a ističe se to što će napokon biti „otkočen“ proces njegovo korporativizacije, a koja je preduslov pronalaženja „manjinskog strateškog partnera“, radi dokapitalizacije. S druge strane, centralizacija upravljanja velikim sistemom, koja više različitih ćerki-preduzeća stavlja pod jednu kapu – pokazala je to naša ekonomska istorija (i ne samo ekonomska) – obično snižava standarde usluga i proizvodnje kod onih uspešnih, da bi se pomoglo neuspešnima.\nCentralizacija, dakako, kao „spasonosni lek“ za neefikasne sisteme ali i sve druge, redom, međutim, ima niz negativnih posledica, sve do forsiranja i inače prevelike asimetrije u ekonomskom razvoju u Srbiji. Evo, u tom pravcu, i najnovije statistike o skromnom prilivu stranih investicija u našu zemlju. Nije, dakle, samo problem u tendenciji pada stranih investicija (od trenutka suspenzije prethodnog aranžmana sa MMF-om, od proleća 2012. godine), koje su 2013. u odnosu na prethodnu godinu opale za 17,6 odsto, nego je problem i njihova koncentracija samo na dva regiona.\nTe 2013. godine, naime, Beogradski region je primio 49,9 odsto svih stranih investicija. Ako se tom regionu doda Vojvodina, sa 26,6 odsto od svih stranih investicija, izlazi da je preko tri četvrtine svih stranih investicija plasirano na prostoru polovine Srbije, dok je druga polovina (Šumadija, Zapadna Srbija i Južna i Istočna Srbija) primila samo četvrtinu stranih investitora. Lako je proceniti da se ova tendencija i ove godine nastavlja, pa se sa velikom izvesnošću može prognozirati da će veliki deo Srbije „opusteti“ narednih decenija. Neki ekonomisti (Zec, na primer) smatraju da je reč o „nezaustavljivom procesu“. Možda je doista nezaustavljiv, ali bi blagovremeno trebalo sagledati njegove druge, političke i sociološke posledice.\nZahtev da se efikasnost svih javnih preduzeća podstiče direktnim reperkusijama i za menadžment neuspešnih javnih preduzeća, kao i za zaposlene u njima (ako imaš gubitak, ideš na minimalac), ma koliko delovao logično ima i jednu neugodnu pretpostavku – da se takvim javnim preduzećima odobre neke „normalne cene“ (ma šta to značilo) usluga i poslovanja, ali i da im se omogući da mogu otpuštati svoje tehnološke viškove. To bi značilo da nam sleduju i poskupljenja komunalija (naročito u malim opštinama), ali i ogorčeni sukobi koji prate svaku „seču“ radne snage u zemljama sa ogromnom stopom nezaposlenosti.\nCentralizacija, dakako, kao „spasonosni lek“ za neefikasne sisteme ali i sve druge, redom, međutim, ima niz negativnih posledica, sve do forsiranja i inače prevelike asimetrije u ekonomskom razvoju u Srbiji


PlayStation naredne generacije bi mogao biti osam puta brži nego PS4 Pro - BIGportal.ba\n22 Maja, 2019 059\nSony i Microsoft su u prošlosti bili uporni u izjavama da u planu još uvek nemaju konzole naredne generacije. Međutim, prošlog meseca su se pojavili detalji o uređaju za koji se očekuje da će biti PlayStation 5, a omogućio nam ih je AMD. Od tada, internet je preplavljen različitim glasinama i informacijama o konzoli koja bi se mogla pojaviti za oko godinu dana.\nSada su se pojavile nove informacije, a stižu od strane Kazuo Hiraija, CEO-a kompanije Sony. Tokom nedavne prezentacije, jedan od najzanimljivijih delova je video koji prikazuje PlayStation naredne generacije kako renderuje scene u poređenju sa PS4 Pro. Neimenovanoj konzoli je za renderovanje bilo potrebno manje od sekunde, dok je PS4 Pro scenu renderovao za više od osam sekundi.\nTakođe, Hirai je citiran da je tokom prezentacije istakao kako će naredni PlayStation nuditi gejming iskustvo “u bilo koje vreme, bilo gde i bez gubljenja konekcije”. Za sada nije poznato na šta se ovo odnosi, ali je moguće da će biti manje laga i seckanja zbog streaminga sa diska na memoriju. Da li će Sony biti u stanju da ostvari ovo, ostaje da se vidi.


Faktor | Đapo: Rebalansom budžeta do 250 miliona KM podrške radnicima i privrednicima\nFederalna ministrica okoliša i turizma Edita Đapo\n30.03.2020. / 17:59\nPredsjednica Koordinacionog odbora za stabilizaciju privrede i saniranje posljedica pandemije koronavirusa i federalna ministrica okoliša i turizma Edita Đapo najavila je danas da će Vlada Federacije Bosne i Hercegovine raditi na rebalansu budžeta čime bi se moglo osigurati oko 250 miliona KM kao pomoć saniraju posljedica širenje pandemije koronavirusa Covid-19.\nKako je kazala, Vlada je svjesna da će pandemija koja je zahvatila cijeli svijet imati posljedice na globalnu ekonomiju pa samim tim i na Bosnu i Hercegovinu zbog čega je već pokrenuto niz aktivnosti za saniranje posljedica.\n- Mi smo mala ekonomija i prepušteni smo sami sebi, a budući da Centralna banka BiH nema mogućnost intervencije ubrizgavanjem novca potrebna nam je i podrška međunarodnih institucija, a "stezanjem kaiša" u smislu rebalansa rezat ćemo sve troškove koji nisu neophodni za ovu godinu - pojasnila je Đapo.\nNaglasila je potrebu brzog, odgovornog i transparentnog djelovanja te donošenje mjera za očuvanje privredne likvidnosti i radnih mjesta.\nMeđu mjerama koje su već poduzete izdvojila je zaustavljanje rasta cijena osnovnih životnih namirnica, od Agencije za bankarstvo zatražen je moratorij na kredite, a Vijeću ministara BiH upućena je inicijativa da se izmijeni zakon i omogući pomjeranje na kraj mjeseca uplate doprinosa.\n- Svjesni smo da moramo odlučno naći načina da pomognemo privredi i očuvanju radnih mjesta, pravimo modalitet pomoći da pomognemo svakom pojedincu, radniku i privrednim subjektima, a neke od mjere bit će moguće provesti samo izmjenama zakonskih rješenja - dodala je.\nTakođer, razgovara se i o donošenju lex specijalisa u vezi s koronavirusom, a započete su i aktivnosti na uspostavljanju Garancijskog fonda koji bi izdavao garancije komercijalnim bankama.\nOformit će se i Stabilizacijski fond za koji bi sredstva bila osigurana rebalansom budžeta budući da je namjera smanjiti sve troškove gdje god je to moguće, a rebalans bi, kaže Đapo, trebao biti razmatran sredinom aprila.\nDrugi dio sredstava trebao bi osiguran putem Međunarodnog monetarnog fonda (MMF), naglasila je Đapo, a pregovori u tom smislu sve počeli te se očekuje da bi sredstva od Evropske komisije mogla biti operativna u maju.\nPozvala je poslodavce da ne otpuštaju radnike najavljujući da će se naći modaliteti kako bi se očuvala likvidnost, a osim toga sve će se učiniti kako bi se osigurala redovna isplata penzija i boračkih naknada.\nEdita đapoVlada FBiHkoronavirus\nStalne konsultacije Predsjedništva BiH video-linkom, od Vijeća ministara BiH zatražen izvještaj


10 najboljih hotela sa 3 zvezdice u Livinju - TripAdvisor\nHoteli u blizini: Chiesa di Sant'Antonio\nHoteli u blizini: Cinuos-chel-Brail Station\nHoteli u blizini: S-chanf Station\nHoteli u blizini: Zuoz Station\nHoteli u blizini: Carolina Station\nHoteli sa 3 zvezdice - Livinjo, Italija\nHoteli sa 3 zvezdice - Livinjo\n102 od 330 objekata odgovaraju vašim filterima. Obriši sve filtere\nObaveštenje o cenama: Livinjo – cene hotela miruju. Sada je sjajan trenutak da rezervišete!\nPrikaži sve povoljne ponude (10) počev od 218 US$\nBr. 1 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 330 smeštajnih objekata u Livinju\nOvo je jedan od hotela sa najviše rezervacija u Livinju u 60 prethodnih dana.\nBr. 2 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 330 smeštajnih objekata u Livinju\n“Dobra lokacija i dobar odnos cene i kvaliteta”\nPrikaži sve povoljne ponude (5) počev od 94 US$\nBr. 3 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 330 smeštajnih objekata u Livinju\nCena koju ste pronašli je za 11% niža od prosečne cene ovog hotela od 106 US$ za noćenje.\nBr. 4 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 330 smeštajnih objekata u Livinju\nBr. 5 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 330 smeštajnih objekata u Livinju\nBr. 6 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 330 smeštajnih objekata u Livinju\nPrikaži sve povoljne ponude (11) počev od 142 US$\nBr. 7 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 330 smeštajnih objekata u Livinju\nBr. 8 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 330 smeštajnih objekata u Livinju\nPrikaži sve povoljne ponude (12) počev od 134 US$\nBr. 9 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 330 smeštajnih objekata u Livinju\nBr. 10 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 330 smeštajnih objekata u Livinju\nPrikaži sve povoljne ponude (5) počev od 122 US$\nBr. 11 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 330 smeštajnih objekata u Livinju\nBr. 12 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 330 smeštajnih objekata u Livinju\nBr. 13 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 330 smeštajnih objekata u Livinju\nBr. 14 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 330 smeštajnih objekata u Livinju\n“I dalje na vrhu”\nBr. 15 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 330 smeštajnih objekata u Livinju


Dobit CGES-a pet puta veća – Bankar.me\nMay 5, 2014 BERZA, Ekonomija, ENERGETIKA, SVE VIJESTI, SVIJET Leave a comment\nPrema izvještaju o poslovanju, koji je objavljen na sajtu Montenegroberze, poslovni prihodi kompanije su na kraju marta iznosili 10,21 milion eura i bili su 59,8 odsto veši nego u uporednom periodu.\nPoslovni rashodi preduzeća su na kraju marta pali 7,4 odsto na 5,29 miliona eura. Troškovi zarada, naknada i ostali lični rashodi iznosili su 1,48 miliona eura, amortizacije i rezervisanja 1,67 miliona, a materijala 86,3 hiljade eura. Na ostale poslovne rashode odnosilo se 440,25 hiljada eura.\nUkupna aktiva CGES-a porasla je 6,8 odsto na 213,78 miliona eura.\nNeraspoređena dobit kompanije iznosi 16,96 miliona eura.\nDugoročna rezervisanja i obaveze iznosile su 28,37 miliona eura, a kratkoročne 13,22 miliona eura.\nIza HB Zbirnog kastodi računa 3 sakriven je vlasnik 3,78 odsto akcija, dok fond Trend ima 2,82 odsto. Moneta ima 1,87 udjela, a Društvo za menadžment poslove i upravljanje nekretninama MIG 1,55 odsto. Ostali akcionari imaju manje od jedan odsto akcija.\nPOJMOVICGES CGES Crnogorski elektroprenosni sistem Crnogorski elektroprenosni sistem - Prenos Crnogorski elektroprenosni sistem (CGES) Dividenda Prenosa dobit Izvršni direktor Crnogorskog elektroprenosnog sistema (CGES) Ljubo Knežević profit Skupština akcionara Prenosa Ugovori između EPCG CGES i COTTE\nPrevious Raste broj blokiranih kompanija\nSljedeći Plantaže završile prvi kvartal sa neto gubitkom od 800 hiljada


TV Most - Ambasada Nemačke: Specijalni sud nema političke ciljeve\nAmbasada Nemačke: Specijalni sud nema političke ciljeve\nAmbasada Nemačke u Prištini smatra da je Specijalni sud ključna pravosudna institucije važna za Kosovo jer doprinosi vladavini zakona.\nKako se dodaje, Specijalni sud ni u kojem slučaju nema politčke ciljeve.\nTaj sud "ni u kom slučaju nije povezan s političkim ciljevima, izvan njegovog specifičnog mandata", kaže se u izjavi Ambasade Radiju Slobodna Evropa.\nAmbasada je navela da je Nemačka neprestano podržavala Kosovo u naporima da se pridruži međunarodnim organizacijama, kao što su UNESCO i Interpol, i da će nastaviti.\nU izjavi se dodaje da su uslovi EU za viznu liberalizaciju za građane Kosova jasno postavljeni - to su demarkacija granične linije s Crnom Gorom i dokazana borba protiv korupcije ali ti ciljevi i dalje nisu ispunjeni.\nPredsednik Kosova Hašim Tači je ove nedelje optužio međunarodnu zajednicu da se ne pridržava obećanja koja je dala kada je Skupština Kosova usvajala odluku o Specijalnom sudu za ratne zločine na Kosovu.\nTači je rekao da je taj sud nametnut Kosovu, a da nisu ispunjena međunarodna obećanja koja su data kao kompenzacija za formiranje suda.\nOn je rekao da je međunarodna zajednica obećala Kosovu da će brzo moći da zatraži članstvo u Savetu Evrope, da će ubrzati viznu liberalizaciju, da će Kosovo imati široku podršku za prijem u Unesko, da će brzo biti formirana vojska Kosova i da će biti novih priznanja nezavisnosti.\nTači je i u sredu na konferenciji za novinare s predsednikom Albanije, Iljirom Metom, promenio mišljenje ističući da je formiranje Specijalnog suda učinjeno u zamenu za usluge međunarodne zajednice.\nSpecijalni sud za ratne zločine je kosovski sud sa sedištem u Hagu i ima za zadatak istragu zločina za koje su osumnjičeni "pripadnici Oslobodilačke vojske Kosova (OVK) nad etničkim manjinama i političkim rivalima" od 1998. do kraja 2000. godine, kako je u svom izveštaju Savetu Evrope naveo švajcarski senator Dik Marti.\nPredsednik Tači, čije se ime pominje u izveštaju Dika Martija, predvodio je proces formiranja tog suda i pored velikom nezadovoljstvu na Kosovu.\n10:16 CG: Policija sprečila mitropolita Amfilohija da obavi službu\n09:59 Mali: Povećanje penzija neće biti malo\n09:46 Počeo deveti Cerski marš\n09:20 Posvađani Nušićevci organizuju dva festivala\n09:00 Novi potres u Indoneziji\n08:48 Peskov otkrio o čemu su Putin i Merkelova razgovarali\n08:33 Kosovo izbačeno sa plakata\n08:09 Krstić napustio Upravni odbor RTS-a\n08:06 Višesatna zadržavanja na Horgošu\n07:57 Dogodilo se na današnji dan\n23:17 Đoković u finalu Sinsinatija\n22:02 Avion iz Izmira za Strazbur vanredno sleteo na beogradski aerodrom\n21:45 Linta kritikuje crnogorske institucije zbog hapšenja Sare Vidak\n21:20 Rusku doktorku opčinila lepota Kopaonika


Sve teža situacija sa koronavirusom, za 24 sata primljeno 227 pacijenata sa upalama pluća\nNaslovna Info Korona virus Sve teža situacija sa koronavirusom, za 24 sata primljeno 227 pacijenata sa...\nPrema poslednjem preseku preminulo je još 13 ljudi, što je najviše u jednom danu od početka epidemije koronavirusa. Od 8.287 testiranih, pozitivno je 299 osoba. Na respiratorima je 110 pacijenata.\nZbog sve lošije epidemiološke situacije u zemlji, a alarmantne u Beogradu, kako je ocenio predsednik Aleksandar Vučić, uvode se nove mere – zabrana okupljanja više od pet ljudi i policijski čas za vikend.\nZa 24 sata primljeno 227 pacijenata sa upalama pluća\n„Za poslednja 24 sata u bolnice širom Beograda primljeno je 144 bolesnika, u Infektivnu kliniku 12. To znači da kao da smo primili celu Infektivnu kliniku, cele njene kapacitete u roku od 24 sata. Ogroman je priliv pacijenata“, izjavila je Miloševićeva.\nPogledaj: U Beogradu situacija alarmantna, nove mere i policijski čas za vikend\nPrethodni tekstNaredbe Štaba za vanredne situacije Opštine Bač\nSledeći tekstBačkopalančanin (20) teško povredio motociklistu u saobraćajnoj nesreći


Srbija napredovala 12 mesta na Doing Business listi - Cansee\nSrbija se na upravo objavljenoj Doing business listi Svetske banke sa 54. popela na 47. mesto, i nalazi se među zemljama koje su ostvarile najveći napredak.\nU ovogodišnjem izdanju Doing Business liste, odnosno Izveštaja Svetske banke o lakoći poslovanja, Srbija je svrstana među prvih 10 zemalja u svetu, od ukupno rangiranih 189 zemalja, koje su u ovoj oblasti ostvarile najveći napredak.\nRegionalni menadžer IFC, ogranka Svetske banke za Zapadni Balkan, Tomas Lubek, ističe da je Srbija u prethodnoj deceniji kontinuirano radila na unapređenju poslovnog okruženja za lokalne privrednike.\nProširen je i skup pokazatelja koji se odnosi na plaćanje poreza, tako što su obuhvaćeni i postupci koji slede nakon podnošenja poreske prijave, u vezi sa poreskom kontrolom i ostvarivanjem prava na povraćaj PDV-a. U ovoj oblasti, Srbija je ostvarila značajno bolje rezultate od drugih zemalja u regionu. Na primer, za ostvarivanje prava na povraćaj PDV-a potrebno je četiri sata, što je čak brže nego u Australiji ili Singapuru.


Piksi potpisuje posle raskida sa Kinezima - SPORTSKI ŽURNAL\n25 februar, 2021 14\nIzvršni odbor FS Srbije prihvatio predlog da Dragan Stojković bude selektor a reprezentacije\nIzvršni odbor FS Srbije juče je prihvatio predlog Marka Pantelića, zamenika predsednika FSS, da Dragan Stojković Piksi postane selektor A reprezentacije. Ostaje međutim, da se definišu finansijski detalji zbog čega ugovor nije potpisan.\nStojković će se obavezati na saradnju do kraja 2023, odnosno kraja kvalifikacija ili Evropskog prvenstva u Nemačkoj u slučaju da Orlovi izbore učešće.\nNa jučerašnjem skupu nije definisano kolika će biti Piksijeva plata, jer to zavisi od dogovora novog selektora o raskidu saradnje sa prethodnim klubom iz Kine.\nPo ranijim informacijama Stojković bi trebalo da zarađuje 600.000 evra godišnje, uz bonus od milion evropske valute u slučaju da odvede Srbiju na Svetsko prvenstvo 2022. u Katar.\nU završnim razgovorima o finansijskim detaljima FSS će predstavljati predsednik Slaviša Kokeza i generalni sekretar Jovan Šurbatović.\nNovom glavnokomandujućem na klupi Orlova ostavljano je da sam izabere saradnike. U stručnom štabu bi trebalo da budu Stevan Stojanović kao direktor i u ulozi trenera Bratislav Živković, Žarko Đurović, Marko Perović, Aleksandar Kocić i stručnjak za kondiciju Japanac Katšuhito Kinoši.\nDo kraja nedelje Stojković bi trebalo da bude promovisan u selektora. Vremena nema mnogo, možda već sledeće sedmice Piksi će objaviti spisak za prve kvalifikacione utakmice protiv Republike Irske 24, Portugalije 27. i Azerbejdžana 30. marta (prva dva meča su u Beogradu, treći u Bakuu).\nGradjanin · 25 februar, 2021 09:09\nKoliko će da vrati ako se ne plasiramo na SP?\nmarko · 25 februar, 2021 09:11\nKokea, Surbatovic, Stojkovic kaka v trio neznalica, dno dna,\nZoran CZZG · 25 februar, 2021 10:49\nNeka si ti pismen,a sve drugo....\nDS · 25 februar, 2021 09:18\nMnogo se ovo nešto odužilo. Da ne bude samo 100 babica kilava dečica....\nkao spanska serija · 25 februar, 2021 13:40\nA i turska...\nKosta · 25 februar, 2021 09:22\nPravo pitanje je ko će i čijim parama otkupiti njegov, još uvek važeći, ugovor sa kinezima?\nŽere · 25 februar, 2021 09:59\ninđa · 25 februar, 2021 11:31\nБратислав Живковић, Жарко Ђуровић, Марко Перовић, Александар Коцић veoma iskusan i uspešan stručni štab nema šta dokazani i provereni stručnjaci ha,ha,ha.ha\nPanonij@indja · 25 februar, 2021 11:50\nMislim da u svom niku izbacis slovo i a stavi slovo M. vise ti odgovara Inace u stabu trebali su biti provereni strucnjaci tipa milosevica,krstajica i ostalih bunkerasa\ndjux · 25 februar, 2021 12:31\npixetin strucni stab vodu ne moze da donese milosevicu i krstajicu,dok si 50 i vise god zvezdanini kadrovi u fss eto kako prolazimo,vasa madjija bese predsednik a dejo genije selektor kad nas nakanta nikad jaci azerbejdzan samo mali primer da se podsetis ili hoces jos koji?\nTima · 25 februar, 2021 11:43\nNeka Koki I njegova klapa potpisu raskid.. Selektor nije sporan. Sporan je nivo srpskog fudbala,.. Namestaljke, kombinacije. Lose za gledanje, zato I nemamo igraca iz domace lige za ja I klub, reprezentaciju.. Ostavke za sve neuspehe i lose sto radiate u Savezu. Bruka\ndjux · 25 februar, 2021 12:34\nda vidi kolko ce jos da iskuka od kineza za raskid pa tek da dogovaraju platu za fss ali ko sto rece plata nije problem ja to radim iz ljubavi a vi ga velicajte i hvalite,0 od coveka a tek strucni stab oko njega nam garantuje uspeh?daj boze da gresim ali mislim da smo pukli totalno sa njima....\nNenad B. · 25 februar, 2021 15:33\nHoće li se to desiti pre 24.marta?\nnisevac · 25 februar, 2021 17:06\ntolike pare bacene uzalud! on ce da odvede reprezentaciju n aprvenstvo kad ja budem predsednik drzave!!!!!!!!! znaci nikad!


SAD: Izrael ne krši međunarodno pravo izgradnjom naselja na Zapadnoj obali | Mondo.Me Prod\nSAD Izrael ne krsi medjunarodno pravo izgradnjom naselja na Zapadnoj obali\nSAD: Izrael ne krši međunarodno pravo izgradnjom naselja na Zapadnoj obali 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nIzvor mondo.rs 18.11.2019. / 22:28\nVašington podržava pravo Izraela da gradi jevrejska naselja na okupiranoj Zapadnoj obali i njihovu izgradnju više ne smatra kršenjem međunarodnog prava, izjavio je američki državni sekretar Majk Pompeo.\n"Osnivanje izraelskih civilnih naselja nije samo po sebi protivno međunarodnom pravu", rekao je Pompeo.\nSAD su tako odstupile od višedecenijskog stava da izgradnja jevrejskih naselja na Zapadnoj obali nije u skladu sa međunarodnim pravom.\nPopmeo je dodao da izjave ranijih predsednika SAD DŽimija Kartera i Ronalda Regana o naseljima na Zapadnoj obali nisu bile dosedne i da Vašington više neće sprovoditi odluku prethodne administracije prema kojoj su naseobine na Zapadnoj obali u kojima živi više of 600.000 Izraelaca kršenje međunarodnog prava.\nZapadna obala je palestinska teritorija gde 2,7 Palestinaca pod okupacijom izraelske vojske.\nDemokrata Karter je 1978. godine izjavio da izgradnja naselja na Zapadnoj obali, koju je Izrael zauzeo nakon rata 1967. godine, nije u skladu sa međunarodnim zakonom, dok je republikanac Regan 1981. godine rekao da ne vidi naselja kao "urođeno nezakonita".\nNova politika Trampove administracije poen je i za izraelskog premijera Benjamina Netanjahua, koji pokušava da zadrži vlast u Izraelu.


Lokalne vlasti: U Hersonskoj oblasti biće sproveden referendum o prisajedinjenju Rusiji - 07.06.2022, Sputnik Srbija\nNa teritoriji Hersonske oblasti biće sproveden referendum o ulasku regiona u sastav Rusije, rekao je novinarima zamenik šefa vojno-civilne administracije... 07.06.2022, Sputnik Srbija\nOn je dodao da je prva ruska banka već počela da radi na teritoriji Hersonske oblasti, a građani će moći da otvaraju račune u narednih mesec, mesec i po dana. Ukrajinske banke više neće raditi na ovoj teritoriji, dodao je Stremousov.\nkriza u ukrajini, rusija, hersonska oblast, referendum, prisajedinjenje\nNa teritoriji Hersonske oblasti biće sproveden referendum o ulasku regiona u sastav Rusije, rekao je novinarima zamenik šefa vojno-civilne administracije regiona Kiril Stremousov.\n„Ostali smo bez zakonodavne vlasti, zbog toga svom formirali savet u kojem su predstavnici naroda i oni će donositi neke odluke u prelaznom periodu. Mislim da će, najverovatnije, biti referenduma na teritoriji Hersonske oblasti o samoopredeljenju. I sledeća faza će biti izbori koje ćemo održati na teritoroji oslobođene Hersonske oblasti“, rekao je Stremousov.


Đorđo Napolitano: Penzioner bez kojeg Italija ne može | Novosti.RS\nĐorđo Napolitano: Penzioner bez kojeg Italija ne može\n27. 04. 2013. u 23:55\nPrva ličnost u istoriji moderne Italije koja je po drugi put na mestu predsednika. Lider zemlje u kojoj ništa nije nemoguće i u kojoj postoji mnogo nemogućih misija\nSPECIJALNO ZA ”NOVOSTI”: ZAGREB\nBUDE li izdržao drugi mandat, italijanski predsednik Đorđo Napolitano imaće gotovo devedeset i pet godina. Ovih dana „grilini“, pristaše bivšeg komičara, a sada nove zvezde italijanske politike Bepa Grila, viču po trgovima italijanskih gradova da je dva predsednička mandata u ukupnom trajanju od četrnaest godina mogao imati jedino Čaves. A Napolitano, gospodin koji je uporno odbijao da prihvati, prvi put u istoriji moderne Italije, drugi mandat, na kraju je pristao, pritisnut političkim haosom u zemlji.\nAli, Napolitano sigurno nije „novi Čaves“, još manje neko ko nema sluha za demokratiju. On je naprosto predsednik zemlje u kojoj ništa nije nemoguće, koja je po mnogo čemu najlepša na svetu, ali u kojoj je ponekad nemoguća misija izabrati šefa vlade, koji i kada zasedne u svoju fotelju nije bezbedan da će dočekati sledeći dan.\nSa italijanskim predsednikom reporter „Novosti“ poslednji put razgovarao je pre nepune dve godine, kada je u gotovo svakoj rečenici naglašavao teret godina koje su ga pritisle. Ali, bez obzira na to, Napolitano sjajno vlada politikom, do detalja zna sve o stanju u Evropi i svetu, duhovit je, lucidan. Kao i svaki Italijan svoju rečenicu uvije u kompoziciju zvučnih reči, koje kada se ogole kazuju mnogo više nego što političari uobičajeno govore.\nČOVEK SA STAVOM NAPOLITANO je pravi vernik u demokratiju, državnik kakvih je danas u Evropi malo, pre svega čovek sa stavom, kojeg su godine pomirile sa krajnostima, levima i desnima. A da toga nema, u razjedinjenoj Italiji, još moćne Berluskonijeve desnice i uvek posvađane, sada Bersanijeve levice, ko zna šta bi bilo.\nIzborio se za neke male privilegije, poput one da posle ručka ode na odmor i u to vreme nema tog protokola koji će moći da ometa predsednika. Sve ove godine dok su se nevolje valjale po našim balkanskim prostorima Napolitano je pažljivo posmatrao šta se događa u italijanskom komšiluku, da bi nove vetrove ocenjivao od srca pozitivno, veseleći se da svi u regionu „dolaze pameti“, kako je rekao. Uz blagi smešak i dodatak, „kada je mi Italijani imamo sve manje“.\nMrvicu fašističke prošlosti Napolitano je izbrisao aktivnim učešćem u životu italijanskih antifašista i komunista. Kao zaljubljenik u pozorište aktivno je učestvovao u burnoj predstavi koju je režirao prošli vek, ali je kulminacija svakako došla nakon odlaska u penziju. Kao osamdesetogodišnjaka zvali su ga da prihvati položaj jedanaestog italijanskog predsednika i politički život tog penzionera u politici od tada ne prestaje. Makar mu „grilini“ prebacuju da brani tradicionalne leve i desne stranke, koje su zajednički zemlju dovele pred ambis. A i sam Napolitano kaže da je zemlja u ruševinama, gorim od onih posle Drugog svetskog rata.\nPODRŠKA U ZEMLJI u kojoj političke strasti pršte na sve strane, Đorđo Napolitano ima gotovo neverovatnu podršku Italijana. Čak 75 odsto je uz njega i to je procenat koji malo ko od ličnosti na političkoj sceni ove zemlje uopšte može i da zamisli. Đorđo Napolitano zaista može biti zadovoljan kako ga njegovi sunarodnici prihvataju i cene.\nNije ta izjava predsednika o teškom stanju treće ekonomske sile Evrope samo jezička ekvilibristika, ima u njoj dosta gole istine. Bez Napolitana kao osobe koja grčevito pokušava da objedini zemlju raspucalu po šavovima, stanje bi sigurno bilo i gore, pa nije naodmet setiti se reči koje su ostale zapamćene i u razgovoru koji smo sa njim nedavno vodili. „Demokratija je dovela do toga da mnogi vuku samo na svoju stranu i ne misle na druge. Bez kompromisa nema demokratije, bez obzira na to da li se radi o „velikim“ evropskim zemljama ili onima na Balkanu“.\nSam Napolitano najbolje je na svojoj koži osetio koliko je u politici potrebno imati osećaj za kompromis. U današnjoj Italiji, kada trećina građana kroz usta Bepa Grila traži da svi koji su zemlju doveli u ovakvo stanje spakuju kofere i odu, nije lako ni sa kompromisima. I to je potrošena roba. Kao što je kompromis i starom predsedniku dati još jedan mandat. Ali, da nije toga, Italija bi imala novog papu, ali ne i predsednika i premijera. Ovako, sa Napolitanom, u Rimu će biti i stari predsednik i novi premijer Italije.


B&F reč nedelje: Reforme javnih preduzeća - Biznis i Finansije\nHome\tVestiEkonomija\tB&F reč nedelje: Reforme javnih preduzeća\nB&F reč nedelje: Reforme javnih preduzeća\nby bifadmin 21. juna 2016.\nPred dolazak Misije MMF-a, saznali smo da ova poseta ne izaziva jedino našem premijeru zabrinutost i nesanicu, već i zaposlenima u javnim preduzećima, pogotovu u tri velike kompanije koje moraju da otpuste veliki broj radnika. Naime, pričalo se o tome da će “Železnica” otpustiti 2.800 zaposlenih a EPS najmanje 1.000. S druge strane, Dušan Bajatović, generalni direktor „Srbijagasa”, govorio je prethodno za medije da u ovom preduzeću nije bilo govora o višku zaposlenih niti o otpuštanju, te da se to pitanje uopšte ne postavlja.\nU međuvremenu su se javili i sindikati iz ovih preduzeća koji tvrde da viškova zaposlenih nema, ili ako ima da oni nisu veliki.\nZa početak, sindikalne organizacije u Železnicama Srbije ne dele mišljenje ministarke građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorane Mihajlović da je u tom preduzeću višak od 2.500 do 3.000 zaposlenih. Oni tvrde ne samo da viškova uopšte nema, već da čak u pojedinim službama ima i manjka zaposlenih.\n“Definitivno je da u izvršnim službama Železnica viškova zaposlenih nema, u njima dominiraju starije kolege i postoji opasnost da u dogledno vreme, zbog nedostatka priliva mlade radne snage, ta služba počne da kuburi sa kadrovima. Drugim rečima, kada je reč o izvršnim službama, postoji manjak zaposlenih”, kaže Dragan Ranđelović, predsednik Sindikata železničara Srbije.\nDok traju rasprave u “Železnicama” predstavnici MMF i EPS dogovorili su da se problem prekobrojnih radnika rešava prevremenim penzionisanjem i dobrovoljnim odlaskom zaposlenih, tvrde beogradski mediji. Po tom osnovu procenjuje se da bi skoro 2.000 ljudi do kraja godine moglo da napusti kompaniju. To doduše nije jedina promena u ovoj kompaniji – ona je podeljena na četiri preduzeća a od pre neki dan je izgubila i status monopoliste. Naime, prvi privatni operater na srpskim železnicama je firma “Kombinovani prevoz” iz Beograda.\nŠto se tiče Srbijagasa Misija MMF-a ocenila da je postignut napredak u restrukturiranju i finansijskoj konsolidaciji Srbijagasa, ali nije detaljisala oko broja zaposlenih.\nKućni ljubimci kao poslovna šansa


Časopis Industrija :: TERMOINŽENJERING VAŠ POUZDANI PARTNER U INDUSTRIJI\n22.08.2018 Komentari: 0\nU kratkom roku Termoinženjering je postao jedna od vodećih kompanija u regionu u oblastima klimatizacije, grejanja i hlađenja, elektroenergetici i automatskom upravljanju.\nSa preko trideset visoko obrazovanih, iskusnih i vrhunski obučenih inženjera mašinske i elektrotehničke struke kao i zavidnom tehničkom opremljenošću Termoinženjering je sposoban da odgovori na najkomplikovanije zahteve i najviše evropske i svetske standarde u oblasti projektovanja, izvođenja, nadzora, servisa i održavanja najzahtevnijih instalacija u industrijskim i poslovnim objektima.\nDa bi upotpuno kvalitetan pristup korisnicima, racionalizovao i kontrolisao sve radne procese i na taj način podigao nivo zadovoljenja korisnika i dodatno motivisao svoje klijente da mu poveravaju svoje investicije, Termoinženjering je 2005. godine uveo sistem menadžmenta kvalitetom ISO 9001, a 2010 ISO 14001 i OHSAS 18001.\nTermoinženjering je osnovan 1985. godine u Beogradu i jedno je od najstarijih privatnih preduzeća u Srbiji.\nSaradnja u oblasti telekomunikacionih i IT centara se odvijala kroz uspešno realizovane distributerske ugovore sa kompanijama Hiross, Liebert Hiross i na kraju Emerson Network Power.\nU ovom periodu Termoinženjering je u potpunosti svojim sopstvenim inženjerskim kadrom ispunio sve potrebe jedno ovako ozbiljnog i strateškog cilja kao što je projektovanje, konsalting i inženjering u oblastima instalacija KGH i automatskog upravljanja i CSNU.\nTermoinženjering je od samog početka započeo veoma uspešnu saradnju sa inostranim firmama Staefa Control Systems (prvi distributorski ugovor još iz 1989. god) i Trane.\nTada je Termoinženjering počeo da se razvija u dva pravca: projektovanje i izvođenje elektroinstalacija i automatskog upravljanja i instalacija KGH.\nSaradnja u oblasti automatskog upravljanja se nastavlja sa kompanijom Landis & Staefa, Siemens BT & CO OHG i na kraju Siemens SBT Beograd.\nU oblastima industrijske i komercijalne klimatizacije uspešan rad je ispraćen potpisivanjem distributorskih ugvora sa kompanijama McQuay Internatinal and Evapco, a za kondicioniranje i pripremu vazduha sa kompanijama Defensor, AxAir i na kraju Condair.\nU saradnji sa našim partnerskim firmama naši inženjeri su u proteklih 20-25 godina redovno pohađali i uspešno završavali razne specijalizovane obuke. Tako je Termoinženjering uvek speman da na pravilan i najbrži način odgovori i najkomplikovanijim zahtevima u pogledu izrade i izvođenja različitih vrsta instalacija KGH, elektroinstalacija i automatskog upravljanja i CSNU.\nRezultat ovakvog rada je više od 150 miliona evra ugovorenih poslova u oblasti specijalizovanih KGH, elektroinstalacija i instalacija automatskog upravljanja i CSNU što Termoinženjering svrstava u lidere na tržištu Srbije.\nSvesni da se rešenja najvećeg broja problema moraju pronaći u fazi pripreme i projektovanja, posebnu pažnju poklanjamo ovim aktivnostima. Primenjujući sopstvena, ali i brojna iskustva stranih eksperata, stručan tim inženjera efikasno realizuje nove projekte, vrši analizu postojećih rešenja, unapređuje i usavršava sisteme KGH, atomatskog upravljanja i CSNU.\nTermoinženjering projektuje i izvodi instalacije za poslovne i industrijske objekte i to:\n• instalacije KGH, klimatizacije, grejanja i hlađenja\n• automatsko upravljanje i CSNU\n• elektroenergetske instalacije, elektromotorni pogon, signalne i telekomunikacione instalacije\nTermoinženjering svoje usluge nudi kroz četiri sektora:\n• Sektor za termotheniku\n• Sektor za elektrotehniku\n• Sektor za automatsko upravljanje\n• Sektor za servis i održavanje\nNaročita pažnja se posvećuje objektima sa visokim zahtevima i reguisanim uslovima i standardima kao što su farmaceutski pogoni, telekomunikacioni centri, muzeji, pozorišta, bolnice, hoteli itd.\nTermoinženjering poseduje licencu I040M3 za građenje objekata bazne, prerađivačke i hemijske industrije za koje dozvolu za gradnju izdaje Ministarstvo nadležno za poslove u građevinarstvu.\nU Termoinženjeringu rade inženjeri raznorodnih struka (elektronike, automatskog upravljanja, mašinske i elektrotehnike) koji imaju sve neophodne licence za projektovanje (330, 350,352,353) i izvođenje instalacija (430,434,450,453) za elektroinstalacije, instalacije KGH i automatskog upravjanja i CSNU.\nMi smo opredeljeni za uspostavljanje savremenog sistema upravljanja kvalitetom koji će omogućiti da kupci steknu trajno poverenje u kvalitet naših proizvoda i stabilnost sistema, za uspostavljanje sistema upravljanja zaštitom životne sredine i sistema upravljanja zaštitom zdravlja i bezbednošću na radu, koji će omogućiti stvaranja bezbednih i zdravih uslova za rad, zadovoljstvo zaposlenih i svih zainteresovanih strana.\nNaše opredeljenje je unapređenje organizacije rada u cilju racionalnog korišćenja repromaterijala, energije i vode, smanjenje emisija u vazduh i sprečavanje zagađenja voda i zemljišta, smanjenje ukupnog otpada kao i uklanjanje otpada, koji ne može biti prerađen na način koji ne ugrožava životnu sredinu.\nNaša misija je stvaranje dodatne vrednosti za naše klijente razumevanjem njihovih mogućnosti i potreba, procesa i kadrovskog potencijala tako da i oni mogu zadobiti poverenje svojih kupaca i kontinuirano poboljšavati kvalitet sopstvenih proizvoda.\nTakvo opredeljenje zahteva od nas da u procesu ugovaranja, realizacije, isporuke i održavanja proizvoda u svim oblastima uključujući kvalitet, bezbednost, zdravlje, ekološku i socijalnu odgovornost, upotrebimo sve svoje veštine i znanja.\n- Etika i samostalnost\nNaša etika je zasnovana na integritetu kompanije i onih koji u njoj rade. Jasno utvrđena politika kvaliteta, politika zaštite životne sredine i zaštite zdravlja i bezbednosti na radu i njihova usaglašenost sa svetskim zahtevima i standardima integrisanog sistema menadžmenta je garant naše legitimnosti, očuvanja životne sredine i zaštite zdravlja i bezbednosti zaposlenih.\n- Poverenje korisnika\nSticanje i očuvanje poverenja korisnika u naše proizvode postižemo jasno denisanim kvalitetom, usaglašenim sa zakonima, standardima i dugogodišnjom dobrom praksom kako našom, tako i naših stalnih dobavljača, kao i potpunim ostvarenjem utvrđenih ciljeva.\n- Odnos prema klijentima\nU svakom delu sveta, nezavisno od kulturoloških razlika, naši unutrašnji i spoljni odnosi su zasnovani na poštovanju prema ljudima, njihovom talentu i trajnim doprinosima.\n- Zajednički duh i organizacija\nNaš duh zajedništva je ukorenjen u znanju, čvrstini, osećaju posvećenosti svih zaposlenih ostvarenju ciljeva kvaliteta, zaštite životne sredine i zaštite zdravlja i bezbednosti na radu.\nMi učimo iz svake situacije i širimo saznanja u cilju poboljšavanja individualnog i kolektivnog iskustva i u cilju jačanja potencijala rme.\nNastojimo da svoju ponudu na tržištu redovno poboljšavamo radi opšteg poboljšanja u poslovanju i u uslovima za ljude.\nTehnički i tehnološki napredak nam pomažu da napredujemo u znanju i inovacijama, a u cilju poboljšanja naših proizvoda i pružanja kvalitetnijih usluga.\nZa skoro 3 decenije postojanja, Termoinženjering je izveo veliki broj prestižnih instalacija u Srbiji i okolnim zemjama i postao sinonim za najviše poslovne standarde u izvođenju radova u oblasti instalacija KGH, elektroistaacija i automatskog upravljanja i CSNU. Najrespektabilniji projekti i investitori u Srbiji se danas vezuju za ime Termoinženjeringa.\nTermoinženjering d.o.o. posebnu pažnju posvećuje svom kadrovskom potencijalu i svojim zaposlenima obezbedjuje potrebne tehničke, organizacione i sve druge potrebne uslove za kvalitetno i profesionano obavljanje poslova, kao i strukovno usavršavanje i napredovanje.\nU Termoinženjeringu su konstantne aktivnosti na praćenju rezultata rada zaposlenih, njihovoj selekciji u zavisnosti od ostvarenih rezultata rada, kao i na ukupnom povećanju nivoa kvaliteta rada i profesionalizma zaposlenih, u funkciji jačanja i razvoja ljudskih resursa, kao jednog od osnovnih faktora uspešnosti poslovanja.\nGeneralna kadrovska politika je podmladjivanje kadrovskog potencijala zapošljavanjem mladih, visokoobrazovanih kadrova, radi daljeg kadrovskog jačanja u cilju odgovarajuće kadrovske podrške ukupnom razvoju i širenju Termoinzenjering poslovne mreže.\nNaše reference pokazuju zašto smo vaš pouzdan i partner od poverenja.\nTelefon: +381 (0)11 20 65 400\nIndustrija vina u Srbiji: od proizvodnje do distribucije


Žugić informisao predstavnike SB o stanju u bankarskom sistemu :: Ekonomija\nŽugić informisao predstavnike SB o stanju u bankarskom sistemu\n17.09.2019 17:20 > 17:12 | Postavio/la: Mirjana Dragaš\nGuverner Centralne banke Crne Gore Radoje Žugić sa saradnicima sastao se danas sa timom Svjetske banke, koga su predvodili Emanuel Salinas, šef Kancelarije Svjetske banke za Bosnu i Hercegovinu i Crnu Goru i Mario Guadamillas, menadžer prakse Svjetske banke za finansije, konkurentnost i inovacije za region Evrope i Centralne Azije.\nKako je saopšteno nakon susreta, na sastanku je bilo riječi o napretku u aktivnostima koje je CBCG sprovela u cilju obezbjeđivanja drugog dijela programa razvojne garancije Svjetske banke Crnoj Gori.\nŽugić informisao je predstavnike Svjetske banke o aktuelnom stanju u bankarskom sistemu. Istakao je da su pozitivni trendovi iz prethodne godine nastavljeni i u ovoj, te da svi ključni parametri poslovanja banaka bilježe rast.\n„Na kraju avgusta tekuće godine, aktiva banaka, u iznosu od 4,5 milijardi eura, je na istorijskom maksimumu, kao i likvidna aktiva u iznosu od 1,1 milijardu eura. Od kraja 2018. godine, kod 13 banaka u sistemu, ukupni krediti porasli su 10,7%, kapital 18,2%, a depoziti 9,9%, što potvrđuje da postoji snažno povjerenje u bankarski sistem“, saopštio je Žugić i dodao da su ranjivosti iz prethodnog perioda značajno smanjene. Nekvalitetni krediti se u kontinuitetu smanjuju i trenutno iznose 4,75% ukupnih kredita.\nOn je upoznao predstavnike Svjetske banke i sa najvažnijim aktivnostima koje CBCG sprovodi, a tiču se, prvenstveno, implementacije revizije kvaliteta aktive bankarskog sistema (Asset Quality Review - AQR), modernizacije platnog prometa i usaglašavanja nacionalne sa evropskom regulativom.


srbijasport.net - Vesti - Superliga Srbije - Dupli fudbalski spektakl u Šapcu, u sredu i nedelju Mačva domaćin Crvenoj zvezdi\nNedelja, 16.12.2018 00:06\n12.03.2018 FK Mačva 2177\nOve sedmice šabačka publika na stadionu Mačve u Šapcu imaće priliku da uživa u dva fudbalska susreta domaće Mačve i gostujuće ekipe Crvene zvezde. Utakmica četvrtfinala KUP-a Srbije igra se u sredu, 14. marta od 15 časova i 30 minuta, dok će superligašku utakmicu ova dva kluba odigrati u Šapcu u nedelju, 18. marta od 17 časova. Oba susreta direktno će prenositi Televizija Arena sport.\nNa redovnoj konferenciji za novinare FK „Mačva“ očekivanja od KUP i prvenstvene utakmice izneli su šef struke Dragan Aničić i prvotimci Nenad Gavrić i Marko Jevtić. Ističući da u prvenstvenim utakmicama postoji mogućnost za popravni, a u KUP takmičenju ne, pa se i favoritima dešavaju porazi, šef struke šabačke Mačve Dragan Aničić podseća da su do sada bili ekipa koja sa mnogo truda dolazi do pobede, ali su i protivničke ekipe teško pobeđivale Mačvu, tako da će obe utakmice biti veliki izazov.\nNekada u dresu Crvene zvezde, sada u redovima Mačve, prvotimac Nenad Gavrić ističe da je susret sa Crvenom zvezdom veliki izazov, posebno KUP utakmica koju će u slučaju nerešenog rezultata rešiti penali.\n„Očekuje nas veliki fudbalski spektal u Šapcu pred siguran sam prepunim tribinama. Nadam se da ćemo bar u jednom od ova dva susreta izaći kao pobednici. Budućem šampionu se nikada ne preti, u svojim redovima imaju najbolje desno krilo u državi, ako ne i u Evropi među pet igrača na toj poziciji, našeg Šapčanina, Slavoljuba Srnića. Predvođeni su odličnim trenerom Milojevićem koji je Zvezdu vratio gde joj je mesto. Postoji mogućnost da KUP utakmicu reše i penali ukoliko rezultat bude nerešen, tako da nas sve sigurno očekuje uzbudljiva utakmica i pozivam navijače da nam pruže podršku u što većem broju. Svi znaju da sam veliki Zvezdaš, ali sada je crveno-crno moja boja, tako da ću pružiti svoj maksimum kako bi Mačva izašla kao pobednik“, naglašava Gavrić.\nPrvotimac Mačve Marko Jevtić sa ekipom Crvene zvezde igrao je u prvom delu superligaške sezone, a od narednih utakmica očekuje da će se svi igrači Mačve pokazati u još boljem svetlu.\n„Sigurno je da ćemo u suretima sa liderom na tabeli dati svoj maksimum kako bi pokušali da ostvarimo dobar rezultat. Potrudićemo se svi da Zvezda ne ode sa pobedom iz Šapca. Ja lično sam imao iskuskustvo sa Marakane, osećaj je bio izvanredan, ali verujem da ćemo na domaćem terenu uz, siguran sam brojnu podršku šabačke publike, biti znatno sigurniji i spremni da se na kvalitetan način suprostavimo trenutno najboljoj ekipi u Srbiji“, kaže Jevtić.\nFudbalski savez Srbije je četvrtfinalnu utakmicu KUP-a Srbije između šabačke Mačve i ekipe Crvene zvezde, proglasio utakmicom visokog rizika, zbog čega će bezbednosne mere biti povećane. Ulice oko stadiona „Mačve“ biće zatvorene za saobraćaj i ovim putem mole se građani da svoje automobile na dan utakmice ne parkiraju na tim mestima. Napominjemo da navijači Crvene zvezde ulaznice za Istočnu tribininu od utorka mogu kupiti u posebno odvojenoj biletarnici koja će biti smeštena u „Kuli“ stadiona od 11 do 18 časova, kao i na dan utakmice u sredu od 10 sati. Prodaja ulaznica i na drugim biletarnicama obavljaće se u ovom vremenu.\nCene ulaznica: Jug - 400 dinara, Istok - 500 dinara i Zapad - 1.000 dinara. Za ovaj meč važe sezonske karte.\nUlaz je besplatan samo za decu mlađu od 10 godina. Po propisu superligaškog takmičenja, deca uzrasta do 16 godina mogu prisustvovati utakmicama jedino u pratnji punoletne osobe. Zbog ograničenog broja mesta podsećamo da ulaz na Zapadnu tribinu plaćaju svi. Molimo sve posetioce da zbog pojačanih mera bezbednosti na utakmicu dođu ranije i poštuju uputstva pripadnika policije i službe obezbeđenja. Oba susreta direktno će prenositi Televizija Arena sport.


Brnabić: Nezgodno je ići u zemlju odakle ste proterani\nPolitika Autor:Nataša Latković25. jan. 202112:17 > 13:51\n"Nezgodno je posetiti zemlju koja je proterala vašeg ambasadora i označila ga personom non grata", rekla je premijerka Srbije Ana Brnabić odgovarajući na pitanje o pozivu crnogorskog premijera Zdravka Krivokapića da poseti Crnu Goru.\nKako je objavio portal Nova.rs, poziv da dođe u zvaničnu posetu Crnoj Gori premijerka Srbije je dobila pre mesec dana i na njega do danas nije odgovorila. Pozadina svega je kako se može zaključiti iz odgovora, to što Crna Gora nije poništila odluku o proterivanju ambasadora Srbije Vladimira Božovića.\nBrnabić je navela da je na insistiraje predsednika države Aleksandra Vučića ukinuta odluka Vlade Srbije o proterivanju crnogosrkog ambasadora iz Srbije.\n„ Mi smo na taj način pružili ruku Crnoj Gori sada očekujemo da se ruka pruži nama. Imamo u vidu njihov poziv i hvala im “, navela je kratko Brnabić u Skupštini Srbije.\nPodsetimo, nakon pisanja Nova.rs da premijerka više od mesec dana ne odgovara na poziv premijera Crne Gore da dođe u zvaničnu posetu, predsednik Srbije je gostujući na TV Prva juče rekao da Brnabić ne može da ode Crnu Goru, jer, kako je naveo, nema ko da je dočeka.\nNa takvu konstataciju Vučića danas je iz Crne Gore stigao odgovor crnogorskog premijera Zdravka Krivokapića.\n„Srpsku premijerku Anu Brnabić u Crnoj Gori ima ko da dočeka, ali je pitanje da li će ona naći vremena da dođe“, rekao je Krivokapić i poručio da Vlada neće odustati od pokušaja da normalizuje odnose sa Srbijom.\nambasadoriAna BrnabićposetapozivZdravko Krivokapić


Nagrada "Brand Leader Award 2015" dodeljena opštini Novi Bečej za najbolju tradicionalnu manifestaciju "Gospojina" - Sjajne Vesti\nNagrada „Brand Leader Award 2015“ ili turistički oskar, kako ga u poslovnom svetu turizmologa zovu dodeljena je opštini Novi Bečej, za najbolju tradicionalnu manifestaciju „Gospojina“.\nNagrada „Brand Leader Award“ je prestižna nagrada koja se dodeljuje samo liderima iz svojih oblasti delovanja. Dodeljuje se na osnovu niza standardizovanih kriterijuma koji podrazumevaju inovativnost, visok stepen tržišne prepoznatljivosti i pozicioniranja autentičnog proizvoda, a u cilju afirmacije najistaknutijih pojedinaca, kompanija, institucija i medija koji kontinuiranim pozitivnim razvojem i inovativnim strategijama postavljaju više standarde i unapređuju tržište, te daju izvanredan doprinos u popularizaciji potencijala i kreiranja konkuretnog imidža turističke industrije regiona.\n„Mislim da je Gospojini falila upravo jedna ovakva nagrada. Dobili smo nagradu za najbolju tradicionalnu manifestaciju jugoistočne Evrope. Kada znamo da su danas ovde bili u konkorenciji za nagradu i gosti iz Slovenije, Makedonije, Bosne i Hercegovine, Hrvatske, Crne Gore, Turske, Bugarske, tek onda se vidi koliko se o Gospojini čulo i koliko se priča. Naravno da mi je drago, a hteo bih da čestitam svim svojim saradnicima što su godinama u nazad ulagali veliku energiju da se o Novom Bečeju piše i čuje“ – izjavio je Saša Šućurović predsednik opštine Novi Bečej.\nDodeljena je i nagrada za ličnost godine u turizmu Jugoistočne Evrope, i pripala je predsedniku „Montenegrostars Hotel Grupe“ iz Crne Gore, Žarku Raduloviću, koji je primajući nagradu rekao da je to nagrada svim turističkim radnicima Crne Gore. Naglasio je da Crna Gora mnogo ulaže u turizam i da je turistička ponuda te zemlje iz godine u godinu sve bolja.\nLider planinskog turizma u Jugoistočnoj Evropi je MK Mauntin Rezort, jer je između ostalog, značajno unapredio ponudu vodeće srpske turističke destinacije, Kopaonika.\nNagrada „Brand Leader Award 2015“, za najbolju turističku agencija Jugoistočne Evrope u oblasti prodaje avio karata pripala je kompaniji Fly Fly Travel osnovanoj 2009. godine, koja se bavi rezervacijom i prodajom avio karata i turističkih aranžmana.\nMnoga dileme nije bilo kada je u pitanju izbor za najbolju turističku kompaniju u regionu Jugoistočne Evrope. Ta titula pripala je kompaniji Sava turizam, dok je za lidera medicinskog turizma izabrano Zdravilišče Rogaška iz Slovenije.\nMeđu dobitnicima je i Krapinsko-zagorska županija, kojoj je dodijeljena nagrada „lider kontinentalnog turizma u regiji“. Uz nagradu Krapinsko-zagorske županije, u Hrvatsku su još otišle dve nagrade – jedna aerodromu Zadar te druga Hrvatskom farmeru Eko Etno Grupi.\nGrad koji je najviše doprineo jačanju ugleda i konkurentnosti kontinentalnog turizma Jugoistočne Evrope je Banja Luka.\nZa postavljanje novih standarda i unapređenje kongresnog turizma u Jugoistočnoj Evropi nagrađeni su Hoteli Bernandin Portorož, a lider turištičko rezidencijalne ponude u regionu Jugoistočne Evrope je Dukli Gardens (Dukley Gardens).\nPriznanja su dobile i Aurora resort & spa iz Makedonije, Turistička organizacija Zlatibora i Univerzitet Singidunum.\nNagrade su dodeljene na kraju 5. Biznis konferencija SEET 2015 „Kako povećati konkurentnost i prihode turističkog tržišta Jugoistočne Evrope“.\ntop vesti, sjajne vesti, promocija, brand leader award, turisticki oskar, opstina novi becej, tradicionalna manifestacija\nNagrada „Brand Leader Award 2015“ dodeljena opštini Novi Bečej za najbolju tradicionalnu manifestaciju „Gospojina“ postavio Milivoje Rosandić 02.10.2015


Zagreb: Neće Trg maršala Tita : Nadlanu.com\nZagreb: Neće Trg maršala Tita\nObjavljeno 28. nov 2013. / 14:57:43\nRazlog protesta je zato što to pitanje nije stavljeno na dnevni red skupštinske sednice.\nPredstavnica građanske inicijative "Krug za trg" Maja Runje rekla je novinarima da su stranke levice nedavno na sednici Odbora za imenovanje naselja, ulica i trgova sprečile da preimenovanje Trga maršala Tita u Kazališni trg bude stavljeno na dnevni red sednice Skupštne Grada.\n"Pripadamo porodicama koje su u komunizmu doživele bolne gubitke, teška iskustva", dodala je Runje.\nOna je rekla da je razočarana ponašanjem gradonačelnika Milana Bandića, bivšeg funkcionera Socijaldemokratske partije, koji je u predizbornoj kampanji tvrdio da je za promenu ako bude postignut konsenzus, a sada da će se pristupiti pokretanju referenduma što smatra "zavaravanjem gradonačelnikovih ljudi".\nOGLASIO SE IZ SOBE: Sloba Radanović završio u bolnici u…\nČlanovi inicijative već šest godina traže preimenovanje jednog od najlepših zagrebačkih trgova koji nosi ime po doživotnom predsedniku bivše SFRJ, a najavili su da će se okupljati sve dok ime ne bude promenjeno.\nIako nije bilo na dnevnom redu, na insistiranje odbornika opozicione Hrvatske demokratske zajednice u skupštini se povela rasprava o preimenovanju Trga maršala Tita.\nGradonačelnik Milan Bandić izrazio je uverenje da referendum o promeni imena Trga maršala Tita u ovom trenutku ne bi prošao, a onima koji misle drugačije poručio je da počnu da prikupljaju potpise građana za referendum.


Cela Evropa na Trgu slobode -\nCela Evropa na Trgu slobode\n7. "Evropsko selo" u Zrenjaninu.\nDanašnji dan u Zrenjaninu protekao je u znaku manifestacije "Evropsko selo". Celodnevni program bio je posvećen Evropi, evropskim integracijama, dosadašnjim iskustvima zemalja članica i Srbije , kao zemlje koja je na putu pristupanja ovoj asocijaciji zemalja.\nNa manifestaciji na Trgu slobode učestvovali su učenici zrenjaninskih osnovnih škola, koji su predstavljali po jednu zemlju, članicu EU najkarakterističnijim pesmama, igrama i osobenostima tih zemalja uz želju da se promoviše različitost naroda i država, koje čine modernu Evropu.\nGradonačelnik, Čedomir Janjić, sa saradnicima upriličio je prijem u sali Gradskog veća za predstavnike Ambasada zemalja EU, EU Delegacije, Ministarstava i Pok. sekretarijata. Gosti su zajedno sa gradonačelnikom prisustvovali otvaranju manifestacije a zatim se i prošetali "Evropskim selom" na Trgu slobode u Zrenjaninu.


Šta je tajna Pikasovih remek dela? : Nadlanu.com\nŠta je tajna Pikasovih remek dela?\nObjavljeno 18. feb 2013. / 14:44:26\nRendgenske analize nekih od njegovih remek dela rešile su dugogodišnju misteriju o vrsti boje koju je Pikaso koristio na svojim platnima, čineći ih neobično glatkim i sjajnim.\nIspostavilo se da je u pitanju - najobičnija farba za domaćinstvo.\nU okviru novog istraživanja, fizičari iz Argon Nacionalne laboratorije iz Lemonta, usmerili su jake X zrake ka Pikasovoj slici „Crvena fotelja”, iz 1931. godine, koju su pozajmili od Instituta umetnosti iz Čikaga. Uz pomoć instrumenta pod nazivom nanoprob, moguće je „videti” detalje do nivoa pojedinačnih čestica, i time otkriti čak i raspored pojedinih hemijskih elemenata u boji.\nŠta više, detaljnijim ispitivanjem uz pomoć X zraka, fokusiranim na pigmente boje veličine svega 30 nanometara (poređenja radi, običan list papira je debljine od 100 hiljada nanometara), određen je čak i region u kome je farba proizvedena.\n„Instrument omogućava jedinstvenu vizualizaciju informacija o hemijskom sastavu unutar pojedinačnog zrna pigmenta boje, što gotovo u potpunosti otklanja sumnju da je slikajući neka od svojih remek dela, Pikaso koristio najobičniju kućnu farbu“, objašnjava vođa istraživanja Voker Rouz.\nIstoričari umetnosti veruju da je Pikaso eksperimentisao sa Ripolinom kako bi postigao drugačiji efekat u odnosu na ono što donosi tradicionalna uljana boja, koja se sporo suši. Nasuprot njoj, farba se suši brzo i ostavlja utisak mermerne površine i zamagljenih ivica, a mogu se uočiti i kapljice farbe.\nIpak, stručnjaci nisu mogli biti sigurni bez dokaza da li je zaista farba ključ za specifičan izgled Pikasovih platna.\n„Izgled može da zavara, pa je zato ovo mesto gde umetnost može imati koristi od naučnog istraživanja", rekla je Frančeska Kasadio, viši konzervator sa Instituta umetnosti u Čikagu i dodala: „Morali smo rastavimo boju na najsitnije delove, tražeći „otisak prsta“ koji će nas odvesti od osumnjičenog Ripolina.“\nOvo istraživanje objavljeno je u časopisu Applied Physics A: Materials Science & Processing.


A. J. 6. aprila 2018. 13:07\nViše od 660 miliona evra od privatizacije srpskih preduzeća na Kosovu i Metohiji, koju je sprovodila UNMIK-ova Kosovska poverenička agencija, kasnije Kosovska agencija za privatizaciju, završilo je na računima švajcarskih banaka.\nPrema podacima kojima raspolaže Kancelarija za KiM, sredstva od prodaje oko 660 preduzeća u kojima je radilo 60 hiljada ljudi, pod kontrolom su Centrale banke Kosova, koja sa Kosovskom agencijom za privatizaciju ima zaključen ugovor o čuvanju povereničkih fondova za namirenje vlasnika i poverilaca prodatih preduzeća.\nAli, pod uslovom da vlasnici i poverioci dokažu svoja prava.\nStoga se novac čuva na oročenim depozitima u švajcarskim bankama, kaže za Tanjug Igor Popović, rukovodilac grupe za pravna i imovinska pitanja u Kancelariji za KiM.\nCilj Srbije je, kaže, da se i ta tema – povraćaja imovine, kao i raspolaganja ovim novcem – stavi na pregovarački sto u Briselu.\nŠta znači Šenžen, zašto ga Grenel predlaže kao rešenje za Kosovo i…\nNovi sukobi između SAD i EU zbog Kosova (video)\nPriština samo čeka da u Americi oni stari opet budu — novi (video)\nRasplet ili zaplet: Pala vlada Aljbina Kurtija\nPriština, međutim, ne želi ni da razgovara o tome, i tvrdi da je to unutrašnje pitanje Kosova.\n„Prema podacima kojima raspolažemo, ukupna procena prihoda od protivpravne prodaje predzeća tokom privatizacije iznosi 662 miliona evra, ostvarenih u 60 krugova privatizacije na KiM“, kaže Popović.\nOd tog novca, 75 odsto je namenjeno za obeštećenje vlasnicima i poveriocima privatizovanih preduzeća, 20 odsto za zaposlene, a pet procenata je namenjeno za troškove same Agencije.\nProfesor Pravnog fakulteta u Kosovskoj Mitrovici Duško Čelić kaže da još ima nade da se do ovog novca dođe ali, samo ako Srbija zvanično zatraži da se „zamrznu“ sredstva od privatizacije koja su dobijali UNMIK i prištinske vlasti.\nU prilog tome da postoji mogućnost da se dođe do sredstava je i stav UNMIK-a da sadašnje kosovske vlasti nisu pravni sledbenici kosovske agencije za privatizaciju koju je osnovao upravo UNMIK.\n„Sredstvima koje je UNMIK ostvario ne mogu raspolagati vlasti na KiM“, jasan je Čelić pa savetuje i druge mere kako se može doći do dogovora oko novca.\nNa primer, kaže, treba „ohrabriti“ deoničare i akcionare koji su ulagali na KiM da tuže Prištinske vlasti kako pred sudovima na KiM, tako kao i da velike kompanije poput Telekoma, EPS-a izađu pred međunarodnu arbitražu.\n„Mora da se alarmira i Savet Evrope i Evropska organizacija za bezbednost i saradnju, pa konačno i UNMIK koji je imao izvršnu vlast do 2008. u oblasti privatizacije“, navodi Čelić i skreće pažnju da bi se time popravila pozicija Srbije u Briselskim pregovorima.\nKaže da bi Srbija morala u svetskim medijima, posebno onim koji se bave ekonomijom, da objavi programske tekstove, u kojima bi naša država objasnila probleme oko privatizacije preduzeća na KiM.\nTime bi se, smatra, obeshrabrilli potencijalni ulagači na KiM koji žele da nastave sa privatizacijom srpskih preduzeća.\nPored toga što u ovom momentu nije u mogućnosti da kontroliše sredstva od privatizacije, Srbija ima obavezu rešavanja i problema spoljnog duga Kosova, koji joj se stavlja na teret.\nPrema istraživanju iz 2006. godine, spoljni dug Srbije, koji se odnosi samo na teritoriju KiM, iznosi 1,5 milijardi dolara, a od toga je država do sada platila 500 miliona dolara duga, poručuju iz Kancelarije za KiM.\n„Pitanje imovine će biti jedna od glavnih oblasti o kojima će se pregovarati sa Prištinom, bez obzira na njihov otpor. Međunarodna zajednica i zapadne zemlje poznaju koncept valsništva i koncept kapitala, pa to ne može biti ignorisano, ma koliko Priština to pokušavala da tretira kao njihovo unutrašnje pitanje“, veruje Popović.\nPitanje imovine je, kaže, stalna tema na sastancima u okviru Regionalne inicijative za povratak raseljenih lica (Skopska inicijativa) još od 2014. godine, a u kojima učestvuju institucije Srbije, Crne Gore, Makedonije i Prištine pod pokroviteljstvom misije OEBS-a i UNHCR-a.\nIako nema preciznih podataka koliko imovine je vraćeno Srbima na KiM, jer ni UNMIK ni Privremene institucije samouprave na KiM (PIS) nisu pravile evidenciju o povraćaju imovine Srbima, procena Kancelarije je da se radi o imovini vrednoj najmanje 20 milijardi dolara.\nPrema podacima Direkcije za stambeno-imovinske poslove (House of Property Directorat), koju je UNMIK formirao 2000. godine za povratak uzurpirane imovine, od 29.155 zahteva za povraćaj imovine, od kojih se 27.182 odnosi na imovinu Srba i neAlbanaca, samo oko 1.500 je stvarno vraćeno u posed Srbima.\nKoliko se brojke razlikuju pokazuju podaci Kosovske agencije za imovinu (KAI), koja je 2006. godine nasledila Direkciju.\nKAI beleži da je podneto 42.116 zahteva za povratak uzurpiranih nepokretnosti, od kojih se 97 procenata slučajeva odnosi na povratak imovine Srba i neAlbanaca.\nPrema izveštaju OEBS-a, zaključno sa 2. junom 2015. godine, KAI je odlučila u 42.749 slučajeva, dok se za otprilike 540 u ovom trenutku i dalje vodi postupak pred žalbenim panelom Vrhovnog suda na Kosovu.\nKosovo i Metohijaprivatizacijasrpske firme\nObradović: Nema odgovora vlasnika Pinka i Poreske uprave o Mitrovićevom poreskom…\nIsplata posebne novčane naknade sutra\nKanada:Provokativna kampanja za privlačenje radnika iz SAD\nSutra ističe rok za uplatu poreza na imovinu\nCG: Ako bude trebalo, vranac će brati i direktori\nRajaner pokreće liniju Banjaluka-Geteborg\nPandemija košta globalnu ekonomiju 375 milijardi $ mesečno\nNagodba:Dajmler plaća 1,5 mlrd $ za obustavu istrage u SAD\nAkcije Energoprojekt holdinga prodate za 49,8 mln RSD\nEpl blizu tržišne kapitalizacije od 2,0 biliona dolara


Srbija glavni činilac regionalne stabilnosti\nSrbija je, kao najveća država regiona, glavni činilac regionalne stabilnosti, a dobri regionalni odnosi doprinose ekonomskom prosperitetu i evropskoj perspektivi država Zapadnog Balkana, rečeno je na današnjim sastancima srpskih parlamentaraca sa kolegama iz Slovačke.\n11.06.2015. - 15:59h\nPredstavnici skupštinskih Odbora za spoljne poslove i Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo razgovarali su sa delegacijom slovačkog parlamenta, koju je predvodila potpredsednica tog tela Jana Lašakova, koja je i predsednica Poslaničke grupe prijateljstva sa zemljama Zapadnog Balkana, saopšteno je iz republičkog parlamenta.\nLašakova je istakla da Slovačka podržava evropske integracije Srbije i intenzivne reforme koje sprovodi, a posebno je naglasila dobar položaj slovačke nacionalne manjine u Srbiji i ostvarena prava na obrazovanje i informisanja na maternjem jeziku.\nOna se zahvalila Srbiji na stvaranju uslova za očuvanje kulturnog i jezičkog identiteta slovačke nacionalne manjine, ocenjujući da bi Srbija u tom smislu trebalo da posluži kao dobar primer drugim državama.\nPredsednica Odbora za spoljne poslove Aleksandra Đurović je u razgovoru sa slovačkim kolegama istakla da je prvi spoljnopolitički prioritet Srbije članstvo u EU i da po tom pitanju postoji konsenzus u Skupštini Srbije, te da bi od izuzetne važnosti bilo da se prva pregovaračka poglavlja otvore do kraja ove godine.\nĐurović je ukazala da su prioriteti Srbije i očuvanje teritorijalnog integriteta, regionalna saradnja i održavanje dobrosusedskih odnosa, ističući da je Srbija posvećena normalizaciji odnosa sa Prištinom i primeni Briselskog sporazuma.\nOna se zahvalila Slovačkoj na principijelnom stavu i nepriznavanju samoproglašene nezavisnosti Kosova.\nI predsednik Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo Aleksandar Martinović se zahvalio Slovačkoj na podršci po pitanju evropskih integracija i teritorijalnom integritetu Srbije, navodeći da se Srbija zalaže za punu implementaciju Briselskog sporazuma, ali da privremene institucije na Kosovu nedovoljno rade na implementaciji dela sporazuma koji se odnosi na formiranje zajednice srpskih opština.\nMartinović je poručio da Srbija vodi izbalansiranu spoljnu politiku i da je u obavezi da na putu ka EU uskladi spoljnu politiku sa spoljnobezbednosnom politikom EU.\nIstakao je i da Srbija ne može da uvede sankcije Rusiji imajući u vidu istorijske, političke i ekonomske interese i odnose Srbije i Rusije.\nSagovornici su zajednički ocenili da bi saradnju Srbije i Slovačke trebalo intenzivirati i na parlamentarnom nivou, kao i da bi trebalo unaprediti privrednu saradnju.


Općinski odbor SDA Srebrenica najoštrije osuđuje vandalski i sramni čin koji se desio danas, kada su nepoznate osobe pred kapijom Memorijalnog centra u Potočarima ostavila vreću sa svinjskim otpadom.\n“Riječ je o gnusnom napadu, s ciljem skrnavljenja mezarja za žrtve genocida u Srebrenici, te brutalnog vrijeđanja osjećaja preživjelih i porodica ubijenih Srebreničana, sa jasnim političkim konotacijama”, saopšteno je iz SDA, te je zatraženo od nadležnih organa bh. entiteta Republika Srpska, prije svega policije, da što prije utvrde i sankcionišu počinioce, ali i da se utvrdi politička odgovornost za ovakve stvari.\n“Nema dileme da je ovakav postupak moguć samo u ambijentu, u kojem najodgovornije institucije vlasti neprestano negiraju istinu o genocidu, te izražavaju nepoštovanje prema žrtvama kao poželjno ponašanje”, navedeno je u SDA.\n“Vlada RS, koja neprestano provodi kampanju omalovažavanja istine i vrijeđanja žrtava genocida, snosi direktnu političku odgovornost za ovakve postupke”, ocijenili su u Stranci Demokratske Akcije.\nKako očekivati da neodgovorni pojedinci i grupe ne vrijeđaju žrtve, kada to najodgovornije institucije vlasti rade?\n“Pozivamo sve odgovorne domaće i međunarodne subjekte, kao i sve građane Bosne i Hercegovine, da pruže podršku i solidarnost žrtvama genocida, te povratničkoj populaciji u Podrinju, koja se bori sa sve većim pritiscima i zastrašivanjima. Postupci poput ovih najbolje govore o moralnoj izobličenosti njihovih nalogodavaca i izvršilaca, ali neka znaju da nećemo šutjeti i da nas neće zaplašiti, te da ćemo na sve ovo odgovoriti sa odlučnom, dostojanstvenom i snažnom inicijativom za zaštitu istine o genocidu, žrtava i porodica preživjelih”, stoji na kraju saopštenja SDA.\nMemorijalni centar PotočariSrebrenicaVandalizam\nPrevious article Pucnjava u Sarajevu, ima mrtvih\nNext article Jedna od najvećih svjetskih fudbalskih senzacija desila u Francuskoj: Kako je Marseille ovo dozvolio?\nPucnjava u Sarajevu, ima mrtvih


folija za zastitu ekrana GLASS za Samsung J510 Galaxy J5 2016 cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nfolija za zastitu ekrana GLASS za Samsung J510 Galaxy J5 2016 cene\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete folija za zastitu ekrana GLASS za Samsung J510 Galaxy J5 2016 po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi NN folija za zastitu ekrana GLASS za Samsung J510 Galaxy J5 2016 na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Zaštitne folije za mobilne telefone cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za NN Zaštitne folije za mobilne telefone, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za folija za zastitu ekrana GLASS za Samsung J510 Galaxy J5 2016 sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za folija za zastitu ekrana GLASS za Samsung J510 Galaxy J5 2016. Pre kupovine, podatke za NN folija za zastitu ekrana GLASS za Samsung J510 Galaxy J5 2016 proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Jusovača - Resursni centar\n“Inicijativa za osnivanje Nezavisnog urbanog centra - Jusovača” je koalicija nevladinih organizacija, kulturnih asocijacija i pojedinaca čiji je cilj da se transformacijom prostorne cjeline nekadašnjeg zatvora “Jusovača” u Nezavisni urbani centar stvori prostor kroz koji će civilni sektor stimulisati saradnju, otvorenost, razvoj civilnog društva i kulture, i razviti usluge građanima na osnovu njihovih potreba.\nCrna Gora je prostor koji je zahvaljujući spletu političkih okolnosti, višegodišnjih sankcija i izuzetno negativnom trendu ekonomskog razvoja, zemlja koja je danas na margini evropskih dešavanja. Multikonfesionalna i mutinacionalna sredina sa nešto iznad 650 000 stanovnika, svojom raznolikošću umjesto margina traži odgovor na izazov koji nosi raznolikost i kulturna baština. Pažnju svakako zaslužuje i akumulirana energija i potencijal u preko 1 700 registrovanih nevladinih organizacija, i vjerovatno blizu toliko neformalnih grupa i kulturnih inicijativa. Ova energija traži kontakt sa okruženjem, traži svoje svjetlo u jedinstvenoj Evropi, paralelno ali i nezavisno od procesa koji se odvijaju na državnom nivou. I pored uviđanja potreba da civilni sektor i nekonvencionalna ili vaninstitucionalna kultura čine neophodan segment razvijenog društva, prioriteti ekonomske i zakonske reforme učinili su da se malo toga u Crnoj Gori uradi u domenu stvaranja uslova za njihov normalan rad. Barem onih elementarnih, kao što je recimo prostor za rad. Pojedinačni primjeri postoje, ali ne i politika.\nCrna Gora danas i dalje, uglavnom zbog loše ekonomske situacije, nosi balast birokratske infrastrukture nekadašnjeg političkog uređenja, kada su se društvene organizacije, kao oblik udruživanja građana i kulturni stvaraoci okupljali pod krovovima Kulturnih i Omladinskih centara. Danas su to transformisane institucije, uglavnom kulturni ili informativni centri, ali i dalje institucije koje su na budžetima države ili opština i koje gro vlastitih budžeta koriste za institucionalne troškove. O kakvoj je situaciji riječ pokazuje primjer Podgorice, glavnog grada Crne Gore.\nPored nepostojanja političke saradnje javnog i nevladinog sektora Crna Gora je i jedina zemlja u regionu koja nema Nezavisni centar pod čijim se krovom okupljaju građanske inicijative. Za razliku od Podgorice, Beograd već nekoliko godina ima Reks, Zagreb Močvaju, Industriju, cijela Hrvatska ima desetak centara. Ljubljana ima Metelkovu, Maribor Pekarnu, Mađarska na desetine centara za nevladine organizacije. U Evropi postoji mreža Trans Europe Halles koja okuplja 30-ak centara. Ove center, država ili gradovi u kojima egzistiraju pomaže u realizaciji programa. Naravno postoje centri koji se u potpunosti finansiraju od svojeg rada. Osnovna razlika ovih i ovakvih centara je što u njima radi i djeluje na desetine različitih organizacija a menadžerski tim je jako mali u odnosu na javne institucije. Sve ovo uslovljava da se ulaganjem u ove center direktno finansira rad i rezultati rada, dok su institucionalni troškovi u poređenju sa programskim neznatni. Ovakav odnos i proporcije kod investiranja i finansiranja danas su trend u Evropi i nešto što i Crna Gora treba da prihvati.\nImajući jasnu sliku o situaciji, i uočavajući značajan potencijal nevladinog sektora i kulturnih inicijativa, te potrebu povezivanja i uključivanja u regionalne i evropske integracione tokove, uporedo sa stvaranje Građanskog pakta za jugoistočnu Evropu-pokreta NVO u ovom regionu, Asocijacija za demokratski prosperite – Zid je još 1999 godine pokrenula inicijativu za stvaranje Nezavisnog centra čiji bi korisnici bili nevladine organizacije i kulturne asocijacije, grupe i pojedinci. Organizujući međunarodnu konferenciju “Uloga civilnog sektora u procesu integracije u SEE” dio rada posvećen je ideji stvaranja mreže Nezavisnih centara na Balkanu i njenog povezivanja sa evropskim centrima. Kroz saradnju sa AEC iz Francuske i hCa iz BiH ideja je dobila svoje konkretne konture. Za razvoj ideje, studijska putovanja kroz koja je prezentovano funkcionisanje centara u Evropi dobijena je podrška od francuske fondacije CCFD. Kroz saradnju sa Metelkovom, centrom iz Ljubljane, i Ministarstvom kulture republike Slovenije, te podrškom Savjeta Evrope kroz MOZAIK program, urađena je analiza potreba i mogućnosti uspostavljanja Nezavisnog urbanog centra.\nŠta “Jusovača” znači građanima?\n· Mogućnost boljeg angažovanja, te zapošljavanja u građanskom sektoru\n· Vannastavnu edukaciju\n· Rad sa socijalno ugroženim kategorijama (resocijalizacija narkomana, žrtve nasilja, kategorije na rubu egzistencije, rad sa socijalno ugroženom djecom…)\n· Uključivanje građana u različite kreativne radionice\n· Upoznavanje i učenje starih zanata\n· Povećanje kvaliteta informisanja\n· Animaciju građana za probleme u društvu putem različitih nezavisnih i angažovanih kulturnih formi (Moderna umjetnost, Umjetnost u prostoru, i sl.)\n· Organizovan zabavni život mladih.\nŠta “Jusovača” znači Civilnom sektoru?\n· Mnogo značajniju prepoznatljivost u javnosti\n· Organizovaniji pristup građanima (na jednom mjestu velika ponuda)\n· Prostor za rad i djelovanje\n· Afirmisanje savremenih kulturnih formi i jedinstvenog prostora za njihovu prezentaciju\n· Mogućnost povezivanja sa javnim institucijama (državnim organima, institucijama, opštinom i sl.)\n· Prezentacija neafirmisanih udruženja, kulturnih grupa i pojedinaca\n· Veća mogućnost saradnje sa organizacijama iz regiona i Evrope\n· Šta “Jusovača” znači za grad i Crnu Goru?\nPotpisivanjem partnerstva sa NVO koalicijom “Inicijativa za Jusovaču”, te davanje koncesije na lokaciju koaliciji za uspostavljanje Nezavisnog urbanog centra “Jusovača” grad i država Crna Gora dobijaju:\n· Promociju grada i države van granica\n· Povezivanje grada sa regionom i evropskim institucijama\n· Realizacija servisa za koje država “nema mogućnosti” ili je realizacija u saradnji sa NVO mnogo jednostavnija\n· Povećanje gradske ponude lokalitetima od kulturno-istoriskog značaja\n· Povećanje raznovrsnosti kulturne ponude grada\n· Promocija turizma u gradu i Crnoj Gori\n· Centar daje pozitivnu sliku pred međunarodnim subjektima o spremnosti grada da sarađuje i podržava civilni sektor.\n· Grad bi pratio trendove svih zemalja u regionu i Evropi\n· Kroz organizaciju većih dešavanja “Jusovača” bi dala doprinos i privredi grada.\n· “Jusovača” znači organizovanu saradnju sa nevladinim sektorom\n· “Jusovača” znači otvorenu ponudu Opštini za pomoć pri izradi javne kulturne politike i politike rada sa civilnim (nevladinim) sektorom\n· Grad bi dobio mogućnost korišćenja sadržaja Jusovače za programe koji su u skladu sa koncepceptom otvorenog urbanog prostora.\nŠta to projekat “Jusovača” čini jedinstvenim?\n· Transformacija objekta iz zatvorene sredine kakvu predstavlja nekadašnji zatvor “Jusovača” u lokalitet kroz koje bi civilni sektor uz podršku međunarodnih partnera i institucija stimulisao saradnju, otvorenost, razvoj civilnog društva i culture.\n· Centar bi pored upotrebne vrijednosti bio i jedinstveno i jedno od najstarijih kulturno – istorijskih zdanja u Podgorici. Pored Sahat kule “Jusovača” bi bila znak raspoznavanja Podgorice.\n· “Jusovača bi bila prva institucija u Crnoj Gori gdje bi upravljanje i funkcionisanje bilo prepušteno građanskim inicijativama.\n· “Jusovača” bi bila jedinstvena institucija jer su potrebna većinska ulaganja za rezultate a ne za režijske troškove i plate zaposlenih.\n· U “Jusovači” će raditi na desetine različitih organizacija, grupa i pojedinaca a menadžerski tim bi bio značajno manji u odnosu na bilo koju po karakteru sličnu javnu instituciju.\n· “Jusovača” bi bila prvi nezavisni centar u Crnoj Gori, a po uzoru na centre koji u različitim formama postoje u cijelom okruženju i Evropi.\n· “Jusovača” bi bila važan link grada sa okruženjem i regionom.