Predsednik SAD kaže da je rat u Iraku deo šireg sukoba između snaga slobode i islamskog fanatizma\nPredsednik Buš je započeo seriju novih govora u kojima će braniti i objašnjavati svoju politiku u Iraku. Kako izveštavaju novinari Glasa Amerike, Pola Vulfson i Skot Sterns, predsednik Buš je u današnjem obraćanju ratnim veteranima u Solt Lejk Sitiju, u Juti, takodje naglasio da Iran mora da se suoči sa posledicama zbog odbijanja da odustane od obogaćivanje uranijuma što je zatražio Savet bezbednost UN.\nPredsednik Buš je rekao da je Irak deo šireg ratnog sukoba izmedju snaga slobode i islamskog fanatizma.\n«Kada su teroristi ubijali u Svetskom trgovinskom centru ili kada bombaši samoubice ubijaju u Bagdadu, ili planiraju da raznesu avione iznad Atlantika, ili terorističke milicije ispaljuju rakete na izraelske gradove, oni svi slede isti cilj – da zaustave napredovanje slobode.»\nBuš je rekao da je to odlučujuća ideološka borba 21. veka i obećao da će Amerika stajati čvrsto u borbi, kako je rekao, «protiv svetske mreže radikala».\n«Snaga koja ujedinjuje taj pokret - spona koja premošćuje sektaške podele i lokalne razlike je kruto uverenje da slobodna društva predstavljaju pretnju njihovom iskrivljenom vidjenju islama.»\nPredsednik Buš je govorio na godišnjoj konvenciji Američke legije - jedne od najstarijih i najvećih organizacija ratnih veterana. Mnogi od prisutnih učestvovali su u Drugom svetskom ratu, Korejskom i Vijetnamskom ratu. Predsednik je nastojao da poveže neprijatelje sa kojima su se oni suočavali sa današnjim neprijateljem.\n«Oni su naslednici fašista, komunista i sledbenika drugih totalitarnih režima 20. veka. A, istorija je pokazala kakav je bio ishod.»\nObraćanje ratnim veteranima bilo je prvo u nizu govora koje će predsednik Buš održati uoči godišnjice terorističkih napada 11. septembra 2001. On je negirao da su ti govori politički motivisani ali je u današnjem izlaganju ipak kritikovao one koji se zalažu za povlačenje iz Iraka i upozorio na moguće posledice.\nPredsednik Buš se takodje osvrnuo na krizu oko spornog iranskog nuklearnog programa. On je rekao da je medjunarodna zajednica ponudila Iranu razuman sporazum da odustane od obogaćivanja uranijuma u zamenu za ekonomske i diplomatske benficije, ali je Iran za sada odgovorio još većim prkosom i odlaganjem\n«Vreme je da Iran napravi izbor. Mi smo napravili naš izbor. Mi ćemo nastaviti da radimo sa saveznicima na diplomatskom rešenju. Ali, Iran mora da se suoči sa posledicama svog prkošenja i. Mi ne možemo da dozvolimo Iranu da se domogne nuklearnog oružja.»\nMedjunarodna agencija za atomsku energiju je u današnjem izveštaju konstatovala da je Teheran nastavio da obogaćuje uranijum uprkos današnjem krajnjem roku da prestane sa tom aktivnošću.\nAgencija svojim izveštajem vraća to pitanje Savetu bezbednosti UN, gde će se administracija predsednika Buša založiti za uvodjenje sankcija Teheranu. Medjutim, Kina i Rusija, stalne članice tog tela sa pravom veta, imaju rezerve u pogledu sankcija.\nU današnjem govoru, iranski predsednik, Mahmud Ahmadinedžad, ponovo je insistirao da neće biti nateran da odustane od prava svoje zemlje da razvija nuklearnu tehnologiju.\nIran, medjutim, tvrdi da je spreman na dalje pregovore sa Zapadom o ovom pitanju. Podsekretar u Stejt departmentu, Nikolas Berns, će se sledeće nedelje pridružiti kolegama iz drugih stalnih članica Saveta bezbednosti i Nemačke radi daljih konsultacija o rešenju spora sa Iranom.


privremena uprava : Južne vesti\nMerošinsko komunalno preduzeće dobilo drugog direktora za 2 meseca\n09:00, 11. 12. 2019.\nTek što je imenovan za v.d. direktora Javnog komunalnog prduzeća “Merošina”, Vladimir Vojvodić podneo je ostavku na tu funkciju, a u njegovu fotelju seo je Milan Lazić, diplomirani građevinski inženjer iz Niša.\nRaspuštena Skupština u Merošini, Sanja Stajić opet "glavna"\n14:15, 12. 8. 2019.\nPosle mnogo previranja i rokada raspuštena je merošinska skupština, a Vlada Srbije imenovala je petočlani Privremeni organ koji će voditi ovu opštinu na jugu Srbije. Na čelu je Sanja Stajić, donedavna predsednica merošinskog parlamenta.\nRužić: Prinudna uprava u Nišu zavisi od političke odluke Vlade\n15:36, 20. 6. 2018.\nAko se sednica niške Skupštine ne održi za dva dana, u Nišu ne mora nužno da bude uveden Privremeni organ, kako kaže ministar državne uprave i lokalne samouprave Branko Ružić, već će to “biti predmet političke odluke, koja će biti doneta na sednici Vlade”.\nPrivremena uprava bez pitanja može da pokloni niški aerodrom državi\n17:30, 12. 6. 2018.\nUkoliko u Nišu bude uvedena prinudna uprava zbog neodržavanja sednice Skupštine, Vlada Srbije formiraće Privremeni organ koji će voditi Grad. To telo imalo bi široka ovlašćenja, preuzelo bi poslove i Skupštine grada i Gradskog veća, a stručnjaci tumače da bi privremeni organ imao pravo da donese i odluku o predaji Aerodroma “Konstantin Veliki” u vlasništvo Republici.\nMinistarstvo priprema privremeni organ za Belu Palanku\n13:09, 5. 7. 2016.\nNakon dva i po meseca od poništenih izbora u Opštini Bela Palanka i odbijanja loklane izborne komisije da ih ponovi, u Ministarstvu lokalne samouprave kažu da tek prikupljaju mišljenja kako bi se u ovoj opštini uveo privremeni organ.\nPrivremena uprava u Medveđi\n15:39, 9. 6. 2015.\nVlada Srbije raspustila je u ponedeljak Skupštinu Opštine Medveđa jer u zakonskom roku nije održana nijedna sednica. Za predsednika Privremenog organa Vlada imenovala doktora Nebojšu Arsića iz SNS-a.\nAca Krstić u privremenoj upravi Beograda\n12:19, 12. 11. 2013.\nNekadašnji predsednik Gradske vlade Niša i od nedavno funkcioner LDP-a Aleksandar Aca Krstić, najverovatnije će biti jedan od 5 članova privremenog tela koje će upravljati Beogradom.


Ovih 10 stvari ne smete joj reći\nI. M. 5. avgusta 2016. 10:10\nPisali smo juče o pet stvari koje većina žena nikako ne želi da čuje (i opet, naravno da će biti izuzetaka, i da nekim ženama pomenute rečenice i/ili pitanja neće smetati), a danas iznosimo još pet. Postoje i stvari koje većina muškaraca ne želi da čuje od svoje drage, nekom drugom prilikom biće reči i o tome.\n6. „Kada je termin?“ Samo zamislite da vam dama koju ste to pitali odgovori da nije trudna, ili da je bebu rodila pre šest meseci, i biće vam jasno zbog čega nije trebalo da postavite to pitanje. Da, postavili ste ga iz dobre namere, iz prijateljske radoznalosti, zbog toga što vam je baš drago kad vidite da će se neko uskoro radovati bepčetu – ali ako žena nije trudna, to je kao da ste je nazvali debelom, pa bi na pitanje postavljeno sa simpatijom mogla da reaguje uz pravednički bes osvetoljubive aždaje.\n7. „Previše emotivno reaguješ.“ Vaša opaska može biti stoprocentno tačna, ali je vrlo verovatno da će na nju dama kojoj to kažete da reaguje još emotivnije. Slično bi bilo da ste naglas konstatovali da se radi o PMS-u. Detetu koje u takvoj situaciji pita šta je mami kaže se da mamu nešto boli glava, a odrasla osoba koja ima ikakvog iskustva u takvim situacijama uzdržaće se od komentara i sačekati da bura prođe.\n8. „Ponašaš se kao tvoja majka/moja majka/moja bivša devojka.“ Nipošto to ne izgovarajte! Žene ne trpe da ih poredite s drugim ženama, naročito ne ako ste u pravu. Svoju bivšu devojku treba da spomenete samo uzgred, i nikako da je ne poredite sa svojom dragom. Nijedna žena ne želi da čuje da je poredite s osobom s kojom ste raskinuli (zašto li uopšte mislite na nju?), a neće im se dopasti ni poređenje sa znatno starijom ženom, i to još u negativnom kontekstu. Nađite drugi način da kažete šta vam smeta, neki koji neće dovesti u sumnju da svoju dragu posmatrate kao ličnost za sebe.\n9. „Činiš me kompletnim.“ Ili bilo koja rečenica koja je imala taaako pozitivne efekte u romantičnoj komediji. Te rečenice treba pominjati samo ako ih parodirate, pravite šalu od njih, ili zajedno sa svojom dragom komentarišete koliko su zapravo glupe (nema veze ako se ona raspilavila na neku od njih dok ste gledali film). Ako želite voljenoj osobi da kažete nešto lepo i emotivno, učinite to svojim rečima. „Volim te“, ma koliko puta bilo upotrebljeno, i dalje funkcioniše mnogo bolje od bilo koje rečenice iz filma.\n4 znaka da je vašem braku došao kraj\n10. „Da li si sigurna da bi to trebalo da pojedeš?“ (Ne važi za situacije kada bi se nečim otrovala ili na drugi način drastično ugrozila svoje zdravlje.) Da, sigurna je. Čak i ako je rekla da je na dijeti.


Saradnja sa zdravstvenim radnicima koji propisuju GSK proizvode | GSK\nSaradnja sa zdravstvenim radnicima ko......\nPromene u našoj politici saradnje sa zdravstvenim radnicima\n"Deljenje najnovijih kliničkih podataka sa zdravstvenim radnicima ključno je za donošenje značajnih medicinskih inovacija za pacijente. Radićemo više na tome da pomognemo zdravstvenim radnicima da unaprede svoje znanje o mogućim koristima koje naši lekovi i vakcine donose pacijentima, ali takođe razumemo da ovo mora da se sprovede na jasan način i bez ikakve percepcije konflikta interesa. Zato idemo korak dalje u povećenju tranasparentnosti kada je u pitanju način na koji sarađujemo sa zdravstvenim radnicima.\nVerujemo da su trasnsparentni naučni dijalog i angažovanje sa stručnjacima u interesu onih koji rade na razvoju novih lekova, sa ciljem da se unapredi klinička praksa i briga prema pacijenatima. Ovo su principi koji podupiru našu politiku interakcije sa zdravstvenim radnicima i ostaćemo joj u potpunosti posvećeni.“\nGSK objavljuje niz promena u našoj politici o načinu rada sa zdravstvenim radnicima. Svrha ovih promena je da se unapredi razumevanje novih podataka i kliničkog iskustva sa našim proizvodima, kao i transparentnost plaćanja zdravstvenim radnicima. Ove promene će se primenjivati na inovativne proizvode ograničeno vreme sa ciljem da se zdravstveni radnici podrže u postizanju što boljeg zdravstvenog ishoda u lečenju pacijenata.\nPogledajte naš Kodeks o angažovanju zdravstvenih radnika ili direktno posetite ažurirane odeljke:\nOdeljak 1.4.4 Eksterni predavači\nOdeljak 4.5.4 Finansiranje učešća na virtuelnim kongresima za zdravstvene radnike\nOdeljak 4.6 Finansiranje ušešća na standalone promotivnim sastancima za zdravstvene radnike\nZašto uvodimo ove promene\nU poslednjih 10 godina videli smo značajne inovacije u industriji u različitim terapijskim oblastima sa sve većim brojem objava kliničkih podataka. Ovo je posebno karakteristično za sekundarnu zdravstvenu zaštitu i stoga posebno relevantno za GSK, budući da mi imamo sve veći broj podataka upravo u oblasti sekundarne zdravstvene zaštite.\nKako bi pacijenti mogli da imaju korist od medicinskih inovacija, zdravstveni radnici moraju da imaju pristup najnovijim dostupnim podacima i da razumeju kliničku upotrebu proizvoda. Naša sposobnost da obezbedimo i pojasnimo nove podatke ključni je deo uvođenja novih ideja koje imaju potencijal da unaprede zdravlje pacijenata.\nPovratne informacije koje dobijamo od zdravstvenih radnika jasno nam govore da o novim podacima i kliničkom iskustvu oni žele da saznaju kroz parnjačke programe sa globalnim stručnjacima koji u praksi imaju direktno iskustvo sa našim lekovima.\n2013. godine objavili smo da ukidamo plaćanja zdravstvenim radnicima da u naše ime govore o GSK proizvodima ili terapijskim oblastima u kojima smo prisutni, kao i to da ćemo se više oslanjati na naše interne kliničke stručnjake. Nakon pet godina, GSK je i dalje jedina kompanija koja je uspostavila ovakav pristup. Druge kompanije nastavljaju sa plaćanjima zdravstvenim radnicima kada dele podatke ili govore o kliničkom iskustvu. Efekat našeg pristupa doprineo je tome da naši edukativni programi nisu tako široko dostupni među zdravstvenim radnicima, niti viđeni s njihove strane kao dovoljno relevantni, u odnosu na programe drugih kompanija. Verujemo da je sve to dovelo do nedovoljnog razumevanja naših proizvoda i, kao posledica toga, do ograničene dostupnosti istinski inovativnih lekova i vakcina za pacijente.\nPromene koje uvodimo\nNa osnovu svega pomenutog, uvodimo promene u našoj politici kako bismo pomogli da se unapredi deljenje novih podataka o našim proizvodima među zdravstvenim radnicima. U narednom periodu, GSK će moći:\nda plaća honorare, u skladu sa fer tržišnom vrednošću, globalnim stručnjacima koji rade u praksi, da govore o naučnim novinama u vezi sa izabranim GSK proizvodima, terapijskom oblasti i kliničkom praksom, u promotivnom kontekstu, uključujući nacionalne sastanke, treninge, GSK standalone sastanke, satelitske simpozijume i vebinare.\nda plati razumne troškove putovanja (osim u SAD) za zdravstvenog radnika da prisustvuje standalone sastanku koji organizuje GSK, kako bi stekao znanje o podacima i kliničkoj praksi.\nda direktno plaća kotizaciju za registrovanje zdravstvenih radnika za onlajn učešće na kongresnim vebinarima/vebkastima. GSK će nastvaviti sa praksom da NE sponzoriše zdravstvene radnike da učestvuju na lokalnim i međunarodnim konferencijama.\nOve promene će se primenjivati u periodu od 24 meseca od trenutka dobijanja dozvole za promet leka ili vakcine, kao i u periodu od 12 meseci nakon objave značajnih novih podataka, budući da je to period u kome zdravstveni radnici imaju najveću potrebu da se upoznaju sa podacima o novim proizvodima.\nPromene politike primenjivaće se na izabrane proizvode u SAD i Japanu od oktobra 2018. godine, a u zavisnosti od efikasnosti primene i procene rizika, počeće primena i na drugim velikim tržištima u Evropi, Severnoj Americi i Aziji od 2019. godine nadalje.\nPromene u vezi sa plaćanjem honorara za predavanja odnosi se na globalne stručnjake koji rade u praksi. Ukupna plaćanja ovoj izabranoj grupi biće značajno niža od iznosa pre 2013. godine kada smo uveli novi sistem za plaćanja zdravstvenim radnicima.\nOve promene naše politke u saradnji sa zdravstvenim radnicima odnose se na GSK Pharmaceuticals, vakcine i ViiV Healthcare i u potpunosti su u skladu sa odgovarajućom regulatornim i zakonskim okvirom.\nPodrška za sprovođenje promena\nKako bi se podržalo sprovođenje promena, biće sprovedene nove kontrole i treninzi, uključujući mere za praćenje odgovarajućih plaćanja i angažovanje eksternih predavača. Takođe ćemo nastaviti da proširujemo korišćenje digitalnih kanala u interakciji sa zdravstvenim radnicima, kao i da dalje ulažemo u digitalne platforme i kanale sa ciljem da pružimo personalizovanu podršku, bolje iskustvo korisnika i efikasnije spuštanje informacija ka zdravstvenim radnicima.\nIzveštavanje o plaćanjima zdravstvenim radnicima\nOstajemo posvećeni objavljivanju podataka o plaćanjima zdravstvenim radnicima po pojedinačnom imenu.\nMi već objavljujemo plaćanja zdravstvenim radnicima na 32 tržišta širom Evrope (uključujući Rusiju i Ukrajinu), kao i u Australiji, Japanu i SAD, za aktivnosti kao što su savetodavni odbori, naučni simpozijumi i istraživanje tržišta.\nTokom mnogo godina, težili smo da pokažemo da je interes pacijenta na prvom mestu, bilo da razgovaramo sa doktorom, medicinskom sestrom ili bilo kojim drugim zdravstvenim radnikom koji propisuje naše proizvode. Razumemo da naša uloga u obezbeđivanju novih podataka i informacija o našim lekovima mora da bude jasna zdravstvenim radnicima, bez ikakve percepcije o sukobu interesa. Verujemo da je naučni dijalog i angažovanje sa strukom u interesu svih koji rade na razvoju novih lekova, unapređenju kliničke prakse i zaštite pacijenata. To su principi koji podržavaju našu politiku angažovanja sa zdravstvenim radnicima i ostajemo im u potpunosti posvećeni.


Politika « RTV IS\n23 Mar 2010 - 11 Jan 2018\n» Početna stranica » Politika\nZnačajan napredak ka članstvu u NATO\nPolitika 25.05.2011 20:51\nU sistemu odbrane BiH i Oružanih snaga ostvaren je značajan napredak na putu ka ravnopravnom članstvu u NATO, ali postoji još oblasti na kojima će biti potrebno aktivno raditi u narednom periodu, zaključeno je na sastanku o procjeni Procesa planiranja i revizije BiH za ovu godinu, u Briselu.\nSjednica Doma naroda Parlamenta FBiH 30. maja\nPolitika 25.05.2011 17:18\nSjednica Doma naroda Parlamenta Federacije BiH, na kojoj će biti birani hrvatski i bošnjački delegati za Dom naroda parlamenta BiH, biće održana u ponedjeljak, 30. maja.\nRadojičić: Do jeseni donijeti kratkoročne mjere\nPolitika 25.05.2011 17:12\nPredsjednik NSRS Igor Radojičić izjavio je da vlasti Srpske očekuju da do jeseni bude donesen prvi set preporuka i zaključaka koji se odnose na kratkoročne mjere u pravosuđu BiH.\nIncko predlaže zajedničke sjednice vlada\nPolitika 25.05.2011 13:14\nVisoki predstavnik međunarodne zajednice u BiH Valentin Incko predložio je danas održavanje zajedničkih sjednica vlada Republike Srpske i Federacije BiH , a poželjno je i prisustvo članova Savjeta ministara BiH, radi rješavanja otvorenih pitanja.\nStrukturisani dijalog počinje 6. i 7. juna\nPolitika 25.05.2011 12:41\nStrukturisani dijalog između BiH i EU u oblasti reforme pravosuđa, kojim će predsjedavati evropski komesar za proširenje Štefan File, počeće u Banjaluci 6. i 7. juna, najavila je danas ministar za ekonomske odnose i regionalnu saradnju Republike Srpske Željka Cvijanović.\nGuskova: Rusija podržava dogovor RS i EU\nPolitika 25.05.2011 12:37\nRusija snažno podržava dogovor RS sa Evropskom unijom kada je riječ o početku strukturalnog dijaloga o pravosuđu u BiH, nadajući se da će Evropa ispoštovati ono što je Ketrin Ešton izjavila u Banjaluci.\nVehabije kupuju srpska imanja u teslićkoj opštini\nPolitika 25.05.2011 09:35\nHaso Redžić, koji je povezan sa pripadnicima vehabijskog pokreta, kao i lica sa tuzlanskog područja i neka lica afroazijskog porijekla kupuju imanja u srpskim selima Podjezera, Jezera i Kozila na rubu teslićke opštine prema Federaciji BiH, tvrde mještani tih sela.\nŠpirić: Nepotrebno previše političkog marketinga\nPolitika 24.05.2011 19:53\nPredsjedavajući Savjeta ministara BiH Nikola Špirić izjavio je da će iskoristiti svoj autoritet da građanima Republike Srpske i BiH, koje su sankcionisali visoki predstavnici, što prije bila vraćena ugrožena ljudska prava i sloboda, ali da nije potrebno "previše političkog marketinga".\nTreća optužba za nepoštivanje suda\nPolitika 24.05.2011 17:41\nHaški tribunal saopštio je danas da je protiv lidera Srpske radikalne strane Vojislava Šešelja pokrenut treći postupak zbog nepoštivanja suda zato što sa svog sajta nije uklonio povjerljive informacije i svoje tri knjige, kršeći time naloge sudskih vijeća.\nIncko: Konstituisanje fantastičan korak\nPolitika 24.05.2011 16:56\nMeđunarodni predstavnik u BiH Valentin Incko ocijenio je danas u Sarajevu da je okončanje konstituisanja Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH fantastičan korak.\nDa li će ekonomska kriza dovesti do socijalnih nemira u BiH?


"Gračaničko keranje" sutra predstavlja prvu kerano-heklanu državnu zastavu BiH\nNaslovnica Tuzlanski kanton Gračanica “Gračaničko keranje” sutra predstavlja prvu kerano-heklanu državnu zastavu BiH\n“Gračaničko keranje” sutra predstavlja prvu kerano-heklanu državnu zastavu BiH\nSarajevo, Gračanica ̶ Općina Stari Grad Sarajevo i Udruženje “Gračaničko keranje”, koje je dizajniralo Cvijet “Sjećanje”, predstavit će prvu kerano-heklanu državnu zastavu u historiji Bosne i Hercegovine.\nPredstavljanje kerano-heklane zastave BiH bit će održano u utorak u Općini Stari Grad Sarajevo.\nU želji da podrži rad vrijednih žena članica Udruženja “Gračaničko keranje” kojima je to jedini izvor prihoda, Općina Stari Grad i načelnik Ibrahim Hadžibajrić predložili su saradnju kroz realizaciju ove jedinstvene ideje, što je i za same žene predstavljalo veliki izazov, saopćeno je iz Općine.\nS obzirom na to da je keranje, kao i heklanje, izuzetno zahtjevna tehnika, a zastave se rade u omjeru 1:2 metra, izrada jedne zastave trajala je više od tri mjeseca, a radile su je članice udruženja Fatima Mahmutović i Aida Mulahuseinović.\nIstovremeno, Nermina Hadžić radila je male zastave sa grbom Općine Stari Grad Sarajevo koje će također biti predstavljene, dok je izrada velike općinske zastave u toku. Udruženje “Gračaničko keranje” je osnovano 2006. godine sa ciljem zaštite tradicionalne rukotvorine keranja kao jednog od najstarijih zanata na području općine Gračanica kao i Bosne i Hercegovine.\nČipka-kera, kao neprolazna i neprocjenjiva umjetnička vrijednost u BiH u izvornom obliku zadržala se samo u gračaničkom kraju, a opstaje zahvaljujući radu vrijednih entuzijasta okupljenih u Udruženju “Gračaničko keranje” Gračanica.\nUdruženje broji oko 200 članica, kojima pruža mogućnost da preko svojih radova steknu određenu materijalnu korist, jer uglavnom se radi o nezaposlenim ženama i samohranim majkama kojima je prihod od izrade ručnog rada jedini izvor finansiranje njihovih porodica. Udruženje je 2011. dizajniralo i promoviralo Cvijet “Sjećanje” u želji da se najveća stradanja ljudi u Evropi nakon drugog svjetskog rata ne zaborave. Kako je sa ljubavlju urađen tako je i prihvaćen među ljudima.\n– Cvijet je simbol naše priče o genocidu nad našim narodom posebno u Srebrenici, jer je cvijet poruka ljubavi, mira i pomirenja među narodom – poručuju iz ovog Udruženja.


On je rekao da je reč o posebno obučenoj jedinici Ruske vojske za borbu protiv hemijskih, bioloških i drugih otrova.\nDočekujući treći avion na Aerodromu Banjaluka sa pomoći iz Rusije namenjenoj borbi sa virusom u Srpskoj, Dodik je ponovio da je u ovom paketu i dodatna oprema za dezinfekciju i dekontaminaciju zatvorenih i otvorenih prostora i površina.\n– Taj posao će raditi tri ruska tima, kao i pomoćno osoblje. Dakle, reč je o ukupno 24 čoveka koji sutra počinju prve takve aktivnosti dezinfekcije u UKC Srpske i Poliklinici u Banjaluci. Radiće se temeljna dezinfekcija i dekontaminacija svih prostora, kao i odeljenja gde leže bolesni od korona virusa. Cilj je da se spreči širenje tog virusa dalje, što je za nas značajna pomoć – rekao je Dodik.\nOn je zahvalio ruskom predsedniku Vladimiru Putinu i Rusiji za svu pomoć.\n– Ovo nije kraj pomoći. Obavešten sam da u narednim danima možemo očekivati još jednu pošiljku pomoći u lekovima, zaštitnim odelima, nekoliko respiratora i slično. Dakle, Rusija se pokazala veoma solidarnom sa Srpskom kao i našem zahtevu za pomoć. S ovom pomoći ćemo znatno poboljšati šanse naše borbe sa virusom – rekao je Dodik.\n– Radujemo se toj pomoći i činjenici da Mađarska hoće da bude sa nama solidarna, bez obzira na izazove sa kojima se i sama suočava – rekao je Dodik. On je ocenio da se Mađarska pokazuje kao jedna od najorganizovanijih zemlja kada je reč o rezultatima u borbi sa korona virusom.


Lamborghini širi ponudu - AUTOMOBILI\n23/01/2020 9:20:59 PM\nNASLOVNA / HOT / Lamborghini širi ponudu\nLamborghini širi ponudu\nNebojsa Todorovic 27/01/2017\tHOT, VESTI\nSledeće godine, kada na tržište stigne Urus, Lamborghini će po prvi put u svojoj istoriji mati ponudu koju će činiti tri modela, ali prema Stefanu Domenicaliu, Lamborghinijevom šefu, stado razjarenih bikova bi moglo dodatno da naraste.\nU svom najnovijem intervjuu Motoringu, Domenicali je potvrdio da postoji mogućnost da se Huracanu, Aventadoru i pomenutom Urusu pridruži novi Lamborghini sportski model kompaktnijih dimenzija. Dodao je i da će konačna odluka o dodatnom proširenju ponude biti doneta tek nakon što se Urus pokaže kvalitetnim i uspešnim dodatkom trenutnoj ponudi.\nNovi manji model bi bio konkurencija McLarenu 570S i očekivanom Ferrarijevom Dinu o kome se često mogu čuti razne glasine i sl. O njegovim tehničkim karakteristikama je za sada poznato tek to da bi se, po Domenicaliju, bazirao na novoj modularnoj platformi koju bi koristili naslednici Huracana i Avantadora. O pogonskom sklopu i snazi je za sada još uvek prerano govoriti, a isto važi i za potencijalno vreme lansiranja.\nTagovikompaktne dimenzije Lamborghini Novi model ponuda razmarta\nPrethodno VIDEO: Bruno Senna driftuje sa McLaren 570S automobilom\nSledeće Uskoro predstavljanje McLaren 720S


Konkurs Vlade Srbije : Moja prva plata od 15. avgusta, gazdi jeftiniji početnik\nPoslovdavci i potencijalni zaposleni od 15. avgusta mogu da konkurišu za program "Moja prva plata", kako bi država subvencionisala deo njihovih zarada.\nFirme koje se osmele da angažuju tek svršenog srednjoškolca dobijaće iz budžeta 20.000 dinara dotacije njegove plate tokom devet meseci. Oni koji reše da uposle diplomca, u istom periodu će iz državne kase primati 24.000 dinara, kao deo njegove plate.\nDržava očekuje da će ovako prvi posao dobiti 10.000 mladih, što će nju koštati dve milijarde dinara.\nProgram "Moja prva plata" najavljen je u junu. Prve zarade mogle bi da legnu u oktobru. Tokom konkursa firme će prijavljivati svoje potrebe za radnicima, a paralelno će za prvi posao aplicirati studenti i oni koji su završili srednju školu.\nOvo je pravi način da država doprinese i preuzme veći deo tereta prve plate za ove mlade na sebe - kaže ministar finansija Siniša Mali.\nTo je način da oni dođu do svoje prve plate, i svog prvog posla. Tako podstičemo njihovu zaposlenost, a smanjujemo nezaposlenost među mladima. To nije mali novac, ali će na pravi način biti utrošen, da mladim ljudima sada, u uslovima krize kada postoji strah zbog korone damo mogućnost i poguramo ih napred, da dobiju prvu platu. Pretpostavka je da će posle devet plata mladi ostati kod istog poslodavca ili sa iskustvom lakše naći drugi posao.\nPrivrednici se slažu da će, uz ovu podršku, lakše angažovati mlade bez iskustva.\nI poziv, kako je ranije najavljivao ministar finansija Siniša Mali, trajaće za poslodavce do 15. septembra. Konačna lista praktikanata i firmi objaviće se od 1. do 8. oktobra, a od 9. do 15. će trajati potpisivanje ugovora.\nNeka naša ranija istraživanja su pokazala da tek svršeni srednjoškolac poslodavca košta od 5.000 do 7.000 evra, dok postane potpuno produktivan - kaže Nebojša Atanacković, počasni predsednik Unije poslodavaca.\nOvako se trošak ublažava. Mera je izuzetno korisna. Poslodavci izbegavju angažovanje mladih, jer nemaju potrebnog iskustva. Što se tiče ostalih mera podrške privredi, mi tražimo da budu selektivnije, uperene kao onim firmama koje zaista imaju teškoće u poslovanju.


X U 9 1 3WM\nT Y QNG C\n6 I K R POI\nNova energija na Beogradskom sajmu - od 12. do 14. oktobra\nSajmovi Energetika 2016. i EcoFair 2016. održavaju se pod zajedničkim motom "Nova energija", kako bi na delu bila potvrđena suštinska povezanost ovih segmenata koliko protivrečnog toliko i jedinstvenog globalnog fenomena.\nPod uticajem strateških, tehnoloških, bezbednosnih, ekoloških i drugih faktora, pojmovi poput električne energije, uglja, gasa i nafte, obnovljivih izvora energije, energetske efikasnosti ili rudarstva, dobijaju nova značenja i perspektive, a "nova energija" počinje da podrazumeva izuzetno širok dijapazon opcija - od postojećih i poznatih, kao i novih ili još nedovoljno razvijenih vrsta energetskih resursa, do novih pogleda na svet čiji globalni temelj ti resursi čine.\nENERGETIKA 2016. - 12. MEĐUNARODNI SAJAM ENERGETIKE\nMeđunarodni sajam energetike, koji se ove godine održava 12. put, regionalni je i integrativni predvodnik u povezivanju svih segmenata i faktora energetskog sektora u ovom delu Evrope i najveći godišnji regionalni skup kompanija, korporacija, preduzeća, institucija i profesionalaca u sektorima električne energije, uglja, nafte i gasa, obnovljivih izvora energije, energetske efikasnosti ili rudarstva. Svoju UFI licencu uspešno brani međunarodnim ugledom i stabilnim uticajem na tehničko-tehnološko-razvojne tokove u ovoj fundamentalnoj privrednoj grani.\nProgramsku okosnicu sajma čine proizvodnja i eksploatacija, obogaćivanje, distribucija, transport, skladištenje ili neposredno korišćenje prirodnih resursa, ali i naučno-istraživački rad, obrazovna podrška i sve druge oblasti koje su deo energetskog temelja i pokretač celokupnog privrednog i javnog života zemlje. Pokroviteljstvo Ministarstva rudarstva i energetike Republike Srbije, te stručna i organizaciona pomoć Agencije za energetiku, strukovnih udruženja Privredne komore Srbije i Privredne komore Beograda i drugih institucija i organizacija posvećenih ovom sektoru značajan su korak u ostvarivanju te misije.\nU različitim svojstvima i formatima, kao direktne ili indirektne učesnike, u izlagačkom ili konferencijskom programu, Energetika okuplja više od 200 domaćih i inostranih energetskih aglomerata, firmi, institucija i organizacija iz dvadesetak zemalja. Naglašen poslovni karakter ovog sajma, ali i njegovu značajnu ulogu u međunarodnom energetskom kontekstu, potvrđuje i opravdava više od 7000 domaćih i inostranih poslovnih posetilaca i profesionalaca te oko 150 poslovno procesuiranih interakcija među učesnicima. Time se potcrtava i njegov tržišni karakter, odnosno prilika da se predstave i povežu investitori, proizvođači opreme, resorna administracija, finansijske institucije, lokalna samouprava i svi drugi najbitniji činioci koji mogu da doprinesu stabilnosti i afirmaciji ovog privrednog sektora.\nU svetlu međunarodnih aspekata Energetike, treba naglasiti i njen značaj u kontekstu poglavlja 15 u predstojećem pristupnom pregovaračkom procesu za ulazak u evropske integracije i uloge domaćeg zakonodavstva u svemu tome.\nStručni prateći program nesumnjivo je pokretački deo agende Energetike 2016, а podrazumeva bogat fond okruglih stolova, panela, tema i stručnih analiza. Okosnicu tog programa čine teme poput politike u oblasti energetske efikasnosti i uvođenja sistema energetskog menadžmenta, mogućnosti korišćenja biomase u energetske svrhe i u poslovanju, obnovljivih izvora energije, razvoja rudarstva, odgovornog upravljanje otpadom i upotrebe otpada u energetske svrhe, stručne edukacija iz oblasti energetike, a jedan od akcenata je i tzv. Dan investicija.\nECOFAIR 2016. - 13. MEĐUNARODNI SAJAM zaštite životne sredine i prirodnih resursa\nMeđunarodni sajam zaštite životne sredine i prirodnih resursa - EcoFair, 13. po redu, takođe je na širem regionalnom planu etabliran kao privredno-edukativna manifestacija sa neporecivim autoritetom i kao najveći i najreprezentativniji skup te vrste u ovom delu Evrope. Posvećen je sistemima i mehanizmima zaštite životne sredine, sa posebnim akcentom na "zelenoj ekonomiji", industriji reciklaže i upravljanju otpadom.\nEco Fair takođe ima naglašen međunarodni karakter, kako zbog velikog broja inostranih učesnika, tako i zbog domaćeg zakonodavnog konteksta (sa kapitalnim finansijskim efektima), jer se čak 30 odsto normativnog dela predstojećeg pregovaračkog procesa u hodu približavanja Evropskoj uniji odnosi na ekološku problematiku.\nStručni prateći program uključuje najzanimljivije aktuelne teme u brojnim oblastima, poput "cirkularne ekonomije" kao šanse za razvoj zelene industrije, "zelenog preduzetništva", edukativnih programa reciklaže i životne sredine, Dana komunalaca...\nEnergetika 2016. i EcoFair 2016. održavaju se od 12. do 14. oktobra, u hali 1 Beogradskog sajma, a radno vreme sajmova je od 10:00 do 17:00 časova.\nSvečano otvaranje sajmova je u sredu, 12. oktobra 2016, u 11 časova.\nCena pojedinačne ulaznice je 250 dinara, za grupne posete 100, a parking je 100 dinara po satu. Ulaznice za ovde sajmove važe i za sajam 112 EXPO.


Košarkaši Zdravlja pregazili Proleter u Zrenjaninu - Dnevnik Juga\nPočetna / GRADOVI / Leskovac / Košarkaši Zdravlja pregazili Proleter u Zrenjaninu\nSrdjan Stamenkovic 02/11/2019\tLeskovac, SPORT Ostavi komentar\nKošarkaši Zdravlja ubedljivo su večeras pobedili Proleter u Zrenjaninu rezultatom 67:85 (24:19, 19:28, 9:21, 15:17) u utakmici 5. kola Druge lige Srbije.\nLeskovački košarkaši su na teškom gostovanju u Zrenjaninu potvrdili uzlaznu liniju forme i pokazali da imaju i znanje i kvalitet za vrh tabele.\nDomaćin je samo u prvoj četvrtini imao prednost, ali su već u drugom periodu gosti stigli do prednosti koja je u nekoliko navrata dostigla i 7 poena, ali se na odmor ipak otišlo sa poena „viška“ na kontu Leskovčana (43:47).\nU trećoj četvrtini uvodni minuti donose žestoku borbu (24. minut 46:50), a zatim sledi sjajna serija Leskovčana od 0:13 (27. minut 46:63) kojom je praktično i prelomljen rezultat ovog duela.\nU poslednju četvrtinu košarkaši Zdravlka ušli su sa 16 poena prednosti (52:68). Zrenjaninci se nisu predavali, ali su i poslednji period gosti rešili u svoju korist i na kraju slavili pobedu sa ogromnih 18 poena razlike.\nZa ekipu Zdravlja su igrali: Radivojević 7 (3 skoka, 2 asistencije), Jugović 15 (5 asistencija, 2 skoka, 2 ukradene lopte), Veličković 22 (7 skokova, 7 asistencija, 2 ukradene lopte, 5/9 za tri, index 36), Nedeljković, Stojković, Petković 6 (5 skokova), Dojčinović 6 (3 skoka), Marić 14 (6 skokova, 4/7 za dva, index 21), Prica 6 (7 skokova), Prokić 7 (11 skokova), Ilić 2.\nU sledećem, 6. kolu Zdravlje u Leskovcu dočekuje Železničar iz Čačka.\nTagovidruga liga srbije KK Zdravlje\nPrethodni MEĐUNARODNA IZLOŽBA PTICA: U CSU izloženo 504 papagaja, štiglica, kanarinaca, papagaja, gugutki i drugih ptica\nSledeći “Staze zdravlja” u Sijarinskoj Banji


jun, 2019 | Web-Tribune.com\n30. juna 2019.\tTEMA DANA 0\nKosovski mit ostaje da živi i da nas grupiše oko najvažnijeg pojma u životu svih nas, a to je bila i ostala sloboda – kao jedinstven zaplet u svetu, poručio je sa Vidovdanske svečanosti u Andrićgradu proslavljeni srpski režiser Emir Kusturica. „Teško da možemo pronaći narod u kome se reči …\nU regionu se trenutno nalazi oko 40.000 džihadista – bivših boraca Al Kaide i islamske države (ID). Najviše ih ima na Kosovu i u Bosni i Hercegovini, a među njima ima čak i žena, koje nisu domaćice, već hodajući bombaši-samoubice koje su prošle radikalne verske i vojne obuke u džihadističkim …\n30. juna 2019.\tAKTUELNO 0\nPoslednji autorski tekst Momir Bulatović, bivši predsednik Crne Gore od 1990. do 1998. i predsednik Savezne vlade Savezne Republike Jugoslavije od 1998. do 2000. preminuo je danas u 63. godini. Poslednje Bulatovićevo obraćanje srpskoj javnosti je bilo pre dva dana na Vidovdan kada je na Sputnjiku objavljen njegov autorski tekst …\nIzjava italijanskog ministra spoljnih poslova Matea Salvinija, da bi Italija na istočnoj granici sa Slovenijom mogla da postavi fizičke prepreke ako se dolasci ilegalnih migranata u Italiju balkanskom rutom ne zaustave, uznemirila je Ljubljanu. Posebno s obzirom na to da bi početkom iduće sedmice na zajedničkoj granici trebalo da počnu …\nIkona Bogorodice Filermose, umesto u crkvi, ubuduće će čamiti u pećini nadomak Cetinja! Ovakvu odluku države Crne Gore najavio je nedavno bivši gradonačelnik Cetinja, a sada ministar kulture Aleksandar Bogdanović, uprkos mnogobrojnim molbama Mitropolije crnogorsko-primorske da se čudesna ikona vrati crkvi. Bogorodiica Filermosa trenutno se nalazi u Plavoj kapeli Istorijskog …\n29. juna 2019.\tTEMA DANA 0\n„Bokser ARG“ grupa je spremna da se priključi 11-oj ekspedicijskoj jedinici marinaca (MEU) i da uđe u zonu odgovornosti 5. flote SAD – Persijski zaliv. Grupa se sastoji od amfibijskog jurišnog broda „USS Bokser“, amfibijskog transportnog pristaništa klase San Antonio „USS Džon P. Murta“, „Harpers Feri“ brodova, objavila je kompanija …


ЎDLUKA м SISTEMIMA UPRAVLJANJA I UNUTRAšNJIH KONTROLA PLATNIH INSTITUCIJA I INSTITUCIJA ELEKTRONSKOG NOVCA I O ZAšTITI NOVčANIH SREDSTAVA KORISNIKA PLATNIH USLUGA I IMALACA ELEKTRONSKOG NOVCA\nNarodna banka Srbije obajvila je Odluku о sistemima upravljanja i unutrašnjih kontrola platnih institucija i institucija elektronskog novca i o zaštiti novčanih sredstava korisnika platnih usluga i imalaca elektronskog novca.\nОDLUKA О SISTEMIMA UPRAVLJANJA I UNUTRAŠNJIH KONTROLA PLATNIH INSTITUCIJA I INSTITUCIJA ELEKTRONSKOG NOVCA I O ZAŠTITI NOVČANIH SREDSTAVA KORISNIKA PLATNIH USLUGA I IMALACA ELEKTRONSKOG NOVCA\n1. Ovom odlukom bliže se propisuju način i uslovi uspostavljanja, održavanja i unapređenja sistema upravljanja i unutrašnjih kontrola platnih institucija i institucija elektronskog novca, likvidni i niskorizični oblici imovine u koje platna institucija i institucija elektronskog novca mogu da ulažu novčana sredstva u skladu sa čl. 93. i 133. Zakona o platnim uslugama (u daljem tekstu: Zakon), kao i uslovi i način ulaganja platne institucije i institucije elektronskog novca u te oblike imovine radi zaštite novčanih sredstava korisnika platnih usluga i imalaca elektronskog novca.\nSistemi upravljanja i unutrašnjih kontrola institucije\n2. Institucija je dužna da uspostavi, održava i unapređuje pouzdane, efikasne i sveobuhvatne sisteme upravljanja i unutrašnjih kontrola koji obezbeđuju odgovorno i pouzdano upravljanje institucijom.\nSistemi iz stava 1. ove tačke moraju biti srazmerni prirodi, obimu i složenosti usluga koje institucija pruža.\nSistemi iz stava 1. ove tačke smatraju se pouzdanim, efikasnim i sveobuhvatnim ako instituciji omogućavaju da upravlja rizicima kojima je izložena ili može biti izložena po osnovu svih svojih poslovnih aktivnosti u vezi s pružanjem platnih usluga i/ili izdavanjem elektronskog novca.\nPod poslovnim aktivnostima iz stava 3. ove tačke podrazumevaju se i operativni poslovi čije je obavljanje institucija poverila drugom licu.\nInstitucija je dužna da utvrdi postupke za procenu i preispitivanje akata, postupaka i procedura kojim se uspostavljaju sistemi iz stava 1. ove odluke, da redovno utvrđuje da li su ti sistemi adekvatni i efikasni i srazmerni prirodi, obimu i složenosti usluga koje institucija pruža, i da ih po potrebi menja i dopunjuje.\nSistem upravljanja institucijom\n3. Sistem upravljanja institucijom obuhvata:\n- organizacionu strukturu s precizno i jasno utvrđenim, transparentnim i doslednim podelama i razgraničenjima poslova, kao i dužnostima i odgovornostima koje se odnose na pružanje platnih usluga i/ili izdavanje elektronskog novca, uključujući i pružanje ovih usluga preko ogranaka i/ili zastupnika, odnosno poveravanje pojedinih operativnih poslova u vezi s pružanjem tih usluga;\n- efektivne i efikasne procedure za identifikovanje, merenje i praćenje rizika kojima je institucija izložena ili bi mogla da bude izložena, kao i za upravljanje ovim rizicima, odnosno izveštavanje o tim rizicima;\n- odgovarajući informacioni sistem.\n4. Institucija je dužna da u skladu sa pravnom formom u kojoj posluje i uslugama koje pruža, uspostavi takvu organizacionu strukturu, odnosno unutrašnju organizaciju koja obezbeđuje jasnu podelu dužnosti i odgovornosti između organa upravljanja institucije, kao i između članova ovih organa, lica koje neposredno rukovodi poslovima pružanja platnih usluga i/ili izdavanja elektronskog novca u instituciji i drugih zaposlenih (u daljem tekstu: zaposleni), na način kojim se onemogućava koncentracija funkcija koje su međusobno nespojive, obezbeđuje jasna linija odgovornosti i sprečavanje sukoba interesa, adekvatan sistem unutrašnjih kontrola i efikasna kontrola rizika poslovanja institucije.\nInstitucija je dužna da obezbedi:\n- da se unutrašnjim aktima institucije kojima se uređuje organizacija njenog poslovanja na nedvosmislen način utvrde poslovi, dužnosti i odgovornosti zaposlenih;\n- da svi zaposleni budu upoznati sa svojim poslovima, dužnostima i odgovornostima;\n- efikasnu komunikaciju i saradnju na svim organizacionim nivoima, kao i blagovremeno i pouzdano informisanje organa upravljanja institucijom i rukovodioca institucije o svim podacima neophodnim za donošenje odluka;\n- da proces donošenja i sprovođenja odluka bude transparentan, dokumentovan i zasnovan na principima sigurnog i opreznog upravljanja institucijom.\n5. Institucija je dužna da, u skladu s pravnom formom u kojoj posluje i uslugama koje pruža, utvrdi i primenjuje poslovnu strategiju koja sadrži jasno definisane poslovne ciljeve čije se ostvarenje može lako pratiti, kao i da utvrdi postupke za praćenje ostvarenja ovih ciljeva.\n6. Institucija je dužna da, u skladu sa obimom, vrstom i složenošću poslova koje obavlja, utvrdi i primenjuje politiku upravljanja ljudskim resursima zasnovanu na principima koji obezbeđuju zapošljavanje kadrova koji raspolažu odgovarajućim znanjem, stručnošću i profesionalnim iskustvom, da utvrdi politiku napredovanja i nagrađivanja zaposlenih koja podrazumeva procenu rezultata rada zaposlenih i podstiče razumno i oprezno preuzimanje rizika.\n7. Institucija je dužna da omogući adekvatnu komunikaciju, razmenu informacija i saradnju na svim organizacionim nivoima - radi sprovođenja poslovne strategije, strategije i politika za upravljanje rizicima i nesmetanog funkcionisanja sistema unutrašnjih kontrola.\nInstitucija je dužna da obezbedi da članovi organa upravljanja institucije imaju kontinuiran pristup svim podacima i informacijama značajnim za poslovanje institucije, a naročito:\n- podacima i informacijama o stanju likvidnosti i kapitala institucije, odnosno o potencijalnom pogoršanju tog stanja,\n- podacima o usklađenosti poslovanja institucije sa pravilima utvrđenim propisima i internim aktima, kao i o značajnim odstupanjima od ovih pravila u praksi.\nIdentifikovanje, merenje i praćenje rizika\n8. Institucija je dužna da obezbedi da se, na dugoročnoj osnovi, na jedinstven i dosledan način identifikuju, mere i prate rizici kojima je institucija izložena ili može biti izložena u svom poslovanju, odnosno upravljanje tim rizicima i izveštavanje o tim rizicima.\nInstitucija je u svom poslovanju naročito izložena ili može biti izložena sledećim rizicima:\n1) operativnom riziku, pod kojim se podrazumeva rizik mogućnosti nastanka negativnih efekata na finansijski rezultat i kapital institucije usled propusta u radu zaposlenih, neodgovarajućih unutrašnjih procedura i procesa, neadekvatnog upravljanja informacionim i drugim sistemima, kao i usled nepredvidivih eksternih događaja, a koji uključuje i rizike koji nastaju usled pružanja usluga preko ogranka, odnosno zastupnika, kao i operativnih poslova koje je institucija poverila trećim licima;\n2) riziku usklađenosti poslovanja, pod kojim se podrazumeva rizik mogućnosti nastanka negativnih efekata na finansijski rezultat i kapital institucije usled propuštanja usklađivanja poslovanja sa zakonom i drugim propisom, standardima poslovanja i unutrašnjim opštim aktima, uključujući propise i unutrašnje opšte akte o sprečavanju pranja novca i finansiranja terorizma, a posebno obuhvata rizik od sankcija regulatornog tela, rizik od finansijskih gubitaka i reputacioni rizik;\n3) rizicima koji nastaju prilikom uvođenja novih proizvoda institucije, uključujući i nove aktivnosti u vezi sa procesima i sistemima u instituciji;\n4) ostalim značajnim rizicima koji zavise od prirode, obima i složenosti poslovanja institucije.\n9. Institucija je dužna da usvoji strategiju za upravljanje rizicima koja naročito sadrži:\n- pregled i definicije svih rizika kojima je institucija izložena ili može biti izložena;\n- dugoročne poslovne ciljeve utvrđene poslovnom strategijom institucije, kao i sklonost ka rizicima određenu u skladu s tim ciljevima;\n- osnovna načela preuzimanja rizika i upravljanja rizicima;\n- osnovna načela za upravljanje kapitalom institucije. Strategija za upravljanje rizicima treba da bude usklađena s poslovnom strategijom institucije, kao i sa prirodom, obimom i složenošću poslova koje obavlja.\nInstitucija je dužna da strategiju za upravljanje rizicima periodično razmatra i da je, po potrebi, menja, a naročito u slučaju značajnijih izmena poslovne strategije institucije, odnosno promena u makroekonomskom okruženju u kome institucija posluje.\n10. Radi identifikovanja, merenja i praćenja rizika i utvrđivanja svog rizičnog profila, institucija usvaja politike, odnosno procedure za upravljanje rizicima kojima se naročito uređuje:\n- način organizovanja procesa upravljanja rizicima institucije i jasno razgraničenje odgovornosti zaposlenih u svim fazama tog procesa;\n- način (metodologiju) za identifikovanje i procenu rizika, odnosno procenu pojedinačnih vrsta rizika;\n- mere za ublažavanje pojedinačnih vrsta rizika, pravila za primenu i način praćenja tih mera;\n- način praćenja i kontrole pojedinačnih vrsta rizika i uspostavljanje sistema prihvatljivih nivoa (limita) izloženosti institucije tim rizicima;\n- način odlučivanja o poslovnim transakcijama koje dovode do prekoračenja uspostavljenih limita, kao i definisanje izuzetnih okolnosti u kojima je odobravanje tog prekoračenja moguće u zakonskim okvirima.\n11. Institucija je dužna da politikama, odnosno procedurama za identifikovanje rizika naročito obezbedi da to identifikovanje bude blagovremeno i sveobuhvatno, kao i da obezbedi analizu uzroka koji dovode do nastanka rizika.\nPolitike, odnosno procedure za merenje rizika naročito sadrže kvantitativne i/ili kvalitativne metode na osnovu kojih institucija utvrđuje svoj rizični profil, odnosno vrstu i visinu rizika kojima je izložena u svom poslovanju, kao i sklonost ka rizicima, odnosno one rizike koje može prihvatiti radi ostvarivanja svojih poslovnih ciljeva, i na osnovu kojih može blagovremeno uočiti promene svog rizičnog profila, uključujući i nastanak novih rizika.\nPolitike i procedure za upravljanje rizicima naročito sadrže opis postupaka za ublažavanja rizika, kao i opis postupaka za praćenje i kontrolu rizika.\nInstitucija je dužna da politike i procedure za upravljanje rizicima preispituje najmanje jednom godišnje, a ako nastanu značajnije promene u rizičnom profilu institucije - i češće, kao i da ih, po potrebi, menja.\n12. Institucija je dužna da, u skladu s pravnom formom, prirodom, obimom i složenošću njenog poslovanja, uspostavi adekvatan informacioni sistem koji ispunjava uslove propisane odlukom Narodne banke Srbije kojom se uređuju minimalni standardi upravljanja informacionim sistemom finansijske institucije.\n13. Institucija je dužna da uspostavi takav sistem izveštavanja koji će svim nivoima u instituciji obezbediti blagovremene, tačne i dovoljno detaljne informacije koje su neophodne za donošenje poslovnih odluka i efikasno upravljanje rizicima, odnosno za sigurno i stabilno poslovanje institucije.\nU sistem izveštavanja o rizicima blagovremeno se uključuje i izveštavanje o nastanku rizika koji ranije nisu identifikovani, kao i o uočavanju neočekivanog intenziteta ranije identifikovanih rizika.\nSistem unutrašnjih kontrola institucije\n14. Institucija je dužna da, u skladu s pravnom formom, prirodom, obimom i složenošću njenog poslovanja uspostavi i primeni efikasan i pouzdan sistem unutrašnjih kontrola, koji je uključen u sve njene poslovne aktivnosti i koji obezbeđuje kontinuirano praćenje rizika kojima je institucija izložena ili može biti izložena u svom poslovanju, kao i sigurnost i stabilnost poslovanja institucije.\nSistem unutrašnjih kontrola predstavlja skup procesa i procedura utvrđenih ovom odlukom uspostavljenih radi efikasnog i efektivnog upravljanja institucijom, adekvatnog upravljanja i kontrole rizika, praćenja efektivnosti i efikasnosti poslovanja, pouzdanosti finansijskih i ostalih podataka i informacija institucije, kao i radi obezbeđivanja usklađenosti poslovanja institucije sa propisima kojima se uređuje sprečavanje pranja novca i finansiranje terorizma, kao i drugim propisima, unutrašnjim aktima i poslovnim standardima, a koji se naročito sastoji od:\n- funkcije upravljanja rizicima,\n- funkcije usklađenosti poslovanja,\n- funkcije interne revizije.\nFunkcije iz stava 2. ove tačke institucija organizuje u skladu sa svojom pravnom formom i prirodom, obimom i složenošću usluga koje pruža, s tim što je dužna da obezbedi funkcionalnu i organizacionu odvojenost aktivnosti upravljanja rizicima od funkcija usklađenosti poslovanja i interne revizije.\n15. Sistemom unutrašnjih kontrola institucije obezbeđuje se blagovremeno informisanje nadležnih zaposlenih u instituciji o uočenim nedostacima, zatim primena mera kojima će se ti nedostaci otkloniti, kao i eventualne izmene sistema unutrašnjih kontrola kad je to potrebno.\nInstitucija je dužna da obezbedi da unutrašnje kontrole budu sastavni deo svih svakodnevnih aktivnosti njenih zaposlenih, kao i da zaposleni, u skladu s dobrim poslovnim običajima, profesionalnim i etičkim standardima, razumeju svrhu i značaj ovih kontrola, kao i svoj doprinos efektivnom sprovođenju tih kontrola.\nInstitucija je dužna da sistemom unutrašnjih kontrola uspostavi, tamo gde je to primenljivo, kontrole kojima se ograničava pristup materijalnoj imovini institucije, odnosno obezbeđuje sigurnost te imovine. Ove kontrole uključuju različite načine ograničenja pristupa materijalnoj imovini institucije (npr. višestruke provere ili zajedničke provere više lica), kao i periodični popis ove imovine.\n16. Institucija je dužna da uspostavi sveobuhvatnu i pouzdanu funkciju upravljanja rizicima, koja je uključena u sve njene poslovne aktivnosti i koja obezbeđuje da njen rizični profil uvek bude u skladu s već utvrđenom sklonošću ka rizicima.\nFunkcija upravljanja rizicima se, u smislu stava 1. ove tačke, smatra sveobuhvatnom i pouzdanom ako omogućava instituciji da upravlja rizicima kojima je izložena ili može biti izložena po osnovu svojih poslovnih aktivnosti.\nFunkcija upravljanja rizicima se, u smislu stava 1. ove tačke, smatra uključenim u sve poslovne aktivnosti institucije ako institucija svaku poslovnu odluku kojom preuzima rizike (uključujući poveravanje operativnih poslova drugom licu, odlučivanje o uvođenju novih proizvoda, kao i uslove pod kojima se ugovaraju pojedine transakcije) donosi uzimajući u obzir prethodnu procenu zaposlenih odgovornih za upravljanje rizicima.\n17. Institucija je dužna da na osnovu strategija, politika i procedura iz tač. 9. i 10. ove odluke uspostavi efektivan i efikasan proces upravljanja rizicima, koji obuhvata ublažavanje, praćenje i kontrolu rizika kojima je institucija izložena ili može biti izložena a koje je identifikovala i izmerila, odnosno procenila.\nPod ublažavanjem rizika podrazumeva se diversifikacija, prenos, smanjenje i/ili izbegavanje rizika, a institucija ga sprovodi imajući u vidu svoj rizični profil i sklonost ka rizicima.\nPod praćenjem i kontrolom rizika podrazumeva se učestalost i način praćenja rizika kojima je institucija izložena, kao i praćenje i kontrola limita u okviru uspostavljenog sistema limita.\n18. Institucija je dužna da uspostavi odgovarajuće mehanizme i postupke za identifikaciju i praćenje rizika usklađenosti poslovanja institucije i za upravljanje tim rizikom, koji posebno obuhvataju ispitivanje usklađenosti unutrašnjih akata institucije sa relevantnim propisima, međusobne usklađenosti unutrašnjih propisa institucije i usklađenosti poslovne prakse institucije sa relevantnim propisima i njenim unutrašnjim aktima.\nRizik usklađenosti poslovanja institucije je mogućnost nastanka negativnih efekata na finansijski rezultat i kapital institucije usled propuštanja usklađivanja poslovanja sa zakonom i drugim propisom, standardima poslovanja, procedurama o sprečavanju pranja novca i finansiranja terorizma, kao i s drugim aktima kojima se uređuje poslovanje institucije, a posebno obuhvata rizik od sankcija regulatornog tela, rizik od finansijskih gubitaka i reputacioni rizik.\n19. Nadzorni odbor institucije ili drugi nadležni organ dužan je da usvoji odgovarajuće procedure koje omogućavaju kontinuirano praćenje i merenje rizika usklađenosti poslovanja institucije na nivou svih njenih organizacionih jedinica, a pod kojima se naročito podrazumevaju odgovarajuće računovodstvene procedure i procedure za ocenu usklađenosti s propisima kojima se uređuju sprečavanje pranja novca i finansiranja terorizma.\n20. Institucija je dužna da funkciju interne revizije organizuje na način koji obezbeđuje samostalnost i nezavisnost u njenom radu, kao i da ovu funkciju vrši u skladu sa zakonom kojim se uređuje revizija, ovom odlukom i drugom zakonskom, profesionalnom i internom regulativom.\nInstitucija je dužna da funkciji interne revizije omogući kontinuirano sprovođenje sveobuhvatne revizije svih aktivnosti institucije, a naročito:\n- ocenu adekvatnosti, pouzdanosti i efikasnosti uspostavljenog sistema upravljanja i sistema unutrašnjih kontrola institucije;\n- adekvatnosti i pouzdanosti utvrđenih procedura za identifikovanje i merenje, odnosno procenu rizika i za upravljanje rizicima, uključujući procedure za praćenje i merenje rizika usklađenosti poslovanja institucije;\n- adekvatnosti i pouzdanosti računovodstvenih politika i procedura institucije;\n- pouzdanost, tačnost i ažurnost sistema izveštavanja unutar institucije, kao i sistema za izveštavanje Narodne banke Srbije;\n- davanje odgovarajućih preporuka za otklanjanje uočenih nepravilnosti i nedostataka i za unapređenje primenjenih akata institucije.\nInstitucija je dužna da obezbedi da se plan rada funkcije interne revizije donosi godišnje, da obuhvata najmanje aktivnosti iz stava 2. alineje prva i druga ove tačke.\nInstitucija je dužna da obezbedi da funkcija interne revizije redovno sastavlja izveštaje o izvršenim revizijama i da ih dostavlja nadzornom odboru ili drugom nadležnom organu institucije, a taj organ je dužan da ove izveštaje razmatra.\nInstitucija je dužna da uspostavi i primeni odgovarajuće mehanizme za praćenje sprovođenja aktivnosti iz preporuka koje su donete na osnovu nalaza iz izveštaja iz stava 4. ove tačke.\nLikvidni i niskorizični oblici imovine u koje institucija može da ulaže novčana sredstva i uslovi i način ulaganja u te oblike imovine\n21. Institucija je dužna da novčana sredstva primljena od korisnika platnih usluga, odnosno novčana sredstva primljena radi zamene za izdati elektronski novac zaštiti ulaganjem u likvidne i niskorizične oblike imovine, u skladu sa čl. 93. i 133. Zakona.\nImovinu iz stava 1. ove tačke čine:\n1) dužnički finansijski instrumenti koje su izdale Republika Srbija ili Narodna banka Srbije, odnosno za koje garantuje Republika Srbija, dužnički finansijski instrumenti koje su izdale ili za koje garantuju Evropska centralna banka, država članica Evropske unije (ili njena centralna banka), kojoj je dodeljen kreditni rejting kome odgovara najmanje nivo kreditnog kvaliteta 3 (investicioni rang) u smislu odluke Narodne banke Srbije kojom se uređuje adekvatnost kapitala banke, a koji su izraženi i izmiruju se u valuti bilo koje države članice;\n2) dužnički finansijski instrumenti koje je izdala, odnosno za koje garantuje međunarodna razvojna banka, odnosno međunarodna organizacija, u smislu odluke iz odredbe pod 1) ovog stava;\n3) dužnički finansijski instrumenti izdati od strane ili sa garancijom države, centralne banke, teritorijalne autonomije ili lokalne samouprave, javnog administrativnog tela, lica u finansijskom sektoru ili privrednog društva, a kojima bi u skladu sa odlukom iz odredbe pod 1) ovog stava bio dodeljen ponder kreditnog rizika od najviše 50%;\n4) jedinice investicionih fondova koji ulažu samo u instrumente iz odredaba od 1) do 3) ovog stava.\nInstitucija je dužna da utvrdi politiku ulaganja u oblike imovine iz stava 2. ove tačke, da tom politikom utvrdi limite ulaganja u svaki pojedinačni oblik imovine, kao i da ovu politiku preispituje najmanje jednom u tri godine ili češće u slučaju znatne promene uslova ulaganja.\n22. Ako se instituciji elektronskog novca novčana sredstva primljena radi zamene za izdati elektronski novac prenose\nplaćanjem posredstvom platnog instrumenta, ta institucija nije dužna da zaštiti ova sredstva pre njihovog odobravanja na njen platni račun ili stavljanja na raspolaganje ovih sredstava instituciji elektronskog novca na drugi način u skladu sa Zakonom.\nInstitucija elektronskog novca dužna je da novčana sredstva iz stava 1. ove tačke u svakom slučaju zaštiti u roku od pet poslovnih dana od dana izdavanja elektronskog novca.\n23. Ako pruža platne usluge koje nisu neposredno povezane sa izdavanjem elektronskog novca, institucija elektronskog novca dužna je da zaštiti novčana sredstva koja je primila od korisnika platnih usluga ili od drugih pružalaca platnih usluga u vezi sa izvršenjem platne transakcije, u skladu s odredbama čl. 93. i 94. Zakona i tačke 21. ove odluke.\n24. Ova odluka stupa na snagu osmog dana od dana objavljivanja u "Službenom glasniku RS", a primenjuje se od 1. oktobra 2015. godine.


Spa: smeštaj za odmori i domovi - Wallonia, Belgija | Airbnb\nSmeštaji za odmor – Spa\nNajbolje ocenjeni smeštaji za odmor – Spa\nU srcu banje, 10minutni Francorchamps.\nNalazi se u okrugu starog spa centra, na 2 minuta hoda od spa centra, 5 minuta od termalnih kupki, 10 minuta od strujnog kruga i u neposrednoj blizini prirode. Nudimo privatnu spavaću sobu sa dnevnim boravkom, trpezarijom i privatnim kupatilom. Idealan smeštaj za parove ili jednu osobu koja želi da otkrije Spa centar i njegovu okolinu. Radujemo se što ćemo vas upoznati Fanny i Damien\nPopularni sadržaji u smeštajima za odmor – Spa\nDrugi sjajni smeštaji za odmor na lokaciji Spa


Tekvondo: Evropska medalja se kuje preko leta\nReprezentativac Srbije u juniorskoj selekciji, Miloš Šućur, učestvovaće na jednodnevnim pripremama reprezentacije 6. jula u Rumi. Posle toga ga od 15. do 26. avgusta, očekuju pripreme u Hrvatskoj sa nacionalnim selekcijama Hrvatske, BiH, Slovenije i Italije.\nRadi se o poslednjim pripremama za Balkansko prvenstvo, koje se održava prvog vikenda septembra u Baru, nakon čega mu krajem septembra sledi učešće na Evropskom juniorskom prvenstvu u Portugalu.\n– Sa oba takmičenja se očekuju medalje, jer se Miloš Šućur nalazi u odličnoj formi. To je dokazao i na prednodnih šest takmičenja sa kojih se uvek vraćao sa medaljama – ističe trener Tekvondo kluba Zrenjanin, Dijana Perić.\nTakođe, članice Tekvondo kluba Zrenjanin, Aleksandra Marjanski i Milana Beleuc, dobile su poziv da učestvuju na pripremama pionirske reprezentacije Srbije. Pripreme će biti održane na Vrdniku od 19. do 26. avgusta.\nTagovi Dijana PerićMiloš ŠućurreprezentacijaTekvondotekvondoTK Zrenjanin\nProvedite i ovo leto u Nimiku


Kitarović o Oluji, Plenković o Srbiji\nTanjug 5. avgusta 2018. 11:24\nKNIN – Hrvatski državni vrh poručio je danas u Kninu, na obeležavanju 23. godišnjice vojnopolicijske akcije Oluja, najveheg egzodusa Srba od Drugog svetskog rata, da je to bila veličanstvena i najveća pobeda u istoriji Hrvatske nad “agresijom” tadašnjeg srpskog režima i školski primer operacije.\nI dok predsednica Kolinda Grabar Kitarović u svom prigodnom obraćanju nije pominjala susedsku politiku, osim da će Hrvatska podržati BiH na njenom putu ka EU, premijer Andrej Plenković je dobar deo svog obraćanja posvtio odnosima sa Srbijom.\n„Hrvatska je bila velika u pobedi pa je još 1996. godine pružila ruku pomirenja kroz normalizaciju odnosa sa Srbijom. Danas se zalažemo i za saradnju i dobrosusedske odnose koji se moraju zasnivati na istini, pomirenju, odgovornom suočavanju s prošlošću i pravdi. To podrazumeva i pronalazak odgovornih za sva krivična deela počinjena tokom rata”, rekao je Plenković.\nDodao je da, međutim, nespremnost nekih da se suoče s prošlošću samo odgađa istinsko pomirenje, kao što je, kako je rekao, iskreno preuzimanje odgovornosti omogućilo primereno trajno pomirenje Francuske i Nemačke i stvorilo snažni temelj današnje EU“.\nRekao je i da je „Oluja“ u svega nekoliko dana gotovo u celosti poništila učinke petogodišnje okupacije Hrvatske započete u avgustu 1990. i “vojnički porazila velikosrpsku politiku režima Slobodana Miloševića”.\nPoručila je i da će Hrvatska podržati evropski put BiH i ostati, kako je rekla, privržena razvoju najboljih mogućih međusobnih odnosa, što pretpostavlja i čvrstu podršku zahtevima Hrvata “za punom ravnopravnošću u ostvarivanju legitimnih nacionalnih prava“.\nGrabar-Kitarović je rekla da je Oluja bila veličanstvena pobeda na jedinstvenom\nratištu te da je potpuni poraz “agresor” doživeo u daljnjim vojnim operacijama u BiH, čime su stvoreni preduslovii za postizanje mira.\nNaglasila je i da je se sa ove distance može reći da je akcija Oluja “školski primer uspešno vođene operacije koja se proučava na mnogim vojnim školama u svetu”.\nPredsednik Sabora Gordan Jandroković oceenio je da da je Hrvatska u proteklom ratu pobedila zato što je, kako je rekao, imala jaku nacionalnu svest o istorijskom trenutku obnove hrvattske državel.


Vesti online / Vesti / Svet / Netanjahu pozvao Jevreje: Izrael je vaš dom\n16:13 >> 16:54h\nZabrinut za Jevreje u Evropi: Benjamin Netanjahu\n"Svim Jevrejima iz Francuske i Evrope želim da poručim da Izrael nije samo mesto u čijem se pravcu molite, već je vaš dom", navodi Netanjahu u televizijskom obraćanju.\nNetanjahu je pozvao poslanike Kneseta da izmene postojeće imigracione zakone kako bi olakšali Jevrejima da se presele u Izrael.\n"Tokom sedmice sastaće se poseban tim ministara radi koraka za povećanje imigracije iz Francuske i drugih evropskih zemalja koje pate zbog užasnog antisemitizma. Svi Jevreji, koji žele da emigriraju u Izrael biće dobrodošli. Pomoći ćemo vam u adaptaciji u našoj državi, koja je i vaša", poručio je izraelski premijer.\nNetanjahu je poziv uputio nakon što je u terorističkim napadima u Francuskoj ubijeno 17 osoba, među kojima je najmanje troje Jevreja.\nJevreji ubijeni u Parizu bice sahranjeni u Izraelu\nIzraelski premijer Benjamin Netanjahu izjavio je danas da će francuski Jevreji ubijeni u napadu u Parizu biti sahranjeni u Izraelu. Netanjuhu je u saopštenju rekao da je "odgovorio na zahtev porodica ubijenih u strašnom terorističkom napadu" i da je naložio svim relevantnim vladinim telima da pomognu da se tela prenesu u Izrael. Očekuje se da će sahrana biti održana u utorak, dodao je izraelski premijer.\nSVET Policija čuva jevrejske škole u Francuskoj\nSVET Video terorista: Nismo ubice, već branioci proroka\nSVET Glavni karikaturista Šarlija: Neću više da crtam karikature Muhameda


Smanjena vidljivost i otežan saobraćaj, na Batrovcima kilometarska kolona | (Vesti - 19.01.2017) Novi Sad\n19.01.2017 u 19:20h\nSmanjena vidljivost i otežan saobraćaj, na Batrovcima kilometarska kolona\nNa teretnim terminalima se na GP "Batrovci", na izlazu iz Srbije odnasno, na ulazu u Hrvatsku, čeka višestano u proseku oko 13 sati, a kolone teretnih vozila su duge više kilometara, saopštio je večeras Auto moto savez Srbije.\nNa prelazu "Šid" ista kategorija vozila na izlazu iz zemlje čeka u proseku između dva i tri sata. Na prelazu "Kelebija" sa Mađarskom se na teretnim terminalima na izlazu iz naše zemlje odnosno, na ulazu u Mađarsku, čeka višestano i dugo u proseku oko 240 minuta, prenosi "Blic".\nPrema poslednjim informacijama Uprave granične policije Srbije na našim prelazima, na putničkim terminalima, trenutno, nema dužih zadržavanja od 20 minuta.\nVreme zadržavanja na graničnim prelazima je relativno i često promeljivo, navodi AMSS.\nSlab do umeren sneg pada na području Niša, Leskovca, Kuršumlije, Negotina i S. Palanke zbog čega se saobraćaj na ovim područjima odvija usporeno i otežano.\nSnega na kolovozu ima na autoputevima i putevima I prioriteta ono što ostane ispod čistača do mestimično do pet, a u planinskim predelima i do 10 centimetara, navodi AMSS.\nZbog snega koji je tokom dana padao i jakog vetra koji je stvarao snežne nanose na području Pirota i Dimitrovgrada saobraćaj se otežano odvija, a slično je i na svim putevima u timočkoj i negotinskoj krajini gde jak vetar dodatno stvara veće probleme vozačima, ali i putarima koji neprekidno intervenišu i koriste sva raspoliživa sredstva kako bi održali prohodnim pojedine putne pravce, prenosi "Blic".\nZbog snežnih nanosa saobraćaj je na putu Bor-Žagubica preko Crnog vrha otežan, na kojem su mogući povremeni prekidi, dok je zbog visokih snežnih nanosa put Boljevac-Soko Banja preko Rtnja zatvoren. Planinski prevoji poput Popadije, Čestobrodice i Tresibabe su prohodni, ali je zbog vejavice i jakog vetra vidljivost smanjena, a saobraćaj dodatno usporen i otežan.\nU višim predelima Bora, Negotina, Zaječara i Knjaževca vozače na putevi I i II prioriteta očekuje sneg na kolovozu kojeg mestimično ima do pet centimetara.\nNa putevima u ovom području vozače očekuju zimski uslovi vožnje sa snegom na kolovozu što u ugaženom ili raskvašenom stanju zbog čega je saobraćaj i na ovim putevima usporen i otežana sa mogućim kraćim prekidima ili zastojima koje ovakvo vreme donose, a zbog kojeg se ne preporučuje kretanje u ovim područjima bez preke potrebe.\nPovezane teme AMSS bezbednost u saobraćaju granični prelaz batrovci granični prelaz šid kelebija kolona kamiona sneg Uprava granične policije


PMF istražuje rizike po ljudsko zdravlje na Dunavu kod Novog Sada | Autonomija\nPMF istražuje rizike po ljudsko zdravlje na Dunavu kod Novog Sada\nProjekat je vredan 16 miliona evra\nPrirodno-matematički fakultet (PMF) iz Novog Sada, pod rukovodstvom Centra za istraživanje životne sredine UFZ – Helmholc iz Lajpciha u Nemačkoj, sprovodi projekat zaštite vodnih resursa, ljudskog zdravlja i prirodnih ekosistema, saopšteno je danas sa tog fakulteta.\nU okviru projektnih aktivnosti, posebna pažnja je usmerena na slivno područje Dunava, a Novi Sad je izabran za studiju slučaja u okviru projekta kao jedan od većih gradova na Dunavu bez postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda, navodi se u saopštenju za javnost.\nTim iz Lajpciha doći će u Novi Sad sa modernom opremom i zajedno sa timom PMF-a će sprovesti uzorkovanje vode i sedimenta Dunava na unapred dogovorenim lokacijama.\nAnalizom uzoraka će se proceniti koliki je uticaj Novog Sada na kvalitet vode Dunava, koji su mogući ekološki i rizici po ljudsko zdravlje od daljeg ispuštanja neprečišćenih otpadnih voda i na koje zagađujuće materije treba obratiti pažnju pri projektovanju postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda grada.\nU projektu učestvuje još 37 partnerskih institucija, saradnja je počela prošle godine u oktobru mesecu i trajaće pet godina.\nProjekat je vredan 16 miliona evra, od kojih Evropska unija finansira 12 miliona evra.


Karan: Srpska ispunila sve obaveze iz konačne odluke vezane za Brčko distrikt - Moja Hercegovina\nPočetna / Karan: Srpska ispunila sve obaveze iz konačne odluke vezane za Brčko distrikt\nKaran: Srpska ispunila sve obaveze iz konačne odluke vezane za Brčko distrikt\n25. Novembra 2016. 11:48\nArbitar Republike Srpske u Arbitražnom tribunalu za Brčko distrikt Siniša Karan izjavio je da je Srpska od osnivanja distrikta ispunila sve svoje obaveze iz konačne odluke, što nije slučaj sa Federacijom BiH /FBiH/.\nKaran je sinoć za Radio-televiziju Republike Srpske rekao da FBiH do danas nije čak ni priznala sve obaveze koje ima po toj odluci, te konstatovao da bi se za ovu činjenicu odavno čulo da je situacija obrnuta.\nOn je naveo da je u konačnoj odluci, u dijelu kaznenih odredaba, ostavljena mogućnost da, ukoliko jedan entitet krši ili ne sprovodi odluke, Brčko distrikt može biti dat u potpunu nadležnost drugom entitetu.\nKaran je dodao da u slučaju nesaglasnosti članova Arbitražnog tribunala, konačnu odluku donosi predsjedavajući Tribunala, ali je podsjetio da je to mjesto upražnjeno nakon smrti Roberta Ovena.\nDa bi Arbitražni tribunal završio rad, Karan je rekao da supervizor, koji je zamrnuo djelovanje iako pravno i institucionalno postoji, uz saglasnost visokog predstavnika mora dati konstataciju da je konačna arbitražna odluka primijenjena u Brčko distriktu.\n“A, ta konstatacija će biti onog časa kada se bude pouzdano znalo od supervizora i visokog predstavnika, dakle, međunarodne zajednice, da institucije multietničkog karaktera u distriktu samostalno i trajno djeluju kao takve”, objasnio je Karan.\nOn je napomenuo da je Brčko distrikt, ne samo sa stanovišta Arbitražnog tribunala, već i uvođenjem supervizora, potpuno međunarodni projekat, potpuno izopšten od bilo kakvog uticaja organa vlasti entiteta.\n“Tu potvrdu imamo i amandmanom jedan na Ustav BiH u kojem svi sporovi Brčko distrikta sa institucijama BiH ili entiteta, a koji su u skladu sa arbitražnom odlukom, rješava Ustavni sud BiH. Arbitražna odluka je dio Ustava BiH. To je jedina promjena Ustava BiH od Dejtonskog sporazuma do danas”, rekao je Karan.\nOn je podsjetio da je osnovni razlog ulaska Republike Srpske u arbitražni postupak bio kontinuitet teritorije, zatim dejtonska odrednica o 49, odnosno 51 odsto teritorije entiteta, te razlog vojnog karaktera – prolaska vojske koju je Republika Srpska tada imala, dok je osnovni razlog FBiH bio uspostavljanje multietničke sredine i institucija.\n“Kontinuitet Republike Srpske nikada ne može doći u pitanje. Srpska je i sa ovakvim ili drugačijim Brčko distriktom jedinstvena teritorija i ne mogu se glavni i osnovni principi raspodjele teritorije između entiteta 49-51 /odsto/ drastično mijenjati”, konstatovao je Karan.\nOn je napomenuo da su obje strane bile za to da se 1999. godine donese konačna odluka, prije svega, da bi se pospiješio povratak prijeratnih stanovnika u Brčko i donatorska sredstva.\n“U Brčko je uložena ogromna količina novca za obnovu infrastrukture, privrednih objekta”, istakao je Karan.\nOn kaže da će vrijeme pokazati kolika je važnost Arbitražnog tribunala za Brčko distrikt, koji je bio jedina neriješena stvar, a koji će biti posljednja riješena stvar u BiH u budućnosti.\nOznakeBrčko distrikt Siniša Karan


Odbor za evropske integracije Skupštine Crne Gore u posjeti Pljevljima - Opština Pljevlja\nOdbor za evropske integracije Skupštine Crne Gore u posjeti Pljevljima\n21. oktobra 2019. Igor Puric 597 Views\nDelegacija Odbora za evropske integracije Skupštine Crne Gore posjetila je u petak 18.oktobra opštinu Pljevlja, gdje se susrela sa sa predstavnicima lokalne samouprave i nevladinih organizacija, a obišla je i Termoelektranu „Pljevlja.\nCilj posjete je bio razgovor o zagađenju vazduha u ovoj opštini i doprinosa Termoelektrane tom ekološkom problemu. Obišli su lokaciju Maljevac, upoznali se sa trenutnim sistemom odlaganja pepela i šljake, ali i razgovarali o ekološkim rješenjima problema odlaganja otpada.\nPredsjednik opštine Igor Golubovići upoznao je delegaciju sa ključnim izazovima i projektima lokalne uprave u oblasti zaštite životne sredine.\nOsim o ekološkoj sanaciji termoelektrane i Rudnika uglja, predsjednik Golubović govorio je i o mjerama energetske efikasnosti za javne zgrade na teritoriji opštine i projektu toplifikacije grada, ali i o problemima u snabdijevanju vodom za piće i upravljanju otpadnim vodama i kanalizacionom mrežom.\n“Problem zagađenja u opštini Pljevlja je kompleksan, ali se grad zbog svog bogatstva šumskim resursima i obradivom površinom mora vidjeti i kao potencijal za razvoj, a ne samo kao sinonim za zagađenje”- istakao je predsjednik Golubović.\nDelegaciju skupštinskog Odbora za evropske integracije činili su poslanici Slaven Radunović-predsjednik Odbora, kao i članovi Daliborka Pejović i Momčilo Martinović, dok su predstavnici Opštine Pljevlja pored predsjednika Igora Golubovića bili Zoran Radošević-Glavni administrator, Nermina Bašić-menadžerka, Vesna Ostojić-sardnica u Sekretarijatu za stambeno komunalne poslove i Maja Rondović-šefica Kabineta predsjednika.\n← Kadrovski plan opštine Pljevlja\nObavještenje o ishodu postupka nabavke male vrijednosti – Nabavka vodovodnog i građevinskog materijala za seoske vodovode →


Preko 50 automobilskih guma bačeno pored Zrenjaninca, slede prijave - www.lobi-info.rs\nPreko 50 automobilskih guma bačeno pored Zrenjaninca, slede prijave\nMarija K. 30. aprila 2020., 13:45 6.5k Views\nIako se neprestano apeluje na sugrađane i privrednike da otpad bacaju na mesta koja su za to zakonom predviđena, bahato ponašanje se nastavlja kao da nema kraja.\nKako je objavilo udruženje Eko Pančevački Rit, neodgovorni pojedinci koji žive u okruženju restorana Malo korzo pored Zrenjaninskog puta, stvaraju baš „lepu“ sliku naše životne sredine.\nSve što im ne treba bace u potok, zaista nemamo tu pogrdnu reč za njih koliko smo ljuti – kažu iz udruženja\nČlanovi ovog udruženja pokupili su, pored ostalog, i preko 50 automobilskih guma koje je bacio neki neodgovorni vlasnik auto otpada ili vulkanizer.\nOvo je posebno tužno, jer postoje mogućnosti da se automobilske gume odvezu na reciklažu i to potpuno besplatno, preko udruženja Eko Pančevački Rit.\nBaš zbog ovakve situacije, a ova lokacija nije usamljena, udruženje će uputiti prijave Gradskom sekretarijatu za ekologiju.\nPrijave će biti poslate za sve delatnosti koje proizvode ovakvu vrstu otpada, a nalaze se u okruženju navedene lokacije.\nPuštamo prijave, pa neka oni pokažu dokumentaciju i dokažu nadležnima kome su predali gume – saopštilo je udruženje Eko Pančevački Rit\nTakođe, svi građani koji žele da prijave zagađivače, mogu fotografisati počinioce i to proslediti udruženju Eko Pančevački Rit putem Vibera na broj 064-0620-344.\nNama je žao što svest sugrađana i privrednika na levoj obali ne prihvata promenu na bolje, pa nam se ovakve situacije neprestano ponavljaju.\nPrethodna objava U Kotežu inicijativa da glavna ulica ponese ime komšije nastradalog tokom NATO bombardovanja\nSledeća objava Odlučeno je kako će policijski čas izgledati za 01. maj i za predstojeći vikend


Sva izdanja Privrednog Imenika Srbije : privredni-imenik.com\nSva izdanja Privrednog Imenika Srbije\nPrivredni Imenik Srbije je multimedijalni B2B projekat čiji je osnovni cilj prezentacija poslovnih informacija o poslovnim subjektima iz Republike Srbije i pružanje usluga direktnog marketinga što većem broju korisnika. U zaokruženoj ponudi, pored dva elektronska izdanja (e-Katalog i Program), najveći značaj i veliki broj korisnika ima internet prezentacija Privrednog Imenika Srbije. Sva izdanja Privrednog Imenika Srbije su dvojezična, na Srpskom i Engleskom jeziku.\nOnline Privredni Imenik Srbije - Internet izdanje\nOd 2001. godine radi internet sajt Privrednog Imenika Srbije sa bazom podataka, pretraživačem i Klasifikacijom delatnosti i od tada Online Privredni Imenik Srbije preuzima sve važniju ulogu u našem B2B projektu. Dinamičnost interneta kao medija omogućava ostvarivanje poslovnih komunikacija i protok informacija do nedavno nezamislivim brzinama. Informacije o poslovnim subjektima tako postaju trenutno dostupne najširem krugu zainteresovanih, u koje se bez obzira na izrazito naglašen B2B koncept uključuje i sve veći broj privatnih lica-potencijalnih kupaca i korisnika roba i usluga...\nViše o internet izdanju Privrednog Imenika Srbije >>>\nProgram Privrednog Imenika Srbije - Elektronsko izdanje\nOd 1999. godine u ponudi je elektronsko izdanje Privrednog Imenika Srbije-Program u obliku modularnog programskog paketa Telcom Poslovne Aplikacije. Ovaj program sa bazom podataka Privrednog Imenika Srbije, u kojoj se nalaze osnovne informacije za više od 50.000 privrednih subjekata iz Republike Srbije, sa preko 20.000 e-mail adresa i više od 25.000 adresa internet sajtova, nudi mnoge prednosti u odnosu na štampano i internet izdanje Privrednog Imenika Srbije. To se naročito odnosi na skoro neograničene mogućnosti za pretraživanja, čuvanja i izvoz rezultata pretraga, koji dalje mogu poslužiti za pravljenje sopstvenih baza podataka, tabela i mejling lista.\nProgram - Telcom Poslovne Aplikacije sa bazom podataka Privrednog Imenika Srbije je dostupan za preuzimanje sa našeg sajta.\nViše o elektronskom izdanju Privrednog Imenika Srbije - Program >>>\ne-Katalog Privrednog Imenika Srbije\nŠtampano izdanje Privrednog Imenika Srbije izlazilo je neprekidno od 1991. godine u formatu privrednog imenika i jedno je od prvih poslovnih izdanja tog tipa u Srbiji posle raspada SFR Jugoslavije. U toku svog dugogodišnjeg neprekidnog izlaženja postignut je tiraž od više desetina hiljada primeraka. Za to vreme stalno se radilo na poboljšanju tehničkih karakteristika izdanja i usavršavanju prezentacije sadržaja, naročito u pogledu Klasifikacije delatnosti koja je primenjena u drugom delu knjige Vodiču kroz delatnosti.\nOd 2014. godine izlazilo je specijalno godišnje dvojezično izdanje Privrednog Imenika Srbije-Katalog, na srpskom i engleskom jeziku, u kojem je pažnja usmerena na uspešne i značajne firme iz Republike Srbije, prema izboru redakcije Privrednog Imenika Srbije.\nOd 2019. godine i katalog izlazi u formatu elektronskog izdanja kao e-Katalog Privrednog Imenika Srbije i dostupan je za preuzimanje sa našeg sajta.\nViše o Katalogu Privrednog Imenika Srbije >>>


Zaplijenjeno 25 kilograma skanka i uhapšene dvije osobe | BL Portal\n9. Februara 2019. 11:22\nU petak su na području Sarajeva policijski službenici Federalne uprave policije su uz asistenciju Obavještajno-sigurnosne agencije BiH sproveli operativnu akciju “LIM“ prilikom koje su uhapšene dvije osobe i zaplijenjeno 25 kilograma droge.\nOva operativna akcija sprovođena je pod nadzorom Kantonalnog tužilaštva u Sarajevu, a po naredbi Opštinskog suda u Sarajevu.\nIzvršenim pretresanjima pronađeno je 30 pakovanja sa sadržajem biljne materije koja svojim izgledom asocira na opojnu drogu Cannabis Sativa L uličnog naziva “skank“ (više od 25 kilograma), mobilni telefonski aparati kao i drugi predmeti koji mogu poslužiti kao dokazi u krivičnom postupku.\nOsobe će nakon obrade, u zakonskom roku, biti predata nadležnom Tužilaštvu na daljnju nadležnost i postupanje.\nPolicijski službenici Federalne uprave policije nastaviće daljnji rad s ciljem rasvjetljavanja svih okolnosti te dokumentovanja nelegalnih aktivnosti vezanih za navedene osobe i krivično djelo.


info24.rs - Mihajlović: Taksisti nemaju pravo da blokiraju život građana\nMihajlović: Taksisti nemaju pravo da blokiraju život građana\nTaksisti nemaju pravo da svojim protestima blokiraju život Beograđana, poručila je potpredsednica Vlade i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović i istakla da ne postoji nijedan razlog za današnji protest.\n“Nije korektno da se zaustave građani, da li ćete da blokirate Vladu možda je manji problem, ali vrlo je nekorektno blokirati građane”, rekla je Zorana Mihajlović novinarima komentarišući jutrošnju blokadu saobraćaja u centru Beogradu od strane pojedinih taksista.\nIstakla je da je u Beogradu registrovano 6.500 taksista i da postoje dogovori sa predviđenim izmenama i dopunama Zakona o prevozu u drumskom saobraćaju sa njih oko 6.000, dok su ostali protiv.\nKako je rekla, ta grupa taksista koja je jutros protestovala do sinoć je bila članica radne grupe.\n“Izašli su sinoć iz radne grupe da bi mogli danas da štrajkuju, nisu mi jasni zahtevi. Sve ono što su njihovi zahtevi, to postoji u izmenana i dopunama zakona. Oni smatraju da će biti povećanje broja taksista – neće biti, ne žele ‘Uber’ – neće biti, ne žele ‘Kar go’ – neće biti. Ne postoji nijedan razlog opravdan ili neopravdan za bilo kakvu vrstu štrajka da blokirate građane ljude koji idu na posao ili vode decu u vrtić”, naglasila je Mihajlovićeva.\nUkazala je da je 98 odsto taksista u Beogradu složno i to ministarstvo želi da reši problem iako su taksisti u nadležnosti grada Beograda.\n“Možda su u pitanju njihovi lični ili politički zahtevi, zato što su svi zahtevi na radnoj grupi potpuno ispunjeni. Mi možemo da razgovaramo svaki dan i ako treba satima da pričamo, ali nemaju pravo, ni moralno ni neko drugo, da to rade građanima Beograda”, poručila je ministarka.\nTags: beograd, INFO 24, info24, taksi, zorana mihajlovic\nVučić dočekao Anastasijadisa ispred Palate "Srbija"\nPredlog: Do 130 kilometara na sat na auto-putu


Žene u Srbiji ne žele svoje muževe u porođajnoj sali - Bebac.com\n25.02.2019. / Izvor: B92.net\nDa li će muškarac biti sa ženom na porođaju stvar je dogovora, zajednička odluka\nMnoge buduće majke odlučno žele da muževi budu uz njih tokom porođaja, dok su druge protiv toga, jer ne bi želele da ih muškarci vide u tom stanju, jer bi na taj način možda izgubili strast i požudu u braku ili vezi.\nPortal Superžena nedavno je sproveo anketu na pitanje: "Da li muškarci treba da budu na porođaju ili ne?", a u ispitivanju je učestvovalo više od 7.000 čitalaca.\nNa kraju, rezultati su pokazali da muškima ipak nije mesto u porođajnoj sali i to je smatralo čak njih 3.889, dok je njih 3.272 smatralo da treba da prisustvuju porođaju.\nNeka istraživanja pokazuju da se raspao veliki broj brakova u kojima je muškarac prisustvovao porođaju, a drugi bi rekli da treba da prisustvuju kako bi videli kroz šta su sve njihove supruge prošle kako bi ih više cenili kasnije.\nU ovoj raspravi neophodna nam je reč stručnjaka, pa smo na ovu temu razgovarali sa prim. dr Aleksandrom Kostić, specijalistom ginekologije, akušerstva i endokrinologije, koja je za Super ženu otkrila svoje viđenje stvari.\n"Da li će muškarac biti sa ženom na porođaju je stvar njihovog dogovora, zajednička odluka", kaže ona.\nMnogi smatraju da muškarac može da utiče loše po porodilju, ali doktorka smatra da njegovo prisustvo ne može biti kontraproduktivno.\n"Ukoliko oboje žele da muškarac bude na porođaju, to ne može biti kontraproduktivno. Naprotiv, porođaj će proteći u mnogo opuštenijoj atmosferi", smatra doktorka.\nNa pitanje otkuda trend u Srbiji da sve više muškaraca prisustvuje porođaju, doktorka odgovara:\n"Mnogo godina unazad postoji trend rušenja mitova o muškarcima koji samo treba da brinu o materijalnoj egzistenciji svoje porodice. U prošlosti je u našoj sredini bila sramota da muškarac bude nežan prema partnerki i prema deci, da ih mazi i pokaže ljubav. To se, srećom, promenilo, uloge među partnerima nisu više podeljene na samo muške i samo ženske. Time je muškarcima data privilegija da budu deo života svoje dece od prvog trenutka dolaska na svet".\nMnoge žene u Srbiji kao glavni razlog prisustva muža na porođaju navode bolji tretman bolničkog osoblja prema porodilji.\n"Niko od osoblja na akušerskom odeljenju ne želi da naudi ženi da bi prisustvo muškarca to sprečilo. Naprotiv, babice i doktori su tu da olakšaju dolazak bebe na svet i da reaguju ukoliko nastanu neke komplikacije na tom putu. Muškarac je tu da se žena oseća voljenom, podržanom, a samim tim i sigurnije. Bolovi su manji, a osećaj sreće kada se beba rodi, je mnogostruko veći u prisustvu muškarca", smatra doktorka.\nNeke žene izričito odbijaju prisustvo muškarca na porođaju, jer se plaše da ih nakon toga njihovi muževi neće gledati istim očima. Ipak, ne bi trebalo tako da se osećaju.\n"Tokom porođaja, muškarac ne posmatra ženu kao seksualni objekat, već su oni tu, zajedno, u najvažnijem momentu u životu, da podele radost rađanja svoga deteta. Žena koja se porađa je muškarcu emotivno na najvišem mogućem nivou, donosi na svet njegovo potomstvo, za većinu osoba smisao njihovog života i postojanja“, zaključila je dr Aleksandra Kostić.\nPoslednja 2 sata mog 24časovnog komplikovanog i uzasno bolnog porodjaja protekla su mi brzo, jer je uz mene bio moj muz. Kada sam videla da ulazi u salu, pao mi je kamen sa srca, bilo mi je mnogo lakse, kao i uvek u svim teskim situacijama u zivotu. Bio je presrecan kad je ugledao naseg sina(ja... Čitaj dalje\nDrage mame, cula sam da se za prisustvo tate na porodjaju placa.... Da li je to istina?\npa gde moze jasam se 3 puta poradjala i nijednom nije mogao muz da prisustvuje


Šta nam dobro donose strah, tuga i bes - WANNABE MAGAZINE\nŠta nam dobro donose strah, tuga i bes\nBraneći se od neprijatnih osećanja, propuštamo da razumemo i osetimo njihovu konstruktivnu snagu. Naravno, mi ne uspevamo uspešno da se odbranimo od straha, tuge i besa, nego samo da ih donekle potisnemo, a često se dešava i da skliznemo u bolesne oblike tih osećanja – ona nas preuzmu i iskrive nam stvarnost, jer se sa njima ne suočavamo na adekvatan način. Što se više opiremo osećanjima koja smo naučeni da smatramo negativnim i nepoželjnim, to se ona upornije pojavljuju, na različite načine. Dugotrajno opiranje i potiskivanje tuge, besa i straha, vodi u bolest, a savremena psihologija sklona je prihvatanju da nas potisnuta osećanja truju na organskom nivou, odnosno, da je mnogo više takozvanih psihosomatskih bolesti, nego što se do skoro verovalo. Alternativna medicina i psihologija, odavno tvrde da potisnuta osećanja, pogrešna ubeđenja i iskrivljeni stavovi leže u korenu svih bolesti.\nХочу солнца и точка 🥺 Красавица Вера и образ от @vladlena.mua\nA post shared by ФОТОГРАФ МОСКВА (@shtanskaya_photo) on Jan 30, 2019 at 11:08pm PST\nŠta bi, dakle, trebalo da radimo, da bismo sačuvali svoje fizičko zdravlje i mentalnu ravnotežu i da bismo pronašli ono dobro i pozitivno u neprijatnim, bolnim i nepoželjnim osećanjima? Trebalo bi da dozvolimo sebi da ih osetimo i doživimo u punoj meri, da damo sebi vremena da isprocesuiramo “teška” osećanja, da se ponašamo i živimo onako kako se osećamo, jer je to u skladu sa prirodom. Na taj način funkcioniše osvešćivanje i osnaživanje – ono proizilazi iz naših slabosti, bolnih padova, gubitaka i slamanja.\nPrekorači granice straha\nStrah poznajemo kao sputavajuće osećanje, u rasponu od instiktivnog straha u situaciji koju registrujemo kao opasnu i ugrožavajuću, preko trajne brige i teskobe, iracionalnog tereta poznatog kao anksioznost – neprekidno očekivanje loših ishoda, koje nam ne dozvoljava da se opustimo i odvaja nas od realnosti i zdravog razuma, do napada panike, u kojima doživljavamo potpuno suženje svesti i užas koji ne možemo da savladamo.\nDruga strana straha, ona koju otkrijemo kad nekako uspemo da pređemo ograničenja kojima nas strah steže i sputava, jeste uzbuđenje. Kada se plašimo, a ipak se usuđujemo, osećamo u sebi kovitlac životnosti, nalet energije, stopostotno prisustvo u sadašnjem trenutku – imamo osećanje da nadrastamo sami sebe.\nKljučne reči besBrankica Miloševićmagazin za ženemoderna psihologijamodni magazinŠta nam dobro donosi strahstrahtugatuga i besWannabe MagazinWannabe Magazineženski magazinženski modni magazin


LEGO Zanimljive činjenice | Kockalend internet prodavnica\nLEGO Zanimljive činjenice\nNaziv LEGO dolazi od Danskih reči leg i godt. Leg godth znači igrati se dobro i LEGO je izvedeno od po prva dva slova ovih reči\nLEGO Group osnovan je 1932. godine u Danskoj, a njen osnivač je Ole Kirk Christiansen. Iako je kompanija daleko starija, kockice koje danas poznajemo proizvode se od 1949. godine. Ole Kirk Christianses je bio stolar i kada je ostao bez posla počeo je da pravi igračke od preostalog materijala. Prvo je napravio malu drvenu patkicu koju je poklonio svojoj deci, a kada je video koliko im se dopala, počeo je da je proizvodi i za prodaju\nLEGO je 28.01.1958. godine patentirao 2x4 LEGO kockicu, i od tada se sve kockice proizvode prema ovim dimenzijama. Sve kockice proizvedene nakon 1958. godine kompatibilne su, bez obzira na to kom setu pripadaju\nLEGO DUPLO kockice su tačno osam puta veće od klasičnih kockica. LEGO DUPLO kockice su i pored toga kompatibilne sa standardnim LEGO kockama\nLEGO minifigure kakve danas poznajemo se proizvode od 1978. godine. Figure koje su prozvedene 1975. godine, nisu imale pokretne ruke, noge ili iscrtana lica\nOd 1978. godine proizvedeno je preko 4 milijarde LEGO minifigurica\nLEGO je najveći proizvođač gumenih točkova na svetu. LEGO proizvodi više guma nego Bridgeston, Goodyear i Tigar zajedno\nNa svakih milion kockica, samo njih 18 ne ispunjava LEGO standarde.\nSvake sekunde se proda sedam LEGO setova\n2014. godine LEGO Group postala je najveći proizvođač igračaka. LEGO je sada veći od kompanije Mattel.\nU svetu trenutno postoji dovoljno LEGO kockica koje se mogu složiti od planete Zemlje do Meseca - 10 puta!\nNe postoje LEGO setovi sa temom vojske ili rata. Čak ni setovi na temu Star Wars ne sadrže oružje, jer LEGO kompanija ne želi da prikazuje deci rat privlačnim\nOd 2009. godine postoji kuća u prirodnoj veličini sagrađena od 3,3 miliona LEGO kockica\nNajviši toranj od LEGO kockica, sagrađen je u Delaware-u 2013. godine od 500.000 LEGO kockica


» Info dan za mlade preduzetnike i sva mala i srednja preduzeća\nInfo dan za mlade preduzetnike i sva mala i srednja preduzeća\nMladi – budućnost Srbije u Evropi, Najave\nU okviru Kampanje za mlade, EU info kutak u Novom Sadu, Univerzitet u Novom Sadu i Poslovni inkubator Novi Sad organizuju „Info dan za mlade preduzetnike i sva mala i srednja preduzeća“ u petak 21. aprila 2017. godine sa početkom u 12,00 časova u Startit Centru, Miroslava Antića br. 2, Novi Sad koji se realizuju u okviru COSME programa.\nCilj info dana je pružanje informacija mladim preduzetnicima o mogućnostima, konceptu i pogodnostima pristupa novom tržištu, o potencijalnim prilikama za saradnju sa inostranim partnerima, koja će im olakšati pokretanje novog ili jačanje već postojećeg preduzeća.\nMolimo vas da vaše učešće prijavite na mail officens@euinfo.rs ili na telefon +381 21 451 625 najkasnije do 20. aprila 2017. godine.\nMladi iz Nemačke, Rusije i Srbije razmenjivali iskustva u EU info kutku Niš\n„Da li preduzetništvo može biti mlađe?”


SKANDALOZNO Jugoslovenski glumac u filmu koji veliča terorističku organizaciju OVK | Novi Centar\nNaslovna Aktuelno SKANDALOZNO Jugoslovenski glumac u filmu koji veliča terorističku organizaciju OVK\nSKANDALOZNO Jugoslovenski glumac u filmu koji veliča terorističku organizaciju OVK\nEnver Petrovci, Foto: Printskrin\nPetrovciju dobre srpske pare, ali su za njega Srbi koljači i monstrumi!\nJugoslovenski glumac Enver Petrovci, koji godinama zarađuje velike svote u Srbiji, gde uglavnom i boravi, glumi jednu od glavnih uloga u filmu „Planinska škola“, koji veliča zločinačku organizaciju OVK, koja je ubijala srpske civile na Kosovu i Metohiji.\nOvaj sramni propagandni film forsiran u jeku odlaska vođa zločinačke OVK u Hag, srpsku policiju i vojsku, koje su u južnoj srpskoj pokrajini branile svoj narod od terorista, predstavlja kao koljače i ubice dece. Naime, radnja se dešava u jednom planinskom selu na Kosovu i Metohiji, gde srpski vojnici napadaju albanske civile, kojima spaljuju kuće, a zatim granatiraju albansku seosku školu i teško povređuju jednog albanskog dečaka!?\nKomandant OVK, kojeg glumi Enver Petrovci, sve vreme sa svojim sledbenicima boravi u šumi, odakle organizuje napad na regularne oružane srpske snage,navodno braneći albansku decu od srpskih vojnika. Najužasnija scena, koja pokazuje otvorenu mržnju Envera Petrovcija i reditelja Halila Budakova prema Srbiji i srpskom narodu, dešava se pred sam kraj tog užasnog filmskog ostvarenja. Naime, ranjeni albanski dečak nalazi se sam u šumi i leži na snegu okružen srpskim vojnicima, koji pucaju ka njemu sa namerom da ga ubiju. Pripadnici terorističke organizacije OVK, koji su u filmu prikazani kao oslobodioci i heroji čistih ruku, iako su u stvarnosti ubili mnogo srpske nejači na KiM, uspevaju da spasu dečaka i „eliminišu“ srpske vojnike.\nPravnik i politički analitičar Dejan Mirović je za „Alo!“ izneo viđenje tog filma…\n– Pitam se da li su srpski kulturni radnici, naši scenaristi i producenti čuli da u Prištini nijedan naš glumac nikada nije angažovan i da li su čuli da u Prištini više nema Srba, da su proterani i tamo se više nikada nisu vratili. Ne znam dokle će oni da se ponašaju i doživljavaju Beograd kao glavni grad Jugoslavije, a ne Srbije, gde su dobrodošli da snimaju svi, pa i oni koji Srbe najcrnje blate. Kao pravnika me interesuje da li su ikada čuli za reciprocitet i da li uopšte znaju šta ta reč znači – komentariše Dejan Mirović.\nAnalitičar Željko Injac kaže da Albanci godinama pokušavaju da sami sebe uvere da je njihova zločinačka borba na Kosovu zapravo bila oslobodilačka.\n– Albanci moraju da veruju da je njihova borba na Kosovu bila pravedna i da je predstavljala oslobođenje od nekakvog „srpskog terora“. Čisto sumnjam da Enver Petrovci veruje u taj albanski narativ. On je i dalje na beogradskoj adresi i to ističe s ponosom. Koliko god antisrpskih filmova snimili u regionu, glumcima iz regiona, bilo da su srpske ili neke druge nacionalnosti, Beograd je centar ove umetnosti. I najveći srbofobi iz regiona, poput Emira Hadžihafisbegovića, kada ih pozovu u Beograd progutaju ponos i dođu da glume. Beograd se ne odbija. Eventualno bi odbili da glume u nekom eksplicitno antibošnjačkom ili antialbanskom filmu, mada opet ne svi – navodi on.\nSponzori filma KP, lažna vojska, škole i firme\nSnimanje filma „Planinska škola“ pomogli su mnogobrojni sponzori, među kojima su takozvana kosovska policija, vojska lažne države Kosovo, privatne agencije za osiguranje lica i objekata, fabrike za proizvodnju hrane, ali i američke privatne škole koje rade na području KiM. Posebno je zanimljivo da su neki od sponzora Američka škola Kosovo, koja posluje u blizini Prištine, ali i privatna strana srednja škola iz Prizrena.\nNema gde nije glumio\nDugačak je spisak serija i filmova u kojima je glumio Petrovci. „Selo gori, a baba se češlja“, „Senke nad Balkanom“, „Budva na pjenu od mora“, „Braća po babine linije“, „Hajde da se volimo 2“…\nPrethodni članakSKANDALOZNA PROVOKACIJA EDIJA RAME NA FEJSBUKU! Objavio Tačijevu fotografiju UZ SRAMAN KOMENTAR!\nSledeći članakDANICA GRUJIČIĆ OBJASNILA: „Vakcinu ću da primim samo pod ovim uslovom!“


Regionalne vesti - Četvrtak 11.03.2021 - 11:04\nSa Instituta za majku i dete kažu da novi sojevi koronavirusa povećavaju broj dece koja obolevaju i da se u toj ustanovi leče deca koja imaju teške oblike bolesti, kao kod odraslih. Naglašavaju da nijedno dete nije bilo na respiratoru, a da se uglavnom sva deca otpuštaju potpuno izlečena.\n"Nijedno dete nije bilo na respiratoru" FOTO: Getty Images\nKardiolog sa Instituta za majku i dete, prof. dr Vladislav Vukomanović, rekao je da se nešto dešava i da ne može da se ne primeti da novi sojevi koronavirusa povećavaju broj dece koja obolevaju.\n"Imaju povišenu telesnu temperaturu, žale se na glavobolju, curenje nosa, zapušen nos, bolove u zglobovima i mišićima. Simptomi koji se umnogome preklapaju i sa gripom i sa koronom, ali je najverovatnije povećan broj dece koja se zaražavaju upravo ovim novim sojem", naveo je Vukomanović tokom gostovanja u Jutarnjem dnevniku RTS-a.\nNaveo je da je to loša vest i da su deca prenosioci bolesti svojim bakama, dekama i roditeljama, ali da je dobra vest to što u Institutu za majku i dete nema zbrinjavanja teško obolele dece, odnosno da njihov broj nije u porastu.\nVukomanović je naveo da se, kao i kod odraslih, kod dece sa nekim drugim bolestima javlja teža klinička slika.\n"Pre svega kod dece sa neurološkim oboljenjima, hematološkim oboljenjima, urođenim srčanim manama, imunodeficijencijama. Znači, teže forme bolesti, ali najteža forma bolesti je multisistemski inflamatorni sindrom, upala svih organa i organskih sistema kod dece. Veoma teška klinička slika", naglasio je Vukomanović.\n"Nijedno dete nije bilo na respiratoru"\nDodao je da je u Institutu za majku i dete dosad lečeno oko 40 dece sa takvo teškom kliničkom slikom koja uglavnom zahteva zbrinjavanje na odeljenjima intenzivne nege, ali i naglasio da nijedno dete nije bilo na respiratoru.\n"Izlečenje kod te dece je bilo potpuno i praktično su zdrava otpuštena kući i mogu reći da u tom nekom kratkoročnom periodu praćenja nije bilo nekih težih sekvela te veoma opasne forme bolesti izazvane SARS-om", istakao je Vukomanović.\nIz KBC "Dr Dragiša Mišović" je u Institut za majku i dete prebačena devojčica stara dve godine. Vukomanović je naveo da je ona imala znake preteće respiratorne insuficijencije i da je zahtevala primenu terapije kiseonikom i antibioticima.\n"Nekoliko dece se u toku meseca prevede iz bolnice 'Dragiša Mišović' u našu ustanovu. Imamo dežurno kovid odeljenje i kovid intenzivnu negu. Broj te dece nije veliki. Jesu teže forme bolesti koje više podsećaju na simptomatologiju kod odraslih. Manifestuje se, pre svega, teškom upalom pluća. Izlečenje je uglavnom potpuno, osim ako se ne radi o deci sa komorbiditetom ili nekim težim neurološkim ili drugim oboljenjima", naveo je Vukomanović.\n"Nije nemoguće navesti decu da nose maske"\nIstakao je da je teško, ali nije nemoguće navesti decu da primenjuju preventivne mere i nose maske.\n"Kod mene u ambulantu dolaze deca koja veoma strpljivo nose masku. Deca sa dve godine ili nešto starija. Mogu se deca veoma lako uputiti i vaspitati. Ukoliko se jave simptomi bolesti i postoji sumnja da se radi o kovid infekciji, potrebna je kućna izolacija i ne treba se mešati sa ostalim članovima porodice. Znamo da je karantin 10 dana i to treba poštovati", naglasio je Vukomanović.\nU Institutu za majku i dete vakcinacija zaposlenih je započela 9. januara. Vladislav Vukomanović je rekao da je vakcinacijom nedvosmisleno postignut kolektivni imunitet u Institutu, što im je pomoglo da nesmetano rade.


Koreni obeležavanja meseca afroameričke istorije\nU Americi se februar obeležava kao mesec crnačke istorije. Medjutim, malo se zna o udruženju koje je počelo tu tradiciju i njegovim današnjim aktivnostima.\nDžejms Stjuart je aktuelni predsednik Udruženja za proučavanje života i istorije Afroamerikanaca. On ponosno iznosi istorijat te grupe.\n„Udruženje je 1915. osnovao Dr. Karter G. Vudson, jedan od prvih crnaca koji su stekli zvanje doktora nauka na Harvardu. Karter Vudson je osnovao takozvanu Nedelju crnačke istorije, koja je kasnije postala Mesec crnačke istorije.\nStjuart u svom domu u Pensilvaniji ima kolekciju politički orijentisane afroameričke umetnosti.\n„Umetnica Elizabet Katlet je na ovom delu prikazala linčovanje. Nema lica počiniliaca, te na neki način umetnica kaže da je u pitanju kulturni fenomen, a ne nešto što su činili pojedinci.“\nStjuart dodaje da je Mesec crnačke istorije efikasan metod za borbu protiv takvih progonstva.\n„Dugi niz decenija, odbacivan je uticaj ljudi afričkog porekla na zapadnu civilizaciju. Stoga su oporavak i oživljavanje tog istorijata apsolutno kritični za tekuća nastojanja da se promoviše jednakost u zemlji.“\nStjuarta brine osipanje crnačkih ćetvrti u velikim američkim gradovima. Pre nekoliko decenija oni su bili dinamični kulturni centri. Što dublje zalazite u neke tradicionane crnačke getoe, kaže Stjuart, poput Hil Distrikt-a u Pitsburgu, više primećujete napuštene domove, oronule radnje i policiju koja goni ljude. Stjuart potpomaže nastojanja na oživljavanju tih kvartova.\n„Ono što opisujete je ono što ja zovem pristupom 21. veka za razvoj lokalnih zajednica.“\nMalik Bankston je izvršni direktor Centra udruženja zajednice Kingsli. On pokazuje minijaturnu verziju te pitsburške četvrti doka radi na idejama za njegovu obnovu. Bankston kaže da je važno pamtiti nasledje i istovremeno raditi na budućnosti.\n„Upravo ispred ove zgrade je mural koji je završen pre 16 meseci i na tom muralu su oslikana lica svih ljudi koji su deo prošlosti ove četvrti. Medjutim, tu su takodje lica ljudi koji predstavljaju njegovu budućnost. Obično nismo svesni da i sami beležimo istoriju."\nU glavnom gradu Vašingtonu, članovi Udruženja za proučavanje afroameričkog života i istorije nedavno su se okupili kako bi proslavili 135. godišnjicu rodjenja Kartera Vudsona. Poput osnivača Meseca crnačke istorije, oni kažu da su ponosni na svoje nasledje i da će obezbediti da se ono nastavi.