STUDIJA POKAZALA: Zbog pandemije koronavirusa mladi u Srbiji strahuju za posao i budućnost : Nadlanu.com\nSTUDIJA POKAZALA: Zbog pandemije koronavirusa mladi u Srbiji strahuju za posao i budućnost\nObjavljeno 5. dec 2020. / 09:00:59\nOni koji žive u velikim gradovima više strepe za zaposlenje nego njihovi vršnjaci u manjim mestima.\nPandemija koronavirusa obeležila je 2020. godinu, u potpunosti promenila obrazovanje, rad, kretanje i druženja i posebno pogodila mladu generaciju, a najnovije istraživanje Krovne organizacije mladih Srbije pokazuje da veliki broj mladih u Srbiji ocenjuje da je Kovid-19 negativno uticao na njihovo školovanje, zaposlenje i viziju budućnosti.\nRezultati studije pod nazivom "Život mladih u Srbiji: Uticaj Kovid-19 pandemije", urađene na reprezentativnom uzorku od 1.103 mladih uzrasta od 15 do 30 godina iz svih krajeva naše zemlje, pokazuju da je značajnom broju mladih bilo ugroženo pravo na rad tokom pandemije, a trećina njih je imala ili i dalje ima strah od gubitka posla.\n- U ovom trenutku, svaka peta mlada osoba strahuje za svoje radno mesto, a za budućnost posla brine trećina njih. Zanimljiv je podatak da mladi iz Beograda i Vojvodine značajno više strepe za posao, u odnosu na vršnjake iz istočne i južne Srbije i zapadne Srbije. Generalno posmatrano, mladi iz velikih gradova više strepe za zaposlenje nego njihovi vršnjaci u manjim mestima - ističe Stefan Đorđević iz Krovne organizacije mladih Srbije.\n- Više od polovine mladih ocenjuje da je pandemija negativno uticala na njihovo školovanje - čak četvrtina nije imala onlajn nastavu, a posebno zabrinjava podatak što je nastavu od kuće pratilo svega 58 procenta mladih u naseljima koja broje manje od 10.000 stanovnika. Svega šest procenata ispitanika smatra da je imalo pristup obrazovanju kakav je neophodan za lični napredak, a čak 70 odsto mladih smatra da će posledice pandemije biti negativne, odnosno da će imati negativan uticaj na njihove obrazovne rezultate. Srednjoškolke i studentkinje su u proseku zadovoljnije onlajn nastavom u odnosu na muškarce - dodaje Đorđević.\nĐorđević dodaje da je čak 43 odsto mladih strahovalo za zdravlje tokom vanrednog stanja, a trećini je taj osećaj ostao i kasnije. Stiče se utisak da se mladi nisu toliko plašili za sebe, koliko za svoje bližnje - čak dve trećine njih izjavljuje da je strepelo da ne zarazi svoju porodicu, odnosno njene starije članove. Mladi iz velikih gradova i oni sa višim stepenom obrazovanja više su strepeli od posledica virusa korona po sopstveno i zdravlje svojih bližnjih.\n- Socijalni karantin je primetno pogoršao mentalno zdravlje mladih u našoj zemlji - svaka četvrta mlada osoba osećala se "veoma loše" zbog izolovanosti od vršnjaka, trećina prijavljuje da se osećala "loše", tek svaka deseta mlada osoba kaže da se osećala dobro, dok 6,6 procenata njih kaže da je kućni karantin podneo "jako dobro". Svaka druga mlada osoba izjavljuje da je osećala snažnu neizvesnost i nemoć tokom vanrednog stanja, a anksioznost prijavljuje 43 procenta njih. Zabrinjava podatak da je jedanaest procenata mladih doživelo nasilje - deset procenata njih prijavljuje fizičko, 60 odsto verbalno, a 54 odsto onlajn nasilje. Ako je suditi prema odgovorima ispitanika, izolacija je lošije uticala na mladiće nego na devojke - ističe Stefan Đorđević.\n- Ono što obeshrabruje jeste činjenica da mladi i dalje razmišljaju i planiraju da odu iz zemlje - svaka treća mlada osoba planira da se iseli iz Srbije kada se pandemija koronavirusa završi, dok 46 odsto o tome intenzivno razmišlja, ali za sada ne planira - dodaje Đorđević iz Krovne organizacije.\nbuducnostistraživanjekarantinkoronavirusKovid-19Krovna organizacija mladih Srbijementalno zdravljemladi u Srbijiodlazak iz zemljepandemija koronavirusaposaopravo na radStefan Đorđevićstrah od gubitka poslastudija


EU sprema više milijardi za pomoć siromašnijim članicama da smanje emisije gasova | Novine Toronto\nPredsednica Evropske komisije Ursula fon der Lajen želi da izdvoji 100 milijardi evra da pomogne zemljama Unije koje i dalje u mnogome zavise od fosilnih goriva da pređu na izvore energije sa manjim emisijama štetnih gasova.\nFon der Lajen koja je ovog meseca preuzela vođstve Evropske komisije, izdvojila je borbu protiv klimatskih promena kao glavni prioritet svog petogodišnjeg mandata.\nPredviđeni fond treba da pomogne zemljama EU koje će biti najteže finansijski pogođene tranzicijom u čistije industrije. Među njima su Mađarska, Češka i Poljska koje se oslanjaju u velikoj meri na elektrane na ugalj, i još se nisu obavezale na cilj EU da imaju nultu emisiju ugljendioksida do 2050. godine.\nCilj o postizanju nula emisije štetnih gasova biće razmatran sutra na sastanku šefova vlada i država EU u Briselu.\nPlan će zavisiti od raznih izvora finansiranja, od zajmova privatnog sektora do Evropske investicione banke, uz sredstva iz dugoročnog budžeta EU, koji tek treba da se odobri.\nFon der Lajen koja će u martu predstaviti Evropski klimatski zakon, želi da taj blok smanji emisije ugljenika za najmanje 50 odsto do 2030. u odnosu na nivo 1990. godine, što je više od sadašnjeg cilja od 40 odsto. Ukoliko je moguće ona bi htela da cilj za 2030. bude čak 55 odsto, i to na način koji neće naškoditi privredi bloka.\nPrema EU između 1990. i 2018. godine emisije gasova sa efektom staklene bašte već su smanjene za 23 odsto, dok je privreda porasla 61 odsto.\n"Želim da se dogovorimo oko posvećenosti da EU postane klimatski neutralna do 2050. godine", rekao je predsednik Evropskog saveta Šarl Mišel u pismu vođama EU. Kako je rekao, to bi predstavljalo veliki znak iz Evropskog saveta da će EU preuzeti globalnu ulogu o tako važnom pitanju.


Izvor: B92, 02.Sep.2018, 17:34\nDevetog januara 1986. godine u tom gradu u argentinskoj >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << pokrajini Kordobi desilo se nešto čudno. Taj incident je poznat pod nazivom "trag ptičice", i od tog događaja potiče današnja opčinjenost NLO-om.\n"Ljudi osećaju da je ovo mesto neobično i ta neobičnost ostavlja veliki utisak", kaže Lopez.\nSrbijaDanas.com: HAOS! Ovo mesto u Argentini privlači STOTINE HILJADA ljubitelja NLO-a!\nIzvor: Blic, 03.Sep.2018, 00:36\nSvake godine od 100.000 do 200.000 ljudi penje se na brdo Uritorko u Argentini u potrazi za avanturom sa vanzemaljcima. Kolumbijka Lus Mari Lopez, koja se već 20 godina nalazi na čelu Međunarodnog centra za proučavanje NLO-a, kaže da je Uritorko postao jedno od najpopularnijih mesta među ljubiteljima...


Spojene obale Zemuna i Borče! – Borča\nNapad na romsku porodicu u Borči\nBEOGRAD, 21. januara 2014. (Beta) – Most Zemun – Borča biće gotov do kraja godine, izjavio je u utorak predsednik Demokratske stranke Dragan Djilas, koji je bio gradonačelnik Beograda kada je počela izgradnja tog mosta preko Dunava.\n“Most ne pripada ni meni, ni potpredsedniku vlade Aleksandru Vučiću, ni Privremenom veću Beogradu, već Beogradjanima, koji će moći da počnu da ga koriste već krajem godine”, rekao je Djilas prilikom obilaska radova.\nOn je ocenio da je izgradnja mosta Zemun – Borča najveći infrastrukturni projekat u Srbiji.\n“Ovo je pravi most na vodi i mi ne govorimo o projektima koji u nazivu imaju reč voda, a u skorijoj budućnost neće postojati”, rekao je Djilas ne pominjići imenom projekat “Beograd na vodi” za koji se zalaže vladajuća Srpska napredna stranka. Predsednik DS-a je najavio i da će njegova stranka kada se vrati na vlast u Beogradu početi izgradnju metroa i da će Beograd do 2018. imati prvu metro liniju.\nMost Zemun-Borča je deo obilaznice oko Beograda i treba da poveže Zrenjaninski i Pančevački put, čime će se ostvariti i bolja saobraćajna veza za više od pola miliona stanovnika opština Zemun, Palilula i Novi Beograd.\nMost preko Dunava će biti dugačak 1.507 metara, širok 29,1 metara i visok 22,8 metara, sa ukupno šest kolovoznih traka i pešačko-biciklističkim stazama sa obe strane, a pristupne saobraćajnice biće dugačke 21,6 kilometara.\nRadovi na mostu Zemun-Borča počeli su krajem oktobra 2011. godine, a izvodjač radova je kompanija Čajna roud and bridž korporejšn.\nGradnja mosta vredna je 170 miliona evra, a od tog iznosa 85 odsto kreditira kineska Eksim banka, dok preostalih 15 odsto obezbeduju država Srbija i Grad Beograd.\nUkupna vrednost mosta sa pristupnim saobraćajnicama je oko 260 miliona dolara.\nKredit je odobren uz poček na tri godine, fiksnu kamatnu stopu od tri odsto godišnje i rok otplate od 15 godina.


BATAK PRED PARTIZAN: Moramo biti fokusirani kako bismo napravili završni korak\n21.05.2022. • 18:40\nTrener Radničkog pred gostovanje crno-belima\nRadnički iz Niša u poslednjem kolu Linglong Superlige Srbije gostuje ekipi Partizana (nedelja 18.30, TV Arena 1 premium).\nTrener Nišlija, Radoslav Batak, izneo je svoja očekivanja pred utakmicu:\n''Došli smo do ciljne ravnine i sada treba da napravimo završni korak u utakmici koja je za nas jedno veliko finale. Sami se pitamo, a to smo i želeli. Taj korak neće biti lak, najteži je mogući, ali nama nadu niko ne može da oduzme'' rekao je Batak za zvanični sajt kluba, pa dodao:\n''Partizan je ove sezone bio prilično ubedljiv, retko je gubio bodove, ali da nije nemoguće ostati neporažen na njegovom stadionu pokazali su Proleter i Napredak''.\nOvaj meč je možda i najbitniji u sezoni za Radnički, s obzirom na to da bi osvojenim bodom osigurali Evropu naredne sezone:\n''Moramo biti fokusirani, moramo da gledamo samo sebe i kako da uzmemo makar taj jedan bod. Rezultat iz Bačke Topole nas neće zanimati dok bude trajala utakmica. Dobro smo radili tokom ove sedmice, ekipa je spremna i motivisana, a od startera će nam nedostajati samo Savić'', rekao je Batak, a potom dodao da se ne obazire na borbu koju protivnik vodi:\n''Znamo da će i oni biti pod pritiskom ako čuju da im rezultat sa Marakane ne ide na ruku. Oni su ispustili lepu prednost u ovom prvenstvu, ali nas to ne treba da interesuje. Mi treba da odradimo sve ono što je do nas, da se ne obaziremo na njih i faktore sa strane. Znamo koji smo put prevalili da bismo došli do ove situacije i daćemo sve od sebe da finiširamo na pravi način. Treba da igramo odgovorno, da tražimo šansu u tranziciji i mislim da nije nemoguće da ostvarimo zacrtani cilj''.


FEJSBUK OTPOČEO RAT Za tri meseca izbrisano 9,6 miliona objava, otkriven razlog - www.025.rs\nwww.025.rs / IT / FEJSBUK OTPOČEO RAT Za tri meseca izbrisano 9,6 miliona objava, otkriven razlog\nMorali su brzo da reaguju.\nKompanija “Fejsbuk” izvestila je o naglom porastu broja uklonjenih postova u kojima se promovišu nasilje i govor mržnje, što pripisuju poboljšanjima tehnologije za automatsko prepoznavanje teksta i slike, prenosi Gardijan.\nNajveća svetska kompanija za društvene medije tvrdi je da je u prvom kvartalu godine sa svoje Fejsbuk aplikacije uklonila oko 4,7 miliona postova povezanih sa organizovanim grupama koje promovišu mržnju – u odnosu na 1,6 miliona koliko je uklonjeno u prethodnom kvartalu.\nSaopšteno je i da je u prvom tromesečju uklonjeno 9,6 miliona Fejsbuk objava koji su sadržale govor mržnje, u poređenju sa 5,7 miliona u poslednjem tromesečju prošle godine.\n“Fejsbuk” je objavio podatke kao deo svog 5. Izveštaja o sprovođenju standarda u zajednici, koje je uveo kao odgovor na kritike zbog slabog nadzora svojih platformi.\nTags: fejsbuk, milion objava, razlog brisanja\nZA ZDRAV UM I TELO PUNO ENERGIJE: Ovih 8 stvari MORATE da uradite do 8 sati ujutru!


DODIK: SVAKO DA DOKAŽE PORIJEKLO IMOVINE - Glas Zvornika\nBANJALUKA – Predsjednik SNSD-a Milorad Dodik rekao je da se zalaže za to da svako dokaže porijeklo svoje imovine, pogotovu javni službenici, ali da to ne treba da bude “hajka na vještice”.\n“Za to sam da svako dokaže porijeklo svoje imovine, pogotovo javni službenici, ali to ne treba da bude hajka na vještice. Tačno se zna šta radi Poreska uprava, šta rade ovi drugi organi. Oni će utvrditi šta nije bilo u skladu sa zakonom i preduzimaće mjere”, rekao je Dodik novinarima u Banjaluci.\n“Kada sarađujete sa međunarodnom zajednicom onda vas optuže kako ste miljenik. Kada ne sarađujete onda destabilizujete mir i tako dalje. Valjda je to njihov vokabular na koji oni imaju pravo”, rekao je Dodik.


► Hoti: Dijalog nema alternative, ja ću ga predvoditi\nGovoreći o saopštenju Specijalnog tužilaštva Haškog tribunala o predlogu optućnice protiv predsednika Kosova Hašima Tačija i lidera Demokratske partije Kosova Kadrija Veseljija, Hoti jer rekao da su "kosovske institucije pokazale i pokazuju oprez u bavljenju ovom problematikom".\n"Ostajemo pri stavu da je oslobodilački rat naroda Kosova čist i da mu se ne može suditi. Uprkos dešavanjima koja se događaju, nema alternative za dijalog. Kosovo je spremno za ovaj proces", kazao je Hoti.\nRekao je da se sada radi na određivanju delegacije koju će sigurno voditi on.\nVlada Kosova je takođe odlučila da osnuje stručni savet za dijalog sa Srbijom.\n"Ovaj savet će delovati u okviru kancelarije premijera. Kroz ovu odluku biće imenovan državni koordinator za dijalog, koji će koordinirati savet", rekao je Hoti.


Arsenal pobedio Lester golom Velbeka u nadoknadi vremena\nBeta 14. februara 2016. 15:25\nFudbaleri Arsenala pobedili su danas na svom terenu vodeći tim Premijer lige Lester sa 2:1, golom Danija Velbeka u petom minutu sudijske nadoknade vremena i smanjili zaostatak na tabeli na dva boda.\nLester je poveo u 45. minutu golom Džejmija Vardija iz jedanaesterca, a izjednačio je Teo Volkot u 70. minutu. Pobedonosni gol za Arsenal postigao je DAni Velbek u petom minutu sudijske nadoknade vremena. On se vratio na teren posle višemesečne pauze zbog povrede i postigao pogodak koji je ostavio Arsenal u trci za titulom.\nArsenal je tako naneo Lesteru tek treći prvenstveni poraz i sada ima 51 bod, dva manje od ekipe Klaudija Ranijerija.\nArsenal je prvi zapretio, u drugom minutu preko Aleksisa Sančesa, koji je šutirao pored stative, a prvu ozbiljnu priliku Lester je imao u 16. minutu kada je Vardi dobro zahvatio loptu glavom, ali je dobro odbranio golman „tobdžija“ Petr Čeh.\nSančes je ponovo bio u dobroj šansi, u 26. minutu, ali je njegov udarac u poslednjem trenutku blokirao Ves Morgan.\nNakon toga Arsenalu je zbog ofsajda poništen gol Olivijea Žirua, a Lester je poveo u 45. minutu golom Vardija iz jedanaesterca. Sudija Martin Etkinson dosudio je penal posle duela Naća Monreala i Vardija u šesnaestercu, zbog čega su igrači Arsenala žestoko protestovali.\nArsenal je šansom počeo drugo poluvreme, pokušao je Aron Remzi, ali šutirao je pored stative.\nLester je od 52. minuta igrao sa igračem manje pošto je Deni Simpson dobio drugi žuti karton. Ekipa Klaudija Ranijerija se posle toga uglavnom branila, ali nije uspela da odbrani svoj gol u 70. minutu. Posle jednog centaršuta, loptu je na penal dobro spustio Žiru, a Volkot se dobro snašao i poslao je u mrežu.\nArsenal je do kraja utakmice nastavio da napada, redjale su se prilike pred golom Šmajhela, a u petom minutu sudijske nadoknade vremena Velbek je ipak uspeo da pogodi mrežu, posle dobrog dodavanja Mesuta Ozila.


Jeremić podržava Tadićev predlog o zajedničkom telu za praćenje izbora | Autonomija\nJeremić podržava Tadićev predlog o zajedničkom telu za praćenje izbora\n"Neregularnosti su počele i pre raspisivanja izbora"\nPortparol izbornog tima budućeg predsedničkog kandidata Vuka Jeremića, Nikola Jovanović podržao je danas predlog lidera Socijaldemokratske stranke (SDS) Borisa Tadića o formiranju zajedničkog koordinacionog tela za praćenje izbora 2. aprila.\nJovanović je na konferenciji za novinare kazao da je formiranje zajedničkog koordinacionog tela „dobra ideja“, kao i da u praksi već postoji saradnja na tom planu koja će biti intenzivirana u narednom periodu.\n„Mi smo već imali koordinacioni sastanak pre suspendovanja skupštine…tim Boška Obradovića, Saše Radulovića i Saše Jankovića, gde smo se dogovorili da se konsultujemo, usaglašavamo stavove – ne političke, već po pitanju izbornih uslova. Tako da na neki način tu neformalnu koordinaciju imamo, ali podržavam predlog predsednika SDS-a. Smatram da je to dobra ideja. Mi to praksi već radimo i sa naše strane nastavićemo i intenzivirati tu saradnju“, kazao je on.\nUpitan kada će Republičkoj izbornoj komisiji (RIK) predati potpise podrške gradjana Jeremićevoj kandidaturi, portparol njegovog izbornog tima Nikola Jovanović kazao je da je prikupljanje potpisa počelo u ponedeljak i da je “ još sinoć“ prikupljeno više od potrebnog broja potpisa, kao i da žele da ih predaju RIK „na simboličan dan“.\nOn je rekao da se prikupljanje potpisa odvija dobro.\nJovanović je kazao da je režim svestan da će odluka o predsedniku Srbije biti doneta u drugom krugu.\n„Taj drugi krug biće svojevrstan referendum o tome da li građani žive dobro i da li su zadovoljni u kom pravcu ide zemlja. Režim je svestan da na tom referendumu nema većinu, da je velika većina građana za promene“, kazao je on i dodao da su „neregularnosti počele pre raspisivanja izbora“.\nJovanović je kritikovao „suspendovanje“ Skupštine Srbije i naveo da je, između ostalog cilj da se spreči formiranje Nadzornog odbora parlamenta za praćenje izbora.\nJovanović je rekao da je od 1997. godine OEBS redovno pratio izbore u Srbiji i da je „ovo prvi put da predsednik parlamenta nije zvanično pozvao OEBS da prati predsedničke izbore u Srbiji“.\nOn je kazao da režim nije sproveo nijednu od preporuka iz prošlogodišnjeg izveštaja OEBS-a da se isprave neregularnosti tokom izbora 2016. godine.\nJovanović je kritikovao i odluku REM da neće po službenoj dužnosti pratiti zastupljenost kandidata u medijima i ocenio da je to jedan od primera „cenzure i autocenzure“.\nPrema njegovim rečima, sastav Republičke izborne komisije trenutno je nelegalan.\n„Od 34 člana RIK-a trenutno 21 član su oni koji su najavili podršku kandidatu režima Aleksandru Vučiću, iako po zakonu o narodnim poslanicama se kaže da nijedna koalicija ili stranka ne može imati više od polovine članova RIK-a“, kazao je Jovanović.


Krajem 17. veka, parna mašina je bila ta koja je pokrenula revoluciju, a danas su roboti, koji su priključeni sajberfizičkom sistemu, odgovorni za radikalne transformacije. Četvrta industrijska revolucija se ne određuje skupom novonastalih tehnologija već prelaskom na nove sisteme koji su sagrađeni na infrastrukturi prethodne, digitalne revolucije. Revolucija, nazvana i 4.0, nastavlja se na tri istorijska procesa koji su promenili svet: prvi predstavlja prelazak sa ručne na mehaničku proizvodnju između 1760. i 1830, drugi je doneo električnu struju i omogućio masovnu proizvodnju oko 1850. godine. Do trećeg je trebalo sačekati do sredine 20. veka, do dolaska elektronike i informacionih tehnologija i telekomunikacija.\nDigitalizacija menja sve društvene i ekonomske oblasti života i ima veliki uticaj na rad i zapošljavanje. Rad na određeno vreme, deljenje radnika, deljenje posla, rad na osnovu vaučera, rad po pozivu, kao i rad na platformama već su odavno postali naša stvarnost. Industrija 4.0 sve više zahvata sve sfere, odražava se na funkcionisanje sistema, kulturološke promene gde se sve više sprovodi individualizacija i na samu prirodu rada, radnih odnosa, na koje treba da daju odgovore i sociolozi i filozofi, kao i predstavnici sindikata.\nNove forme rada sve više pogađaju i sam sindikate, koji moraju adekvatno da se pripreme za promene, zaštite radnike i u ovim oblicima rada i pokušaje da ih organizuju. U toku je vidljivo ukidanje unapred određenog radnog vremena, odnosno navodnu autonomiju radnog vremena koja se sve više pretvara u stalnu dostupnost, ukidanje unapred određenog mesta na kome se obavlja posao, jer sve više radnika radi od kuće, ili na mestu koje odabere zaposleni, kao i pravne probleme koji se javljaju u slučaju rada na platformama, virtuelni rad. Kod rada na neodređeno radno vreme, zastupljeni su: puno radno vreme i jedan poslodavac, dok se kod atipičnih poslova suočavamo sa nepotpunim radnim vremenom, ugovorima o radu na određeno vreme, te preopterećivanjem radne snage. Ukidanje unapred određenih vremenskih i nadzornih okvira rada, doveo je i do praktičnog ukidanja ugovora o radu.\nU najnaprednijim zemljama promene će zaživeti najbrže. Međutim, postupak transformacije će doneti dobro samo onima koji su sposobni za inovaciju i prilagođavanje. Ne gledaju svi optimistično na budućnost: sve je više onih koji izražavaju zabrinutost zbog „tehnološkog darvinizma“, gde oni koji ne uspeju da se naviknu, neće uspeti da prežive. A ako se to dogodi punom brzinom, kao što ističu entuzijaste revolucije 4.0, posledice mogu biti mnogo gore nego one koje je izazvala treća revolucija.\nS tim u vezi, u zemljama Evrope i centralne Azije neophodno je uvesti mere u oblasti tržišta rada, oporezivanja i socijalne zaštite kako bi se smanjila rastuća nejednakost između različitih društvenih grupa i pomoglo zaposlenima da se nose sa rastućom neizvesnošću, navodi se u novom izveštaju Svetske banke.\nIzveštaj pod naslovom „U susret novom društvenom ugovoru“ poziva na novo promišljanje politika kako bi se premostio sve veći jaz između onih koji koriste ekonomske mogućnosti i onih koji gube korak sa sve fleksibilnijom ekonomijom.\nIako zemlje Evrope i centralne Azije imaju veliko iskustvo u vezi sa ustanovama i programima socijalne zaštite, oni su bili zamišljeni i namenjeni drugačijem privrednom okruženju i više ne pružaju takvu pomoć i usluge građanima kao pre, ističe Svetska banka. Dugoročno zaposlenje na neodređeno više nije uobičajena norma, naročito ne za mlade, zbog čega je potrebno obezbediti da se koristi od privrednog rasta i šansi koje on daje pravilnije raspoređuju.\nU izveštaju se navodi da su Evropa i centralna Azija među najujednačenijim regionima u svetu, ali se upozorava da mnogi ljudi još ne napreduju ka višim slojevima na društvenoj lestvici, osećaju se zarobljeno u zamci nejednakosti i u osetljivijem su položaju nego prethodne generacije. Svetska banka ističe da su u Srbiji promene strukture zanimanja slične onima u zapadnoj Evropi i pokazuju znake izvesne polarizacije radnih mesta, pa su zanimanja koja podrazumevaju nerutinske poslove porasla u odnosu na rutinske poslove, koje sve više zamenjuje automatizacija.\nPrema ovom izveštaju, za generacije koje su postale punoletne početkom dvehiljaditih odlazak na fakultet mnogo je više determinisan time iz kakve porodice potiču, nego što je to bio slučaj kod generacija koje su se školovale pre tranzicije. Što se tiče Srbije, indeks nejednakosti za fakultetsko obrazovanje dva puta je veći kod generacija rođenih osamdesetih, nego kod generacija rođenih četrdesetih godina prošlog veka, upozorava Svetska banka. Navodi se i da je u Srbiji prilično izražena regionalna nejednakost, ko odakle dolazi. U izveštaju se konstatuje i da je siromaštvo u Srbiji smanjeno, ali je i usporen napredak iz niže u srednju klasu.\nKao rešenje tih izazova širom regiona u izveštaju se predlažu tri principa: kretati se u pravcu jednake zaštite svih radnika, težiti ka univerzalnosti u obezbeđivanju socijalne pomoći i podržati progresivno oporezivanje u širokoj poreskoj osnovici koje bi nadopunjavalo oporezivanje zarada oporezivanjem kapitala. U Svetskoj banci veruju, kako se navodi u izveštaju, da rešenje nije u pokušaju zaustavljanja globalizacije, već je, umesto toga, neophodan novi društveni ugovor, kojim bi se na pravedniji način raspodelili rizici i šanse.\nSindikat finansijskih organizacija Srbije, kao ni drugi sindikati, ne može niti ima nameru da zaustavi razvoj. Međutim, ova oblast pre svega mora da se prati, da se analizira i dobiju precizni podaci o broju atipičnih poslova i uslovima rada. Iako nemaju zakonski okvir, sindikati moraju da se angažuju da zaštite zaposlene na svim nivoima. Sa pravne tačke gledišta, u novim uslovima rada, u eri digitalizacije, nema prostornog i vremenskog ograničenja. Zakonom o radu trebalo bi definisati pojam „radnik“ i pojam „poslodavac“, pojam „radni odnos“. Zakon o radu, kao sistemski zakon kaže da je zaposleni onaj koji ima zaključen ugovor o radu. Međutim, postavlja se pitanje da li smo mi obespravili čitavu grupu ljudi koje trebamo da zaštitimo? Jer, nejednakost nije samo ekonomska kategorija. Nejednakost je prvenstveno etička kategorija. Moralna.


U Opštini Zvezdara održana prezentacija javnih poziva Nacionalne službe za zapošljavanje : Gradska opština Zvezdara\nU Opštini Zvezdara održana prezentacija javnih poziva Nacionalne službe za zapošljavanje\nPrezentacija javnih poziva Nacionalne službe za zapošljavanje za 2019. godinu održana je u sredu, 6.3.2019. u Velikoj sali Gradske opštine Zvezdara, Bulevar kralja Aleksandra 77. Prezentaciji su prisustvovali Miloš Ignjatović, predsednik Gradske opštine Zvezdara, Siniša Knežević, zamenik direktora Filijale za grad Beograd Nacionalne službe za zapošljavanje (NSZ), Branislava Poznanović, rukovodilac NSZ Službe Zvezdara sa saradnicima .\nU ime Gradske opštine Zvezdara prisutne je pozdravio predsednik GO Zvezdara Miloš Ignjatović koji je zahvalio prisutnim preduzetnicima na interesovanju za ovu prezentaciju, kao i Nacionalnoj službi za zapošljavanje zbog dobre saradnje zahvaljujući kojoj je veći broj stanovnika Zvezdare prošao obuke koje je organizovala Nacionalna služba za zapošljavanje i tako uspeo da pokrene sopstveni ili nađe posao u nekom preduzeću. Ignjatović je istakao da Opština i NSZ zajedno rade na smanjenju nezaposlenosti na Zvezdari i da će tako biti i ubuduće, ali da je važno i da se u rešavanje ovog problema uključe i poslodavci.\nPrisutne je, u ime NSZ, pozdravio Siniša Knežević, zamenik direktora Filijale za grad Beograd Nacionalne službe za zapošljavanje koji je zahvalio poslodavcima na pokazanom interesovanju za ove javne pozive koji preduzetnicima nude određene pogodnosti pri zapošljavanju nezaposlenih. Istakavši da je saradnja sa Opštinom u prethodnom periodu rezultirala zapošljavanjem većeg broja nezaposlenih lica sa Zvezdare, Siniša Knežević je poželeo prisutnima da na prezentaciji dobiju korisne informacije, ali i da nakon nje održe kontakt sa NSZ, jer će na taj način imati informacije o aktivnostima NSZ i programima koji mogu da im koriste u radu.\nNa prezentaciji su stručnjaci Nacionalne službe za zapošljavanje Vesna Živković Kostić, načelnik Odeljenja za programe zapošljavanja i preduzetništvo, Marčela Vuinac Obućina, načelnik Odeljenja za dodatno obrazovanje i obuke i Zorica Ristić, saradnik u Odseku za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba sa invaliditetom predstavile objavljene javne pozive: za stručnu praksu, javne radove, subvencionisano zapošljavanje (novčana sredstva za poslodavce po zaposlenom radniku), programe pripravnika, finansiranje obuke za poslodavce i druge.\nZa više informacija o javnim pozivima:


Univerzitetska galerija: Veče posvećeno Vladimiru Veličkoviću\nSPD Radnički: Vesti, 1. 6. 2020.\nSkup 20.000 nacista u Medison skver gardenu (Nemačko-američka federacija, 1939)\nVeče sećanja na nedavno preminulog akademika Vladimira Veličkovića, biće organizovano u Univerzitetskoj galeriji u četvrtak 24. oktobra od 18 časova.\nO jednom od najeminentnijih srpskih slikara, počasnom doktoru Univerziteta u Kragujevcu od 2006. godine, govoriće:\ndr Irina Subotić, prof. emeritus Univerziteta u Novom Sadu,\ndr Jelena Šalinić Terzić, profesor Filološko-umetničkog fakulteta, dobitnik nagrade za crtež iz Fonda Vladimira Veličkovića, i\nNevena Martinović, istoričar umetnosti, kustos Galerije Rima.\nU muzičkom delu programa nastupiće studentkinje: flautiskinja Jovana Mršulja i pijanistkinja Nevena Gligorić, u klasi prof. Karolja Maročika.\nVeče priređuju Centar za naučno-istraživački rad SANU i Univerzitet u Kragujevcu, u saradnji sa Galerijom Rima.\nPrvu izložbu Veličkovićevih radova Galerija Rima je priredila 2010. godine. Usledile su izložbe 2014, 2017 i 2018. godine, dok je u međuvremenu, u izdanju Rime, objavljeno šest monografija posvećenih stvaralaštvu Vladimira Veličkovića. Tokom decenije poznanstva i saradnje odnos ove galerije i umetnika bio je izgrađen na profesionalnom poverenju koje je vremenom preraslo u iskreno prijateljstvo. Veličković je, poput svih umetnika i intelektualaca svetskog renomea, bio otvoren za razgovore sa publikom i kolegama, a posebno raspoložen da pomogne mladim umetnicima. Organizacija njegovih izložbi i rad na publikacijama posvećenim njegovom stvaralaštvu, utoliko su bile važnije što su značile priliku da se sa njim učestalo druži i razgovara, da se od njega uči - o umetnosti i životu. Njegova umetnost već je utabala staze u večnost, a u Galeriji Rima zauvek će nedostajati zajedničko vreme provedeno u društvu čoveka takvog duha kakav je bio Vladimir Veličković, poručuju organizatori.


Dušan Ivković ličnost godine | Novosadski informativni portal 021\n"Prošla godina je u svakom smislu bila njegova godina. Duda Ivković je postao 'Legenda Evrolige', ušao je u 'Kuću slavnih' i na kraju simbolično i spektakularno, oproštajnom utakmicom u Atini, stavio tačku na dugogodišnju uspešnu karijeru", navodi se u obrazloženju.\nNavodi se da je utakmica u Atini bila košarkaški događaj godine "kao omaž treneru koji je obeležio više od pola veka najvećih uspeha u jednoj od retkih oblasti u kojoj smo toliko dominantni".\nIzbor Nedeljnika i Turning Pointsa za ličnost godine počela je prošle godine, kada je za ličnost godine proglašen predsednik SANU Vladimir Kostić.\nSlovenija u finalu Evrobasketa\nKošarkaška reprezentacija Slovenije plasirala se u finale Evropskog prvenstva, pošto je večeras u polufinalu pobedila Španiju sa ubedljivih 92:72 (25:19, 24:26, 24:12, 19:15).\nEP: Srbija ubedljiva protiv Italije, sa Rusijom u petak za finale\nU poslednjoj četvrtfinalnoj utakmici Evropskog prvenstva u košarci koje se održava u Istanbulu, Srbija je savladala Italiju rezultatom 83:67 (44:33).\nEP: Snažan otpor Mađara, Srbija za polufinale sa Italijom\nU osmini finala Evropskog prvenstva u košarci, Srbija je savladala selekciju Mađarske sa 86:78.


SRBI SE U 21. VEKU BORE ZA VODU I VAZDUH: 100 hektara plodne ravnice "poklonjeno kineskim investitorima za izgradnju prljave fabrike guma"! | Borba Info\nHome/Aktuelno/SRBI SE U 21. VEKU BORE ZA VODU I VAZDUH: 100 hektara plodne ravnice „poklonjeno kineskim investitorima za izgradnju prljave fabrike guma“!\nSRBI SE U 21. VEKU BORE ZA VODU I VAZDUH: 100 hektara plodne ravnice „poklonjeno kineskim investitorima za izgradnju prljave fabrike guma“!\n12/06/2021\tAktuelno Leave a comment\nNekoliko stotina aktivista građanskih pokreta i inicijativa, kao i pojedinih opozicionih političkih partija protestovalo je ispred gradilišta kineske fabrike guma Linglong u Zrenjaninu zbog kako su naveli, potencijalnog zagađenja životne sredine i nedostatka odgovarajućih dozvola za izradnju te fabrike.\nNosili su transparente „Nećete nas ućutkati kao Šinđang, napolje iz našeg grada“, a stranački aktivisti su nosili zastave Srbije i transparente „Ovo je naša zemlja, Srbija nije kolonija“.\n„Plodna ravnica poklonjena Kinezima“\nIzrazili su protest zbog toga što je obezbeđenje fabrike u nekoliko navrata „maltretiralo“ lokalne gradjanske aktiviste, kao i novinare.\nDejan Jovanović iz organizacije Bitka za Košutnjak ocenio je da građanski aktivizam može da promeni stvari na bolje.\nOn je pozvao Beograđane da budu solidarni sa Zrenjanincima.„U celoj Srbiji na delu je hajdučija. Srbija traži vazduh, vodu i slobodu“, rekao je Jovanović.\nDuško Kuzović iz pokreta Oslobođenje najavio je da će 12 organizacija uputiti otvoreno pismo nadležnim državnim organima zbog teške ekološke situacije u Zrenjaninu.\nPrevious VULIN PRONAŠAO “IZDAJNIKA” U POLICIJI! Evo ko je on…\nNext PUTIN O NOVOM “LIDERU”: “U svetu takvog ne da nema, nego nikad nije ni bilo, čak ni kod nas…“ – VIDEO


Bombardier Global 7500 avion obara i postavlja nove rekorde - Lux Life luksuzni portal: Moda, Stil, Trendovi, Kolekcije 2019/2020...\nSamo nekoliko nedelja nakon obaranja daljinskih rekorda za business avione – 8.152 nautičke milje, koje je preleteo između Singapura i Tusona, Bombardier Global 7500 model ponovo odnosi pobedu. Ovog puta, privatni avion oborio je brzinski rekord između Njujorka i Los Anđelesa. Dostižući maksimalnu brzinu od Mach 0.925 i održavajući je duže od dva sata, Global 7500 napustio je losanđeleski Van Nuys aerodrome u 7:01 ujutru po pacifičkom vremenu, da bi sleteo na njujorški Teterboro aerodrome u 1:55 popodne po istočnom vremenu, što znači da je svoj let završio za 3 sata i 54 minuta, oborivši rekord koji je prethodno držao drugi avion iste kompanije.\nNekoliko dana kasnije, isti Global 7500 avion napustio je Vestčester aerodrome u Vajt Pleinsu u 6:26 ujutru po istočnom vremenu i stigao na londonski Luton aerodrome u 3:52 popodne po lokalnom vremenu, završivši transatlantski let za 5 sati i 26 minuta uz uticaj sezonskih vetrova, uspešno ustanovivši rekord za najbrži let business aviona između ova dva veoma važna finansijska grada. Tokom ovog leta, Global 7500 razvio je maksimalnu brzinu od Mach 0.925, sa prosečnom brzinom od Mach 0.92.\nPočetkom prošlog meseca, iz Bombardier kompanije su otkrili da je novi Global 7500 business avion preleteo 8.152 nautičke milje, što je najduža udaljenost koju je ikada prešao jedan avion ovog tipa. Sa brzinom od Mach 0.85, ovaj let takođe postavlja rekord za najvišu brzinu na najvećem rastojanju u istoriji biznis avijacije. Kako kažu iz Bombardier kompanije, let je trajao oko 16 sati.\nInače, prostrani Bombardier Global 7500 avion je ušao u priču pre samo nekoliko meseci, u decembru prošle godine, a sadrži četiri različite kabinske zone, uključujući Club Suite, Conference Suite koji se pretvara u trpezarijski sto sa šest mesta, Media Suite, Master Suite sa krevetom punih dimenzija i tuš kabinom, uz kuhinju i apartman posvećen posadi. Pored toga, Global 7500 takođe dolazi sa novim Nuage sedištem, koje predstavlja prvu promenu sedišta u sektoru biznis avijacije u poslednjih trideset godina. Predivni Touch Cabin sistem upravljanja obezbeđuje kontrole na svakom sedištu i krevetu, tako da putnici mogu kontrolisati sve stvari – temperaturu, zvuk, osvetljenje, zabavu i mnogo toga drugog.\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: British Airways osvežava svoju business klasu


Top Secret ženska haljina 1925019 | ePonuda.com\nTop Secret ženska haljina 1925019 cene\ncena 5.823,00 din\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Top Secret ženska haljina 1925019 po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Top Secret ženska haljina 1925019 na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Ženske duge haljine cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Top Secret Ženske duge haljine, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Top Secret ženska haljina 1925019 sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Top Secret ženska haljina 1925019. Pre kupovine, podatke za Top Secret ženska haljina 1925019 proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Derbi Radničkog i Novog Beograda za prvo mesto – Veliki Park\nDerbi Radničkog i Novog Beograda za prvo mesto\nU derbiju za prvo mesto Superlige Srbije, vaterpolisti Radničkog dočekuju ekipu Novog Beograda, u sredu, od 19 časova, na bazenu SPD Radnički u Kragujevcu.\nNovi Beograd je naneo Radničkom jedini poraz u sezoni (11:8) i trenutno je prvi na tabeli, sa bodom više od Kragujevčana. Potom su se Kragujevčani revanširali izabranicima Vladimira Vujasinovića u polufinalu Kupa (13:9), kada su pružili jednu od najboljih partija u sezoni.\nOba tima predstavljaju Srbiju u pravom svetlu u evropskim takmičenjima, pa je i to jedan od pokazatelja da ljubitelje vaterpola očekuje nova kvalitetna predstava. I dok je Radnički prošao u četvrtfinale, gde će se sastati sa mađarskim Solnokom, Novi Beograd je eliminisan golom razlike od grčkog Vuljagmenija (7:7, 9:8).\n– Očekuje nas prava derbi utakmica, kao što su to uostalom bile i prve dve. Naši mečevi su puni energije, tenzije i pravog sportskog naboja i mislim da ćemo ljubiteljima vaterpola i ovoga puta doneti mnogo uzbuđenja i lepih poteza. Ovo je izuzetno bitan meč za nas, jer bismo pobedom izbili na prvo mesto, što nam je i cilj. U prvom duelu smo izgubili, ali smo pravo lice pokazali u Kupu i ako odigramo tako, kao i protiv Šapca pre nedelju dana, siguran sam da ćemo se na kraju radovati – rekao je Strahinja Rašović, jedna od uzdanica Radničkog.\nOd polusezone Novi Beograd je jači za levorukog Filipa Gardaševića, pristiglog iz Šapca, koji je trenutno drugi strelac lige, sa 31 golom, iza novog saigrača Draška Gogova koji je neprikosnoven sa 41 pogotkom.\n– Novi Beograd u svojim redovima ima nekoliko odličnih igrača, a sigurno je da su dosta dobili i dolaskom Gardaševića. To nas ne treba puno da interesuje, guramo svoju priču, imamo naše ciljeve i učinićemo sve da pobedimo. Nema sumnje da nas očekuje težak duel, ali odigraćemo muški i dati sve od sebe da upišemo važan trijumf – zaključio je Rašović.\nDirektan prenos utakmice obezbeđen je na Sportklubu 6.


Berlinska publika nagradila srpski film „Šavovi” na 69. Berlinskom filmskom festivalu („Berlinale”) | Adria Daily\nU konkurenciji od 37 filmova iz celog sveta, berlinska publika ovogodišnjeg „Berlinala” dodelila je srpskom filmu „Šavovi” Drugu nagradu za najbolji igrani film u selekciji „Panorama”, reditelja Miroslava Terzića, sa Snežanom Bogdanović u glavnoj ulozi.\n(Fotografija: Film „Šavovi”, 2019; © „MCF”)\nFilm „Šavovi”, rađen u produkciji „West End” producentske kuće iz Beograda, već je osvojio nagradu stručnog tročlanog žirija za najbolji evropski film „Europa Cinemas Label” u selekciji „Panorama” i dobio specijalnu podršku za evropsku distribuciju od strane Evropske asocijacije „Art House” bioskopa. Svoju nacionalnu premijeru „Šavovi”, inspirisan istinitom pričom beogradske krojačice koja skoro dve decenije traži svog „mrtvog” sina, imaće 1. marta 2019. od 19 časova i 30 minuta u „Komank dvorani”, a u sklopu programa 47. „FEST-a”, dok će 14. marta započeti svoj „bioskopski život” u Srbiji i regionu.\n„Svi kritičari, i naši i strani, koji su pisali o ‚Šavovima’ posle svetske premijere na 69. Berlinskom filmskom festivalu, istakli su da film, pored jakog umetničkog izraza i izuzetne glumačke kreacije Snežane Bogdanović i cele glumačke ekipe, ima veliki bioskopski potencijal. Ponosni smo što smo uspeli da napravimo film koji je osvojio i kritiku i publiku ovog značajnog festivala”, rekla je Milena Trobozić Garfield, jedna od producenata filma.\n(Fotografija: Premijera filma „Šavovi” – Snežana Bogdanović i Uliks Fehmiju, 69. „Berlinale”, 2019; © „MCF”)\nTagsBeograd nagrade premijera srpska kinematografija


Gužve u servisima zbog guma\nFoto: Jelena Đurđević | Gužve u servisima zbog guma\nGoran Lajić 11.04.2018 09:05\nBANJALUKA, BIJELJINA - U servisima za zamjenu guma već od 1. aprila uveliko je počela demontaža zimskih i montiranje ljetnih guma na četvorotočkaše, iako je zimska oprema obavezna do 15. aprila.\nČekanja traju od sat vremena do dva, dok se u pojedinim servisima za zamjenu pneumatika mora naručivati.\nServiseri kažu da su gužve već počele, ali i da veliki broj građana vozi automobil na zimskim gumama tokom čitave godine, pa je zbog toga gužva za mijenjanje guma pred ljetnu sezonu ipak manja od one pred zimsku sezonu.\nStefan Straživuk, komercijalista u maloprodaji u Auto-centru "Merkur" Banjaluka, kaže da je porasla gužva, kao i prodaja ljetnih guma zadnjih 10 do 15 dana, te da su zbog toga sve vrijeme u poslu.\n"Kako se približava 15. april gužve su sve veće i veće, te tada očekujemo udarnu gužvu. Otprilike se sada na zamjenu čeka od sat do dva, sve u zavisnosti od toga kada klijent dođe i uzme broj. Tokom jutarnjih časova očekujemo najveću navalu i nekad se za 10 minuta podijeli 20 brojeva", rekao je Straživuk.\nOn je istakao da se inače cijena montaže i balansiranja guma nije mijenjala, dok cijena same gume zavisi od proizvođača.\n"Cijene se nisu mijenjale, s tim da smo mi dobili najnoviju mašinu, gdje ne može postojati oštećenje alu-felge, pa je zbog toga kod nas montaža sada devet KM", rekao je Straživuk i dodao da uz kupovinu guma ide besplatna montaža.\nNaglasio je da je najekonomičnije da vozači imaju dva seta guma, te da ljeti voze na ljetnim, a zimi na zimskim gumama.\n"Zimska guma u svom svojstvu ima dosta veći procenat čiste gume, dok je u ljetnoj manji procenat. Zimska guma preko ljeta se brže topi, stvrdne se i postane plastika, te onda za zimu nemate kvalitetnu gumu", naglasio je Straživuk.\nPored ekonomskih razloga, on je dodao da je i sigurnije ljeti koristiti ljetne, a zimi zimske gume, jer dolazi do bržeg zaustavljanja i manjeg proklizavanja.\nU Auto-servisu ASD u Banjaluci kažu da su veće gužve za postavljanje ljetnih guma počele prije tri-četiri dana, te da se sada čeka sat ili dva.\n"Najbolje je da se ljudi naruče putem telefona. Mi ih možemo primiti i ovdje kada dođu za zamjenu guma, ali se mora sačekati sat-dva, u zavisnosti od toga koliko auta imamo prije", rekli su u ovom servisu.\nIstakao je da su ljudi počeli mijenjati gume ranije nego inače, te da 15. aprila svakako očekuju gužve, ali ne velike kao što to bude zimi.\nMirko Vasković, šef servisa "Timko 2" u Bijeljini, kaže da ljudi mijenjaju gume od 1. aprila.\n"Mi smo ovdje blizu granice sa Srbijom, kod njih se gume mijenjaju već 1. aprila, pa oni mahom dolaze kod nas. Pored njih, i građani Bijeljine i okoline već uveliko intenzivnije mijenjaju gume", rekao je Vasković.\nOn kaže da su to uglavnom obzirniji građani koji hoće da izbjegnu moguću gužvu oko 15. aprila, kada očekujemo da će biti najveći udar za zamjenu guma.\n"Nije gužva u ovom periodu za mijenjanje guma kao što to bude u zimskom periodu. Ljetne gume nisu obavezne, samo što prestaje obaveza da se vozi na zimskim gumama", rekao je Vasković.\nU "Sava trgovini" u Sarajevu kažu da su ljudi počeli već da mijenjaju ljetne gume, ali da naročite gužve nema, te da je očekuju 15. aprila.\nBanjalučanin Miloš K. kaže da je došao zamijeniti pneumatike poučen iskustvom iz zimskog perioda da ne čeka zadnji trenutak.\n"Za svaki slučaj sam došao ranije da zamijenim gume i čekam više od sat vremena", rekao je ovaj Banjalučanin.


Web stranica Vlade TK - Ministar Džidić primio u posjetu delegaciju Crvenog krsta TK\nOvom prilikom ministar Džidić se podrobnije upoznao sa položajem i radom Crvenim krstom, dosadašnjim aktivnostima i projektima planiranim u 2021. godini. Također, izražena je zahvalnost za podršku koju Crvenom krstu kontinuirano pruža Vlada Tuzlanskog kantona, kao i resorna kantonalna ministarstva za rad, socijalnu politiku i povratak i zdravstva. Posebna zahvalnost Ministarstvu za rad, socijalnu politiku i povratak je iskazana zbog uvažavanja i prepoznatosti uloge i aktivnosti koju Crveni krst kontinuirano provodi. Ovom prilikom predstavnici Crvenog krsta su zamolili da se ovogodišnja podrška ovoj organizaciji zadrži na nivou prošlogodišnje, kako ne bi došla u pitanje realizacija planiranih aktivnosti. Također je razgovarano i o mogućoj realizaciji zajedničkih projekata koji bi bili usmjereni na pomoć najugroženijim kategorijama građana Tuzlanskog kantona.\nU ime Ministarstva sastanku je prisustvovao i sekretar Ministarstva Anto Iljkić, dok su delegaciju Crvenog krsta Tuzlanskog kantona sastanku prisustvovali predsjednica CKTK Razija Majstorović, sekretar Merima Sarajlić i projekt koordinator u Crvenom križu TK Tanja Bijedić.


Naslovna » Izlasci » Film » Triler Plan osvete u bioskopima\nNada Mandić 12. septembar 2013. Film Komentari su isključeni na Triler Plan osvete u bioskopima\nIako triler, u centru pažnje je ljubavna priča. Smešten je u kriminalno podzemlje Njujorka. Viktor (Kolin Farel) je desna ruka šefa podzemlja, Alfonsa (Terens Hauard), koji se suočava sa situacijom da mu neko konstantno ubija članove bande i šalje podrugljive i preteće poruke.\nViktorov prijatelj, Darsi (Dominik Kuper), koji takođe radi za Alfonsa, postaje opsednut time da nađe ubicu kako bi postao Alfonsov miljenik i važan član kriminalne grupe. Usred svega toga, Viktor upoznaje Beatris (Numi Rapas), misterioznu Francuskinju, koja živi s majkom, Valentinom (Izabel Iber) u zgradi preko puta Viktorove.\nKad Viktor počne da se zaljubljuje u nju, shvatiće da ona nije žena kakvom se čini, već žrtva zločina koja traži odmazdu za šta joj treba Viktorova pomoć. Ali uskoro će shvatiti da je i Viktor čovek koji traži osvetu zbog ubistva njegove žene i ćerke nekoliko godina ranije. Kad ovo dvoje ranjenih ljudi, opsednuti osvetom, započnu vezu, njihova hemija i strast dovešće ih do toga da će izvesti nasilan i katarzički plan osvete. (danubeogradu.rs)\nPrethodni Canon: Najbolji štampači za kućnu upotrebu i za mala preduzeća\nSledeći Modni Katapult od 13. do 15. septembra


Vlada Srbije je nedavno projekat izgradnje državnog puta prvog reda "Vožd Karađorđe" proglasila projektom od posebnog značaja za državu, tako da će se prilikom njegove realizacije primenjivati i poseban zakon, leks specijalis, koji je skupština usvojila u februaru. To znači da se, ukoliko se projekat radi na osnovu međunarodnog ugovora, bilateralnog sporazuma ili strateškog partnerstva, neće primenjivati Zakon o javnim nabavkama. Država u tom slučaju nema obavezu da raspisuje tendere za projektante ili izvođače radova, podseća Politika.\nKo će graditi put "Vožd Karađorđe", još nije poznato. Mada je sredinom januara Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture saopštilo je da za gradnju šumadijskog koridora "Vožd Karađorđe" zainteresovana kineska kompanija "Pauer Čajna", koja radi deonicu obilaznice oko Beograda ka Bubanj Potoku, a zainteresovana je i za nastavak ka Pančevu.\n- U ovom trenutku nije potpisan nijedan ugovor sa nekom kompanijom u vezi sa realizacijom ovog projekta. Vlada Srbije donela je 14. maja zaključak kojim se potvrđuje "Vožd Karađorđe" kao projekat od posebnog značaja za Republiku Srbiju. Naredni korak u njegovoj realizaciji biće izrada planske i tehničke dokumentacije - kažu u Ministarstvu građevinarstva saobraćaja i infrastrukture.\nDržavni put "Vožd Karađorđe" ukupne dužine oko 220 kilometara, treba da poveže istočnu sa centralnom i zapadnom Srbijom, obuhvatajući područja opština Sopot, Mladenovac, Lazarevac, Aranđelovac, Topola, Rača, Lapovo, Velika Plana, Svilajnac, Despotovac i Bor. Petljom "Županjac" kod Lazarevca biće spojena dva auto-puta, "Miloš Veliki" i "Vožd Karađorđe".\nNemanja Nenadić, programski direktor Transparentnosti Srbija, potvrđuje da je proglašavanje auto-puta "Vožd Karađorđe" projektom od posebnog značaja za državu uvod u primenu navedenog specijalnog zakona. Prema ovom propisu, Zakon o javnim nabavkama, to jest obaveza raspisivanja tendera, ne mora da bude primenjen u slučaju međudržavnih sporazuma i strateških partnerstava (što znači da bi odabir tog partnera bio izvršen na osnovu ad hok pravila koja će vlada doneti samo za taj projekat). I u jednoj i u drugoj varijanti posledica primene takvih pravila jeste odsustvo konkurencije.\n- Kolike su štete od toga možemo samo da procenjujemo, ali ne možemo utvrditi na egzaktan način. Mi ne znamo da li bi onaj ko je dobio posao bez nadmetanja dobio taj posao na nadmetanju. Lišeni smo mogućnosti da saznamo li bismo za isti novac dobili kvalitetniji put ili možda čak i jeftiniji - kaže Nenadić.\nOvih dana se takođe govori i o auto-putu Beograd-Zrenjanin (koji je takođe kandidat za projekat od posebnog značaja, sudeći po obrazloženju leks specijalisa), kako kineska kompanija "Šandong haj spid" raspisuje tender za projektanta. Sa tom kompanijom je Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture potpisalo Memorandum o razumevanju i izradi planske i tehničke dokumentacije. U Ministarstvu građevinarstva kažu da će kompanija "Šandong" finansirati izradu projektne dokumentacije za ovaj projekat, ali da joj nije dodeljena izgradnja auto-puta Beograd-Zrenjanin i nije zaključen ugovor o izgradnji.\nNenadić, međutim, naglašava da memorandum ne može biti osnov za dodelu posla projektovanja kineskoj kompaniji "Šandong", jer je to neobavezujući dokument. Trebalo bi da postoji ugovor. - Izgradnja auto-puta je svakako korisna, ali se postavlja pitanje da li za nas najpreča. Pretpostavlja se da i kineska strana ima neki interes, recimo zbog fabrike "Ling Long" u Zrenjaninu. Možda je u tom slučaju mogao da bude primenjen i neki drugi model saradnje i finansiranja, poput koncesije - kaže Nenadić.\nGoran Rodić, potpredsednik Građevinsko inženjerske komore, kaže da su oba projekta diskutabilna sa aspekta saobraćajne opravdanosti. - Vreme će pokazati da li postoji dovoljan protok saobraćaja od Mladenovca do Bora ili od Beograda do Zrenjanina koji bi isplatio ove investicije. Auto-put do Zrenjanina će nas skupo koštati jer, ako bude išao preko parcela PKB-a, tom preduzeću će država za eksproprijaciju poljoprivrednog zemljišta morati da isplati oko 100 miliona evra, približno za koliko je "Al Dahra" kupila to preduzeće. Pre nego što se krene u ovakve investicije trebalo bi uraditi analize isplativosti. Tačno se zna koliki protok saobraćaja je neophodan da bi auto-put bio isplativ - smatra Rodić i naglašava da je izgradnja svakog auto-puta korisna za stanovništvo koje živi na području kuda prolazi. On kaže da dodela poslova na osnovu bilateralnih i međunarodnih sporazuma povećava vrednost investicije za oko 30 odsto. Kao što je to urađeno u slučaju Moravskog koridora, kada je posao dodeljen američkom "Behelu", ili auto-puta Čačak-Požega, kada je posao dobila kineska kompanija "Čajna rouds end bridžis". Očigledan je i primer projektovanje auto-puta Beograd-Zrenjanin. Kinezi, kaže, neće čak da angažuju svoje inženjere, već raspisuju tender za projekat. - Njima je to značajno za sticanje reference. Imaće upisano da su u Evropi projektovali neki auto-put. Zašto mi to dozvoljavamo, ne znam, jedino ako ne želimo da na ovaj način steknemo naklonost Si Đinpinga - dodaje Rodić.


19. Bijenale keramike – EKO KUCA magazin\n12 - 22. decembar 2017.\nSekcija za umetnost i dizajn keramike i stakla ULUPUDS\nSavet 19. Bijenala keramike se kao organizator veoma ponosi što je i ove godine postavka skup različitih kreativnih, uspešno realizovanih ideja i rešenja. Pored monumentalnih kompozicija, zidnih, podnih i prostornih instalacija, podjednako važno mesto na ovogodišnjoj postavci zauzimaju keramoskulpture (figuracija, geometrijska i lirska apstrakcija ), dekorativne forme i posudna keramika. Osnovni materijal – keramika (kamenina, porcelan, majolika,terakota) je na pojedinim eksponatima oplemenjen i nekim drugim materijalima (staklo, metal, drvo, pesak, žica, kamen). Svi radovi su besprekorno tehnički izvedeni, a visoko razvijena tehnologija i tehničke mogućnosi savremenog doba omogućili su nekim autorima da ostvare sintezu keramike i novih, modernih medija (štampa, LED rasveta).\nRaznovrsnost je baza na kojoj se temelji Bijenale keramike, a inventivnost, svežina ideja, pozitivna stvaralačka energija, entuzijazam, sloboda umetničkog izražavanja, istraživački duh, kreativnost i mašta doprinose da svi radovi čine jednu jedinstvenu impresivnu celinu. //ek MAJA ŠKALJAC STANOŠEVIĆ\nPrethodni članak Bez reči\nSledeći članak Izložba lutaka\n31. окт, 2015.


Abu Dabi - Dnevni list Danas\nPočetna » Mesta » Abu Dabi\nŠef američke diplomatije Majk Pompeo izjavio je danas u Abu Dabiju da se SAD zalažu za „mirno rešenje“ tenzija posle napada na naftna postrojenja u Saudijskoj Arabiji.\nPiše: Beta/AFP 19. 9. 2019.\nSAD, Velika Britanija, UAE i Saudijska Arabija se založile za diplomatsko rešenje krize sa Iranom\nPiše: Beta-AFP 24. 6. 2019.\nPiše: Beta - AP 5. 2. 2019.\nPoglavar Rimokatoličke crkve Franja založio se u Abu Dabiju za versku slobodu, kao i za jednaka prava građana na Bliskom istoku.\nĐoković pobedom počeo sezonu\nNajbolji teniser sveta Novak Đoković uspešno je počeo novu sezonu, pošto je u polufinalu egzibicionog turnira u Abu Dabiju pobedio Rusa Karena Hačanova u dva seta, sa 6:4, 6:2.\nVučić zamolio šeika Mohameda za podršku oko Kosova\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić sastao se danas u Abu Dabiju sa princom prestolonaslednikom Ujedinjenih Arapskih Emirata šeikom Mohamedom bin Zajedom al Nahjanom.\nPotpisan ugovor o prodaji PKB Korporacije Al Dahri\nKompanija Al Dahra saopštila je danas da je potpisan ugovor za kupovinu imovine PKB Korporacije i njenih zavisnih društava u Srbiji, kroz model prodaje imovine.\nDačić u UAE: Najznačajniji srpski partner na Bliskom istoku\nZahvaljujući naporima srpskog i emiratskog rukovodstva, danas Srbija i Emirati imaju odlične političke i ekonomske odnose koji se ubrzano razvijaju na svim poljima, rekao je ministar spoljnih poslova Ivica Dačić na prijemu u Ambasadi Srbije u Ujedinjenim Arapskim Emiratima.\nPoginulo sedmoro dece u UAE\nSedmoro dece je rano jutros poginulo u požaru u Fudžejri, na istoku Ujedinjenih Arapskih Emirata, saopštila je policija.\nMuzej Luvr Abu Dabi iz vazduha (VIDEO)\nFrancuski predsednik Emanuel Makron svečano je večeras, deset godina posle pokretanja projekta, otvorio muzej Luvr u gradu Abu Dabiju, prvi univerzalni muzej u svetu koji nosi poruku tolerancije.\nPovratak Đokovića u Abu Dabiju\nPiše: S. D. 24. 10. 2017.\nBin Zajed posetio srpski štand na sajmu naoružanja\nPrestolonaslednik emirata Abu Dabi i zamenik komandanta Oružanih snaga šeik Mohamed Bin Zajed posetio je danas srpski štand na 13. međunarodnoj izložbi naoružanja i vojne opreme IDEX 2017.\nPrivredna komora Abu Dabija naredne godine otvoriće predstavništvo u Srbiji.


Voditeljka Jovana briljira: Sa elitnom prostitutkom iskusno ćaska o oralnom seksu | Luftika\nviagra im internet bestellen strafbar Novi Sad\nTaman kada pomislimo da smo sve videli na našim televizijskim programima, pojavi se nenadmašna Jovana Jeremić sa novom neverovatno genijalnom idejom za podizanje gledanosti. Ona se ovoga puta potrudila da osim gledanosti, podigne maštu i gledaocima sa nastranim sklonostima.\nJovana je u goste dovela transrodnu osobu, elitnu prostitutku i pevačicu Elektru Elit, sa kojom je između ostalog razgovarala o oralnom zadovoljavanju muškaraca. Jovana se tokom razgovora prilično udubila u ovaj razgovor, dokazavši da je zaista umetnica novinarskog poziva i zanata.\nFrapantna je činjenica da se ovakav i sličan sadržaj emituje na televiziji koja je nacionalnu frekvenciju dobila za prikazivanje dečijeg i edukativnog programa. Da li oni to vašu decu usmeravaju i edukuju pitanje je za sve roditelje u Srbiji.\nGošća sa muškim poreklom predstavila se kao Pit Bul u ostvarivanju oralnih fantazija partnera, dok je Jovana od ranije poznata kao Staford zbog svog čuvenog lapsusa u živom programu. Borba dve dominatne ženke privikla je veliku pažnju nastranog gledališta, a u komentarima se mogu pročitati razne uvredljive poruke upućene voditeljki.\nJovanina konceptualna umetnost još uvek nije u potpunosti shvaćena u domaćoj javnosti, iako se njena genijalnost svakodnevno izliva preko televizije, ali i društvenih mreža. Ukoliko je istina da ne postoji loša reklama, onda je Jovana doktorirala sa svojim plitkim marketinškim trikovima.\nOvakve emisije su nacionalno blago napredne Srbije, a ravnodušnost sa kojom se ovakve pojave mogu i moraju posmatrati jedini je lek i način da se zdrav razum sačuva, jer je i više nego jasno da je mozak pod žestokim udarom sa svih strana.\nElektra Elit iz svog muškog perioda ima ćerku i sina, a bivša žena mu je, po sopstvenom priznanju, najveća podrška u životu.\nČest je sagovornik srpskih medija, a to dovoljno govori o tome šta prosečnog gledaoca u Srbiji zaista zanima da čuje. Ili vlasnici i urednici medija zapravo tako vide svoje konzumente? Krv, seks, skandal, afera i još mnogo toga što je Jovana već odavno naučila pored svog mentora Milomira Marića.\nOvo o čemu pričaju Pit Bul i Staford bi možda mogli da primenimo na samima sebi, da makar malo predahne naš dragi predsednik i najveći frajer u modernoj istoriji Srbije.\noznakedečiji program edukativni program elektra elit elitna prostitucija jovana jeremić transrodna osoba\nlevitra in niederlande VKontakte\nbraucht man ein rezept für levitra Flipboard


Nizak stepen učešća mladih u javnom životu izazov za čitavo društvo | Standard\nNizak stepen učešća mladih građana i građanki u javnom životu na lokalnom nivou prepoznaju institucije, nevladin sektor i sami mladi. Podsticanje na kritičko mišljenje i usmjeravanje mladih na pokretanje inicijativa prioriteti su za čitavo društvo, poručeno je na predstavljanju rezultata Istraživanja potreba mladih i procjene lokalnih omladinskih politika u 15 crnogorskih opština.\nUbjedljivo najvažniji razlog za nezadovoljstvo u većini opština jeste loš sveukupni kvalitet življenja, uzrokovan lošim mogućnostima zapošljavanja, kvalitetom obrazovanja i dostupnošću kulturnih sportskih i drugih sadržaja za mlade. Sve ovo utiče na to da mladi razmišljaju o odlasku i iz opštine i iz države, a najveći procenat tih mladih je u Danilovgradu (68,3%), Cetinju (52,4%) i Andrijevici (51,9%), i to dominantno mlade žene u ovim opštinama.\nDr Vojin Golubović, stručnjak za socio-ekonomske analize i član Instituta za strateške studije i projekcije koji je realizovao istraživanje upozorio je da se prilike na tržištu rada i to nezadovoljstvo odražavaju na nedostatak želje mladih za napredovanjem, a posebno na gubitak interesovanja.\nNa primjer, 43,7% ispitanih mladih osoba nikada ne prisustvuje kulturnim događajima (muzeji, galerije i pozorišta); trećina njih odlazi na koncerte i svirke svega nekoliko puta godišnje ili rjeđe; a skoro polovina nikada ne prisustvuje sportskim događajima. Tako više od 60% mladih ljudi iz Nikšića nema hobi, a 75% mladih u Glavnom gradu nikada nije učestvovalo u neformalnom obrazovanju.\nViše od polovine ispitanika (57,8%) ne vjeruje da za njih postoji prilika za zaposlenje, a među njima najviše mladih muškog pola. To je posebno izraženo u opštinama Kolašin, Budva, Plužine i Pljevlja. Takvo razmišljanje može voditi i nepovjerenju u institucije sistema, na šta ukazuje podatak da se skoro trećina (31,9%) anketiranih mladih nije registrovala kod Zavoda za zapošljavanje.\nOtvarajući konferenciju, ministar sporta i mladih Vasilije Lalošević je poručio da je vrlo važno da mladi u svojim zajednicama uspostave kvalitetan dijalog sa lokalnim organima vlasti u cilju obezbjeđivanja podrške u realizaciji različitih aktivnosti za mlade i sa mladima.\n“Naročitu pažnju treba posvetiti stvaranju podsticajnog okruženja za mlade koji pripadaju ranjivim grupama sa ciljem njihovog integrisanja u svim oblastima društvenog djelovanja. Ministarstvo sporta i mladih u narednom periodu još intenzivnije će raditi na kreiranju novog strateškog okvira omladinske politike i donošenju efikasnijih zakonskih rješenja kojima se uređuju oblasti od interesa za mlade. Rezultati istraživanja će nam biti od izuzetnog značaja i dati smjernice u kom pravcu je potrebno djelovati prilikom kreiranja politika za mlade”, rekao je on.\nStalna predstavnica UNDP-a u Crnoj Gori Daniela Gašparikova poručila je da ReLOaD inicijativa i postoji da bismo stvarali društvo po mjeri svih, ne zapostavljajući nikog. “Jedan od prioritetnih ciljeva jeste uključivanje mladih u razvoj zajednice.\nVjerujem da će rezultati istraživanja poslužiti donosiocima odluka kao polazna tačka u kreiranju politika i programa za mlade i izazove sa kojima se suočavaju”, rekla je Gašparikova. Dodala je da u tom procesu ne smijemo zaboraviti da mladi nijesu jedinstvena kategorija i da moramo imati u vidu različite potrebe mladih žena i mladih muškaraca, kao i specifične prepreke sa kojima se suočavaju mladi pripadnici manjinskih naroda ili drugih marginalizovanih grupa.\n“Dok polako izlazimo iz zdravstvene krize bez presedana, EU prepoznaje koliki je uticaj pandemija imala na mlade ljude. Zbog toga smo odlučili da 2022. proglasimo Evropskom godinom mladih. Ulažemo mnogo napora da pomognemo mladima i podržimo njihove dobre inicijative.\nŽelimo da ih uključimo u procese donošenja odluka, kao i da poboljšamo situaciju kada su posrijedi mogućnosti njihovog zapošljavanja i obrazovanja. Rezultati Istraživanja o stavovima mladih daju nam koristan uvid u probleme crnogorske omladine i dobra su polazna osnova kada je u pitanju razvoj naših budućih projekata, koji bi trebalo da donesu konkretna poboljšanja mladima”, rekao je zamjenik šefice Delegacije EU u Crnoj Gori Rikardo Seri.\nIstraživanje je urađeno u okviru inicijative Regionalni program lokalne demokratije na Zapadnom Balkanu 2 (ReLOaD2), projekta koji, uz finansijsku podršku Evropske unije, sprovodi Program Ujedinjenih nacija za razvoj (UNDP) u Crnoj Gori.\nAnaliza je obuhvatila procjenu postojećih zakonskih okvira i strategija, fokus grupe s mladima u 15 opština, dubinske intervjue s donosiocima odluka, kao i kvantitativno istraživanje na uzorku od 1818 mladih. Cilj ReLOaD programa je, između ostalog, da osnaži mlade ljude da se uključe u donošenje odluka i poboljša njihov ekonomski položaj. Kako bi se bolje razumjele potrebe i navike mladih, istraživanje je pokrilo čitav set pitanja važnih za život i angažman mladih u 15 opština koje učestvuju u projektu u okviru pet klastera:\nDemokrate: Pitamo ministra Adžića zašto sektor bezbjednosti nije provjerio imovinu Ljuba Milovića?\nPodsjećaju da je u novembru prvi put u Skupštini Crne Gore upravo poslanik Demokrata, Vladimir Martinović, pomenuo ime Ljuba Milovića kada mnogi iz...\nDemokrate: Pitamo ministra Adžića zašto sektor bezbjednosti nije provjerio...


Trend nelikvidnosti preduzeća u zemljama srednje i istočne Europe bili su podložni raznim privrednim uslovima, merama podrške i zakonskim promenama tokom poslednje dve godine. Zaista, pandemija Covid-19 koja je pokrenula privredni pad i službeno sprovedeno zaključavanje donela je sa sobom zabrinutost ne samo za makroekonomsku aktivnost već i za likvidnost plaćanja kompanija.\nU ovom fokusu, tim za ekonomska istraživanja kompanije Coface istražuje ekonomske posledice rusko-ukrajinskog sukoba, posebno rasta cena robe.\nDve godine nakon izbijanja pandemije svetska privreda nastavlja da se oporavlja iako pred njom i dalje stoje veliki izazovi.\nMapa procene rizika zemlje Q4-2021\nNovo izdanje Coface procene rizika zemalja. Istražite i preuzmite Coface-ovu procenu rizika za 162 zemlje.\nCoface procena 13 glavnih sektora baziraju se na 75 godina iskustva kompanije Coface i objavljenih finansijskih podataka preduzeća koja se kotiraju na berzi iz 6 geografskih regija.


Opozicija odbila sastanak sa Dodikom\nPredstavnici Saveza za promjene neće se odazvati na konsultativni sastanak, koji je predsjednik Republike Srpske (RS) Milorad Dodik najavio za subotu, 14. oktobra, u vezi s radom Suda i Tužilaštva BiH, nezavično se saznaje.\nDodik je na razgovore pozvao predsjednika Narodne skupštine RS Nedeljka Čubrilovića, premijerku Željku Cvijanović, ministre policije i boračkih pitanja, predsjednike političkih partija u Narodnoj skupštini RS, te predstavnike RS u institucijama BiH.\nPoziv na sastanak upućen je boračkim i udruženjima ratnih vojnih invalida, bivših logoraša, Udruženju žena žrtva rata u RS te Centru Vlade RS za istraživanje rata, ali i mitropolitu dabrobosanskom Hrizostomu.\nNa Dodikovom spisku pozvano je ukupno 30 osoba.\nDodik je juče na Palama rekao da je presuda Oriću "nedopustiva i da se preko ovakvog rada Suda i Tužilaštva BiH ne može preći".\nKazao je i da nije protiv toga da se u okviru nekog drugog rješenja zadrže Sud i Tužilaštvo BiH, ali definisani na drugačijim osnovama od postojećih. Ponovo je pozvao Srbe koji rade u ovim institucijama da ih napuste te najavio da će im tim povodom pojedinačno uputiti i pismo.


Vesti iz BCBP, EU treba da reaguje na zarobljavanje službi bezbednosti u regionu\nVaša lokacija / Beogradski centar za bezbednosnu politiku / Aktivnosti / Vesti iz BCBP / EU treba da reaguje na zarobljavanje službi ... /\nEvropska unija treba da reaguje na signale zloupotrebe službi bezbednosti na koje ukazuje civilno društvo u Srbiji i u Crnoj gori pre nego što se dogodi afera velikih razmera kao 2015. godine u Severnoj Makedoniji, zaključak je skupa koji je Beogradski centar za bezbednosnu politiku (BCBP) organizovao 4. juna 2019. u Beogradu.\nEvropska komisija prepoznala je da zemlje Zapadnog Balkana sve više imaju problema sa zarobljavanjem države, u čemu značajnu ulogu imaju službe bezbednosti. Zbog učešća u tom negativnom procesu rad službi bezbednosti ne sme da bude tabu tema u javnosti, rekla jeistraživačica BCBP i moderatorka skupa Jelena Pejić.\nZnaci zarobljavanja službi bezbednosti u Srbiji\nIzvršni direktor BCBP Predrag Petrović ukazao je na loš trend politizacije službi bezbednosti u Srbiji. Nelegitiman uticaj politike na rad službi bezbednosti bio je prisutan i ranije, ali je u poslednjih nekoliko godina došlo do znatnog pogoršanja i jače zloupotrebe službi od strane političara. Petrović je istakao da EU u procesu pregovora sa Srbijom mora da obrati veću pažnju na reformu službi bezbednosti bez koje neće biti ni napretka u vladavini prava.\n„Uticaj politike na rad službi bezbednosti očigledan je na primeru postavljanja Bratislava Gašića, visokog funkcionera vladajuće partije, za direktora BIA. Upitno je da li je tako nešto negde u Evropi zabeleženo,“ istakao je Petrović.\nSa druge strane, policijski inspektor Nebojša Blagotić koji je istraživao naftnu mafiju i ukazao na spregu službi bezbednosti, političkih partija i organizovanog kriminala prevremeno je penzionisan. Sud je presuđivao u njegovu korist, ali se ništa nije desilo. Slučaj na koji je on ukazivao ostao je potpuno neistražen, Petrović je podsetio.\nPetrović je istakao je da ovi primeri mogu izgledati kao izolovani slučajevi, ali ih je dovoljno da se mogu povezati u širu sliku.\n„Možda najilustrativniji primer zarobljavanja službi bezbednosti, u najskorije vreme, je slučaj visoko pozicioniranog radnika BIA i bivšeg načelnika beogradskog centra BIA Marka Parezanovića, koji je izjavio da najveću pretnju za bezbednost Srbije predstavlja prikriveno delovanje pojedinaca putem opozicionih partija, medija, sindikata i nevladinih organizacija,“ rekao je Petrović.\nFunkcionalan nadzor službi bezbednosti bi umanjio sumnje o njihovoj sprezi sa organizovanim kriminalom i političkim moćnicima, ali on više ne postoji. U Srbiji je postojala dobra praksa kontrole službi bezbednosti koje je uspostavio prethodni zaštitnik građana, uradivši nekoliko dubinskih kontrola rada, objasnio je Petrović. Međutim, danas se Zaštitnik građana ne bavi nadzorom službi bezbednosti, nisu dostupni podaci o broju ljudi koji se bave nadzorom službi u ovoj instituciji, kao i koliko njih ima bezbednosne sertifikate koji im omogućavaju dubinsku kontrolu službi. Skupštinski Odbor za kontrolu službi bezbednosti je ostvario izvestan napredak u radu u prošlosti ali je taj trend prekinut. Trenutno stanje najbolje ilustruje činjenica da je predsednik Odbora Igor Bečić dodelio plakete za zasluge ljudima iz MUP-a i policije, Nebojši Stefanović, Dijani Hrkalović i Vladimiru Rebiću, zaključio je Petrović.\nEU nije reagovala na rana upozorenja civilnog društva u Severnoj Makedoniji\nNajdrastičniji primer zloupotrebe službi bezbednosti dogodio se u Severnoj Makedoniji gde je Uprava za bezbednost i kontraobaveštajne poslove od 2008. do kraja 2015. godine nezakonito prisluškivala više hiljada građana. Međutim, pre ovog skandala postojali su znakovi na koje je civilno društvo upozoravalo, objasnila je Magdalena Lembovska iz Centra za evropske strategije - EUROTHINK.\n„Nije bilo jasno koja služba bezbednosti je zadužena za šta, tako da se nije znalo kome uputiti pitanja i nije bilo moguće pratiti rad službi. Nije bilo nikakvih informacija o njihovom radu, nadzoru i kontroli. Iako je bilo pokušaja skupštinskog odbora da izvrši nadzor rada službi, službe su uvek uspevale da spreče te retke pokušaje. U međuvremenu, budžet za rad službe je nekoliko puta bitno uvećan, uglavnom kroz rebalans budžeta. Nikada nismo dobili informaciju zbog čega su službi bila potrebna ta dodatna finansijska sredstva, kakva oprema je kupljena tim novcem, zbog čega je kupljena i u koje svrhe je korišćena. Kasnije smo saznali da je nešto od te opreme korišćeno za protivzakonito prisluškivanje“, rekla je Lembovska.\nPribe izveštaj kao odlučujući impuls za reformu službi bezbednosti\nPovodom skandala, Evropska komisija poslala je grupu eksperata, predvođenu Rajnhardom Pribeom, koja je razotkrila sistemske probleme i o tome izradila javni izveštaj. Dve godine kasnije urađen je novi izveštaj, kojim je ekspertska grupa utvrdila da je samo nekoliko preporuka iz njihovog izveštaja usvojeno.\n„Pribe izveštaj je obezbedio okvir za vršenje pritisaka na vlast i institucije da ispunjavaju svoje obaveze i da se ponašaju odgovorno,“ Lembovska je istakla.\nNakon drugog izveštaja ekspertske grupe, proces reforme službi bezbednosti bio je inkluzivan i uključio predstavnike civilnog društva, što predstavlja korak napred. Međutim, proces reforme trebalo bi da obuhvati i ostale delove sektora bezbednosti, Lembovska je poručila.\nJelena Pejić podsetila je na predlog BCBP-a da se po uzoru na Pribe izveštaj izrade slične analize zarobljavanja države u svakoj zemlji Zapadnog Balkana. Predlog je naišao na podršku kolega iz Srbije i regiona.\nZatvaranje službi bezbednosti pred očima EU i javnosti\nPristupanje Crne Gore NATO-u podrazumevalo je reformu sektora bezbednosti, što je jedan od razloga zašto reforma službi bezbednosti nije bila obuhvaćena dosadašnjim zahtevima u okviru EU integracija. EU bi morala da postane zainteresovana za rad službi bezbednosti pre nego što se dese radikalne krize kao što se dogodilo u Severnoj Makedoniji, objasnila je Dina Bajramspahić iz Instituta alternativa.\n„EU posle ulaska Crne Gore u NATO podrazumeva da su neke ključne stvari urađene. Ali ne mislim da je to dobra procena. Sada već da gotovo nemamo ništa od uvida u rad službi. Došlo je do zatvaranja i to zatvaranje je koincidiralo sa učlanjenjem u NATO, ali i sa nekim kadrovskim promenama u službi,“ rekla je Bajramspahić.\nZa NATO je najvažnija bila bezbedna razmena podataka, dok pitanja transparentnosti i odgovornosti koja prvenstveno interesuju građane nisu bila obuhvaćena. Pre deset godina statističkim podacima o primeni mera tajnog nadzora bio je otvoren pristup, dok se danas tvrdi da bi objavljivanje takvih podataka ugrozilo nacionalnu bezbednost, Bajramspahić je istakla.\nAgencija za nacionalnu bezbednost Crne Gore je prestala da postoji u javnom diskursu jer se predstavnici ne trude da približe rad Agencije građanima, a nema ni uzbunjivača u ovom sektoru, upozorila je Bajramspahić.\n„Mora postojati svest o tome da je obaveštajna agencija organ kao i svaki drugi koji se finansira od strane građana i mora odgovarati tim građanima. Na žalost kod nas je praksa da obaveštajne agencije mahom prepoznaju političke elite kao nekoga kome odgovaraju,“ navela je Bajramspahić.\nMeđutim, odgovornost za rad službi bezbednosti dele i nadzorna tela. U Crnoj Gori postoji Odbor za bezbednost i odbranu koji je poslednji put bio u Agenciji za nacionalnu bezbednost 2010. godine, dok ombudsman nikada nije bio tamo iako ima ovlašćenje i neograničen pristup dokumentima.\n„Mi imamo razloga za zabrinutost u vezi sa zakonitosti rada naših bezbednosnih agencija. Takođe smo svesni da civilno društvo ne treba da se bavi detaljima rada agencija, već želimo da vidimo da to rade organi koji su uspostavljeni sa tim ciljem,“ rekla je Bajramspahić.\nNeophodna je efikasna demokratska i civilna kontrola nad službama bezbednosti kako bi se uspostavilo poverenje, zaključili su panelisti.\nOrganizovanje ove diskusije podržao je Evropski fond za Balkan kroz projekat „Ko nadzire nadzirače: Ka odgovornim službama bezbednosti na Zapadnom Balkanu ”, koji zajednički sprovode Beogradski centar za bezbednosnu politiku iz Srbije, Centar za evropske strategije - EUROTHINK iz Severne Makedonije i Institut alternativa iz Crne Gore.\nPovezane teme:službe bezbednosti, evropske integracije, Srbija i EU, Zapadni Balkan, Crna Gora, Severna Makedonija, Predrag Petrović, Jelena Pejić\nEvropska unija treba da reaguje na signale zloupotrebe službi bezbednosti na koje ukazuje civilno društvo u Srbiji i u Crnoj gori pre nego što se dogodi afera velikih razmera kao 2015. godine u Severnoj Makedoniji, zaključak je skupa koji je ...


Ombudsman Srbije pokrenuo postupak kontrole rada policije tokom protesta\nDemonstracije u Beogradu (7. jul 2020)\nKancelarija Zaštitnika građana Srbije saopštila je da je ombudsman Zoran Pašalić pokrenuo postupak kontrole zakonitosti rada Ministarstva unutrašnjih poslova (MUP) tokom protesta ispred Skupštine Srbije u utorak uveče i proveru navoda da je policija upotrebila prekomernu silu.\nZaštitnik je saopštio da je postupak pokrenuo na sopstvenu inicijativu, a da će zakonitost i pravilnost rada MUP-a biti utvrđena na osnovu informacija i video zapisa u medijima na kojima se vidi postupanje policijskih službenika tokom protesta u noći izmedju 7. i 8. jula ispred i u okolini Narodne skupštine.\nRadi utvrdjivanja svih činjenica i okolnosti predstavnici Stručne službe Zaštitnika građana u sredu idu u nenajavljenu posetu Policijskoj upravi za Grad Beograd, kako bi razgovarali sa svim privedenim licima, razgovaraju sa nadležnima i upoznaju se sa relevantnom dokumentacijom koja se odnosi na sve činjenice i okolnosti u noći protesta, saopšteno je iz kancelarije Ombudsmana.\nTakođe će, na osnovu člana 101 i 241 Zakona o prekršajima koji se tiču javnosti rada sudova, prisutvovati današnjim sudjenjima u Prekršajnom sudu u Beogradu, dok će u narednom periodu neposredno pratiti zdravstveno stanje svih povredjenih na protestu.\n"Nacionalni mehanizam za prevenciju torture (NPM) i Odeljenje za hitno postupanje Zaštitnika građana pratiće ubuduće, na licu mesta, postupanje policije na sličnim događajima i direktno beležiti eventualne nezakonitosti u radu", navodi se u saopštenju.\nKako se zavodio red ispred Skupštine Srbije?\nZaštitnik građana podsetio je da pravo na fizički integritet i ljudsko dostojanstvo spadaju u osnovna ljudska prava, zbog čega je i Srbija obavezna da sprovodi aktivnosti i mere usmerene na unapredjenje stanja u ovoj oblasti.\n"Zaštitnik građana poziva pripadnike MUP-a da policijska ovlašćenja i mere prinude primenjuju na način koji obezbeđuje puno poštovanje prava na nepovredivost psihičkog i fizičkog integriteta i da preduzmu sve raspoložive mere u cilju sprečavanja nastanka bilo kog oblika nasilja", stoji u saopštenju.\nOsuđujući svaki vid nasilja, Zaštitnik građana apelovao je i na građane, učesnike, svih okupljanja i protesta u Srbiji da na miran i dostojanstven način iskazuju svoje stavove, bez sukoba sa službenim licima i uništavanja imovine.\nIstovremeno ih poziva da se obrate Zaštitniku građana u slučaju povrede njihovih Ustavom i zakonima zagarantovanim pravima, navodi se u saopštenju.\nPodsetimo, na demonstracijama u Beogradu, održanim nakon najave predsednika Srbije Aleksandra Vučića da će od petka do ponedeljka ponovo biti uveden policijski čas, došlo je duličnih nereda u kojima su povređeni i demonstranti i pripadnici policije.\nNa konferenciji za medije u sredu Vučić je izjavio da će konačnu odluku o uvođenju policijskog časa narednog vikenda u četvrtak doneti vlada Srbije i da možda neće biti višednevne zabrane kretanja koja je najavljena, ali da će svakako biti mera restrikcije.


Alkoholni recidiv u lečenju alkoholizma | Zajednica klubova\nKategorija: Alkoholni recidiv\nAlkoholni recidiv je prekid alkoholne apstinencije kroz jednokratno pijenje alkohola. To je ponovni povratak u bolest i dešava se tokom lečenja alkoholizma. Nastaje kao posledica stečene alkoholne zavisnosti, i uobičajeni je pratilac produženog lečenja alkoholizma. Recidiv je znak zastoja ili otpora alkoholičara prema vlastitom lečenju alkoholizma. Praksa lečenja u Klubovima lečenih alkoholičara Srbije pokazuje da retko koji lečeni alkoholičar stane na jednom alkoholnom piću (recidiv), već nastavlja dalje piti, čime recidiv prerasta u propijanje. Takođe, sigurno je da alkoholni recidiv-propijanje nikad ne nastaje slučajno, već mu uvek prethodi alkoholna apstinencijalna kriza i svesna priprema. Prvi znak pripreme su češći izostanci ili prekid dolaženja na sastanke Kluba lečenih alkoholičara. Drugi znaci su: prekid upotrebe alkoholnog blokatora, promena ponašanja, nejavljanje na telefonske pozive kolega iz Kluba, itd…. Alkoholni recidiv nikako ne znači kraj ili odustajanje od daljeg lečenja alkoholizma. Skupa sa članovima kluba, alkoholičar treba izvršti detaljnu analizu radi prevazilaženja recidiva i nastaviti dalje lečenje alkoholizma.


Dve kompanije tvrde: Naš lek EFIKASAN kod TEŠKIH kovid pacijenata - BIZlife\nKompanije Relief Therapeutics i NeuroRx objavile su da njihov lek RLF-100 (aviptadil) pokazuje pozitivne rezultate kod pacijenata obolelih od koronavirusa, sa teškom kliničkom slikom.\nDirektor kompanije Relief Therapeutics je kazao kako je optimističan kada je u pitanju lek za pacijente obolele od koronavirusa. U pitanju je RLF-100, odnosno aviptadil, a nadaju se i da će u narednih nekoliko meseci dobiti odobrenje za lečenje ovim lekom.\nOva švajcarska grupa poseduje prava na lek u Sjedinjenim Američkim Državama i Evropi, a njen američki partner NeuroRx u toj državi sprovodi klinička ispitivanja leka na kovid pacijentima koji su teško bolesni.\nAmerička Uprava za hranu i lekove je ranije odobrila aviptadil za hitno lečenje teških pacijenata obolelih od COVID-19, iako nisu deo kliničkog ispitivanja koje sprovodi NeuroRx.\nOve dve kompanije su u zajedničkom saopštenju objavile da su lekari završili svoj prvi izveštaj o oporavku pacijenata koji su koristili RLF-100 prilikom lečenja od koronavirusa.\nU izveštaju se navodi da je 54-godišnji muškarac, koji je oboleo od COVID-19, nakon četiri dana lečenja s RLF-100 skinut sa aparata za mehaničko disanje. Slični rezultati su kasnije zabeleženi kod više od 15 pacijenata, tvrde lekari Houston Methodist bolnice koji su lečili ove pacijente.\nU saopštenju Relief Therapeuticsa i NeuroRxa se tvrdi i da su nezavisni istraživači iz Brazila izvestili o tome da aviptadil blokira replikaciju koronavirusa u ljudskim stanicama pluća i imunološkim stanicama.


Vladica Tošić na konferenciji “Nova strategija proširenja EU” - juGmedia\nKoopredsednik euroregiona Nišava Vladica Tošić, profesor istorije i zamenik predsednika Skupštine grada Pirota, prisustvovao je konferenciji „Nova strategija proširenja Evropske unije za Zapadni Balkan i EU susedi,– primer Rumunije“, koju su organizovali Centar za spoljnu politiku i fondacija Hanns Seidel u Srbiji.\nTokom konferencije, Tošić je prezentovao inicijativu za osnivanje prve evropske teritorijalne grupacije za saradnju između Srbije, Bugarske i Rumunije “Eurobalkan“ (EGTC) koja pruža brojne mogućnosti za efikasnu, institucionalizovanu i održivu prekograničnu i regionalnu saradnju.\n“Unapređenje regionalne saradnje je važan dugoročni cilj za euroregion Nišava pošto bez uzajamnog poverenja, razmene iskustava i iskorišćavanja ljudskih potencijala, region i velika evropska porodica ne mogu da stvore komparativnu prednost. Euroregion Nišava vidi EGTC kao organizaciju koja je voljna da se suoči sa izazovima, da bi doprinela opštem razvoju regiona”, rekao je Tošić.\nKonferenciji su prisustvovali i ambasadori Rumunije i Bugarske u Srbiji, Oana-Kristina Popa i Radko Vlajkov\nEuroregion Nišava, u saradnji sa opštinama i gradovima pograničnih regiona Srbije, Bugarske i Rumunije inicira učešće u programima Evropske Unije celog regiona.\nČlanice evroregiona Nišava su: Pirot, Dimitrovgrad, Babušnica i Bela Palanka iz Srbije, a iz Bugarske: Svoge, Kostinbrod, Božurište, Slivnica, Dragoman i Godeč\nMasovna tuča zbog otete neveste\nNoć istraživača na više lokacija u Nišu\nNIŠ – Noć istraživača, manifestacija koja se već tradicionalno svake godine organizuje širom Evrope, u Nišu će biti održana u petak, 26. septembra,…\nSRPSKA pravoslavna crkva i njeni vernici danas obeležavaju Vidovdan, praznik koji je posvećen Svetom velikomučeniku knezu Lazaru i svim…


Zemljište i građevinska dozvola su riješeni, a čeka se odobrenje Upravnog odbora za dodatnih 3,5 miliona maraka, jer će prelaz Bratunac – Ljubovija koštati više nego što je to prvobitno planirano. Novim graničnim prelazom bi projekat mosta “Bratoljub” bio zaokružen.\n“Moram podsjetiti da je ukupna vrijednost, prema zadnjoj projektantskoj vrijednosti, 14,5 miliona maraka. To je urađeno nakon što je u prvoj polovini godine, taj prelaz tek dobio kategorizaciju, u smislu da će to biti granični prelaz prve kategorije sa potpunim inspekcijskim nadzorom. Ranije, u toku 2016. godine, kada je osigurano 11 miliona maraka, nije se znala precizna kategorizacija”, rekao je Ratko Kovačević, portparol UIO BiH.\nGranični prelaz Bratunac – Ljubovija biće veće površine, vozila i putnike pregledaće carinici i policajci iz Srbije i Bosne i Hercegovine, pošto je to zajednički projekat. Srbija je obezbijedila novac za izgradnju mosta i za projektnu dokumentaciju, a sredstva za granični prelaz u nadležnosti su Bosne i Hercegovine.\nIz opštine Bratunac poručuju da su dobre vijesti dugo čekali, ali da je bitno da su stigle. Kažu da se izgradnja pristupnih saobraćajnica do graničnog prelaza privodi kraju, i da će i to biti završeno za desetak dana.\n“Sigurno da će ovo biti glavni oslonac za neki naredni razvoj. Ovaj most nalazi se u spletu putnih komunikacija Republike Srpske, Bosne i Hercegovine i Srbije, preko kojih će biti izlaz i za Evropu, i za Bliski Istok, i za Balkansko poluostrvo. Ovo je do sada vjerovatno jedini most gdje su obe carine na jednom mjestu”, kaže Nedeljko Mlađenović, načelnik opštine Bratunac.\nIako je most “Bratoljub” već neko vrijeme gotov, građani sa obe strane Drine, po zakonu, ne mogu da ga prelaze. One koji su pokušali, to je koštalo kazne od 300 maraka. Zbog nadležnosti su se svađale vlasti iz Srpske i iz Sarajeva, a odgovornost za situaciju prebacivali su jedni na druge. ATV\nTagovi: Bratoljubbratunacgranicni prelazljubovijamostvazno


Borčani poslali više od 10 prijava zbog neobezbeđenih radova, nadležni ne reaguju - www.lobi-info.rs\nMarija K. 4. avgusta 2020., 12:47 5.5k Views\nPrethodnih dana sugrađani iz Borče, objavili su na društvenim mrežama video snimak građevinskih radova koji se izvode na jednoj od zgrada u Borči.\nKako kažu, ovi radovi ih ugrožavaju na više načina, a niko od nadležnih kojima su poslali prijave nije odreagovao niti izašao na teren.\nNa snimku koji su objavili sugrađani, a koji smo i mi dobili, vidi se kako se materijal konopcima „transportuje“ na vrh zgrade, pri čemu se udara u fasadu, prozore i slično.\nTakođe, ovaj način deluje poprilično nebezbedno i nesigurno za sugrađane, pa strahuju da bi neko mogao da bude i povređen.\nDo sada su sugrađani iz ovog dela Borče komunalcima poslali desetak prijava. Obraćali su se i građevinskoj inspekciji opštine Palilula, kao i inspekciji rada.\nU građevinskoj inspekciji su nam rekli da je inspektor na odmoru do 10. avgusta i da nema ko drugi da izađe na teren – rekli su nam sugrađani\nNiko od nadležnih još uvek nije izašao na teren, ni komunalci, ni građevinska inspekcija, a ni inspekcija rada. Za to vreme radovi se nastavljaju neobezbeđeni.\nPitamo se da li je potrebno da strada neko od radnika, ili neko od sugrađana, pa da nadležni odreaguju na prijave koje sugrađani svakodnevno šalju.\nPrethodna objava Od danas kazne za parkiranje u Beogradu postaju elektronske\nSledeća objava Huligani u Kotežu u sred noći blokiraju ulice zapaljenim kontejnerima


Neizvesna trka za mesta u Senatu\nRepublikanski kandidat za mesto u Senatu Džordž Alen (L) rukuje se sa demokratskim protivkandidatom Timom Kejnom\nMeđu ključnim trkama je i žestoka borba za mesto senatora iz Virdžinije, za koje se kandiduju republikanac Džordž Alen i demokrata Tim Kejn\nAmerikanci idućeg meseca biraju predsednika i – novi Kongres. Politički sastav Kongresa će pomoći da se utvrdi da li će sledeći predsednik u naredne četiri godine moći da sprovede svoj program. Republikanci se nadaju da će uspeti da zadrže većinu u Predstavničkom domu, dok je odnos snaga u Senatu, u kojem sada demokrate imaju većinu, pod znakom pitanja.\nRepublikanac Džordž Alen u potrazi za glasovima obilazi Virdžiniju, uključujući i azijsku zajednicu u toj državi. Njegova glavna poruka je jačanje ekonomije.\n„Samo želim da osiguram da svaki Amerikanac, bez obzira na poreklo, ili nacionalnost ili versko uverenje, ima jednaku šansu za uspeh. To je ono što Amerika obećava.“\nNjegov demokratski rival Tim Kejn zvuči veoma slično u Centru jevrejske zajednice.\n„Veoma verujem u ‘nadmetanje u talentu, ekonomsku trku’. Obrazovanje, razvitak radne snage i imigraciona reforma su glavni uslov za pobedu u trci za talentom.“\nOba bivša guvernera Virdžinije, Alen i Kejn, nadmeću se za mesto senatora Džima Veba koji odlazi u penziju i koji je 2006. pobedio Alena. Fokus ovogodišnje senatske trke odslikava predsedničku trku, kaže politički analitičar Fil Valak.\n„Nacionalno, isto kao i u Vridžiniji, u pitanju su radna mesta, radna mesta i radna mesta. Svi kandidati žele da kažu da njihova partija ima recept za vraćanje radnih mesta.“\nGlasa se za trećinu od stotine mesta u američkom Senatu. Republikanci treba da osvoje četiri mesta, da bi preuzeli kontrolu. Doskora uvereni u pobedu, republikanski kandidati poput Toda Ejkina iz Mizurija i Ričarda Mardoka iz Indijane, umanjili su sopstvene šanse široko kritikovanim izjavama o silovanju i abortusu.\nNeke demokrate, u međuvremenu, odlučnije vode kampanju nego što se očekivalo. U Masačusetsu, trenutno - prema anketama - demokratska kandidatkinja Elizabet Voren ima prednost nad republikanskim senatorom Skotom Braunom. U Virdžiniji, ankete pokazuju da su Kejn i Alen izjednačeni.\n„Jasno je da će ovo biti do kraja neizvesni izbori.“\nRepublikanci u Virdžiniji, među kojima je penzionisani oficir Vilijam Hofat, kažu da su dobili novu energiju.\n„Vrednosti Džoržda Alena i vrednosti Mita Romnija, nailaze na odjek među doseljenim Amerikancima: naporan rad i uspeh u ovoj zemlji.“\nKejnova pristalica, Šila Livajn, kaže da će predsedniku Baraku Obami, ako bude izabran, demokrate biti potrebne za rad sa Kongresom.\n„Sada smo toliko podeljeni i možda bi Obama, kad bismo mogli da uvedemo još nekoliko demokrata u Kongres, mogao nešto da uradi.“\nTom Kejn obećava da će sarađivati sa članovima obe partije, da bi uspostavio zajedničku platformu koja, kako kaže, nedostaje Vašingtonu. Džordž Alen podseća da bi ova trka mogla da odluči o ravnoteži snaga u Senatu.\n„Kako god krene Virdžinija, kretaće se i Amerika i naša budućnost.“\nUistinu, birači u ovoj državi bi mogli da imaju presudan uticaj na smer nacionalne politike u narednim godinama.


Bošnjački političari nisu spremni na pomirenje\nPredsjednik Odbora Skupštine Srbije za dijasporu i Srbe u regionu Miodrag Linta kaže da je ključni problem u BiH što bošnjački politički predstavnici nisu spremni na pomirenje, istorijski dogovor i sporazum sa srpskim narodom, nego i dalje ustrajavaju na besmislenim i lažnim tezama o navodnoj agresiji Srbije i srpskog naroda na BiH.\n"Bošnjački politički predstavnici stalno govore o nekakvom genocidu u Srebrenici, na stalnim tendencijama urušavanja Republike Srpske s ciljem stvaranja unitarne BiH, a istovremeno se nadaju i priželjkuju da BiH prizna lažnu državu Kosovo", rekao je Linta u izjavi za Srnu.\nOn u tom kontekstu ističe i pokušaj Bakira Izetbegovića da se pokrene pitanje revizije presude po tužbi BiH protiv Srbije, kao i njegovu izjavu da se nada da će BiH priznati lažnu državu Kosovo, ali i političke presude: s jedne strane Haškog tribunala, kojom je general Ratko Mladić osuđen na doživotni zatvor, a s druge "skandaloznu, etnički motivisanu, odluku Suda BiH da oslobodi zločinca Nasera Orića".\n"U ovoj godini imali smo nestabilnu političku situaciju koja je, prije svega, izazvana štetnom politikom bošnjačkih predstavnika u nekoliko oblasti. Imamo stalne pokušaje osporavanja Dana Republike Srpske - početkom ove godine imali smo tužbu bošnjačkih i hrvatskih delegata u Vijeću naroda Republike Srpske prema osnovnom sudu BiH, koji su opet osporili legitimno pravo srpskom narodu da odredi svoj praznik", kaže Linta.\nLinta je rekao da bez jasne poruke Vašingtona, Brisela i Berlina Zagrebu i Sarajevu, nije realno očekivati da se region u potpunosti okrene ključnim pitanjima koja muče građane, a to su prije svega ekonomski razvoj, zapošljavanje i stvaranje preduslova za perspektivan, bolji život svih građana koji žive na ovom prostoru.\nOn ocjenjuje da je položaj Srba u Federaciji BiH /FBiH/ u 2018. bio veoma težak, kao i prethodnih godina, i dodao da položaj cjelokupnog srpskog naroda u BiH ugrožava, prije svega, politika političkih predstavnika bošnjačkog naroda, koji, nespremni na pomirenje, stalno proizvode tenzije i nestabilnost.\nLinta naglašava da je veoma težak položaj Srba koji su ostali da žive u Federaciji BiH, gdje su oni i dalje građani drugog reda, a ključni problem je diskriminacija u dijelu zakonodavstva, posebno diskriminacija koju sprovode nadležne, federalne entitetske vlasti.\nOn podsjeća da je od blizu 600.000 Srba, koliko je živjelo u FBiH po popisu iz 1991. godine, sada tamo njih svega 56.000 i suočeni su sa problemima u vezi sa povratkom preostalih stanarskih prava u Sarajevu i drugim gradovima u BiH.\nPrema njegovim riječima, Srbi u Federaciji BiH imaju problem i oko povratka ostale imovine, veoma spore i komplikovane obnove porušenih kuća, povratka uzurpiranog poljoprivrednog zemljišta, ali i kada je u pitanju zapošljavanje u državnim službama i javnom sektoru uopšte.\nKako napominje Linta, poseban problem je ostvarivanje prava na upotrebu maternjeg jezika i pisma - ćirilice i srpskog jezika.\n"Korpus problema je veliki i mislim da bi trebalo aktivnije i snažnije da pomognu i zvanična Banjaluka i Beograd, ne samo preostalim Srbima da ostvare svoja nacionalna i ljudska prava, nego prije svega da se pomogne stotinama hiljada protjeranih Srba koji još nisu riješili svoja imovinska, stečena i druga prava i koji imaju problema vezano za čuvanje srpske zemlje", zaključio je Linta.\nMiodrag Linta Bosna i Hercegovina


Miroslav Ilić: Spremam album “Volim te neizlečivo” -\nMiroslav Ilić: Spremam album “Volim te neizlečivo”\nLegenda narodne muzike Miroslav Ilić uskoro će snimiti novi studijski album. Posle dužeg vremena “Slavuj iz Mrčajevaca” ponovo sarađuje sa hit-mejkerom Draganom Aleksandrićem, koji je za njega komponovao mnoge nezaboravne numere. Na albumu će se naći četiri nove pesme i isto toliko starih kompozicija u novim aranžmanima. Pevač priznaje da je kriza dobrih pesama, ali je zadovoljan onim što će se naći na njegovom novom disku.\n“I sami ste svedoci da je ponuda pesama vrlo “mršava”, kaže za Miroslav Ilić. “Šta je poslednjih pet-šest godina ostalo upamćeno iz celokupne produkcije narodne muzike? Na albumu će se naći i balada pod nazivom “Volim te neizlečivo”. Sledeće nedelje planiram da uđem u studio i najrealnije je da album bude objavljen u septembru”.\nMiroslav već 13 godina zaredom, 10. decembra, slavi rođendan sa publikom na beogradskim koncertima. Ove će pevati u “Kombank areni”, gde je prvi put nastupio 2007, povodom 35 godina karijere.\n“Pre dve godine sam u “Areni” hteo da proslavim rođendan i četiri decenije rada, ali se tada održavalo Evropsko prvenstvo u rukometu za žene”, ističe Ilić, prvi narodnjak koji je održao koncert u “Areni”. “Prošlog decembra nisam mogao tamo da nastupim zbog Svetskog prvenstva za rukometašice. Ove godine neće biti velikih sportskih događaja, tako da ću 10. decembra drugi put zapevati u “Kombank areni”.\nTags: Miroslav Ilić, Novi album\nPrevious Đoković otvorio vrata Holivuda za “Montevideo”\nNext Pomoglo mi je u porno svetu to što sam Srpkinja\nInfoLo.Tv PILOT PROGRAM\nNAŠI NOVI SUGRAĐANI\nU protekla 24h naš grad postao je bogatiji za 2 nove bebe, 2 dečaka.\nKompaniji Nelly iz Loznice potrebni su sledeći radnici:\n– Asistent koji zna ruski i engleski jezik -radno mesto Loznica\n– Menadžer prodaje za Zapadnu Srbiju\n-Menadžer prodaje za Beograd\n– Šef marketinga – radno mesto Loznica\nU Grčku bez potvrde na test kovid 19 – Srbi izvolite !\nCisterna sa mazutom izlila se u Zvorničko jezero (video)\nPremijera četvrtak 21h – Emisija AKTUELNO – Gost Vidoje Petrović\nLoznica zvanično u Drugoj futsal ligi !\nZBOG SUDARA ZASTOJ U BULEVARU DOSITEJ OBRADOVIĆ


Evrovizija: Ukrajina neće biti domaćin Evrosonga 2023. - Vesti - Nedeljnik Vreme\nPobednici Evrosonga na putu kući: Kaluš orkestar\nFoto: AP Photo/Mykola Tys\n18. 6. 2022. / 8.11\nEvrovizija: Ukrajina neće biti domaćin Evrosonga 2023.\nEvropska unija emitera (EBU) saopštila je u petak da ukrajinski javni servis ne može da obezbedi potrebne uslove da bude domaćin evrovizijskog takmičenja. Ukrajinska vlada duboko je nezadovoljna zaključkom EBU i smatra da je propuštena velika šansa da se pažnja sveta usmeri na njihovu zemlju i ono što je proživljava zbog ruske agresije. Domaćin bi mogla da bude Velika Britanija\nNakon nedelja neizvesnosti rezultati analiza i studije izvodljivosti pokazali su da Ukrajina ne može da bude domaćin Evrosonga 2023. godine. Evropska unija emitera (EBU) saopštila je u petak da ukrajinski javni servis ne može da obezbedi potrebne uslove da bude domaćin takmičenja.\nIako je tradicija da pobednik Pesme Evrovizije (ESC) bude domaćin naredne godine, EBU je zaključila da s obzirom na rat Ukrajina ne može da ponudi "bezbednosne i operativne garancije potrebne emiteru da bude domaćin, organizuje i producira takmičenje prema pravilima ESC".\nPesma Evrovizije je jedna od najkompleksnijih TV produkcija na svetu, sa hiljadama ljudi koji rade na događaju. Pripreme za održavanje takmičenja traju 12 meseci.\nEBU se zahvalila ukrajinskom javnom emiteru na "svesrdnoj saradnji i posvećenosti u istraživanju svih scenarija u nedeljama nakon pobede Kaluš orkestra 14. maja“. Dodaje se da EBU izražava duboko žaljenje i razočaranje što takmičenje neće moći da se održi u Ukrajini i ističe da podržava rad ukrajinskog javnog servisa u "čitavom nizu oblasti od početka invazije“.\nNakon odluke EBU ukrajinska Vlada je saopštila da je "duboko nezadovoljna zaključkom da ne može da bude domaćin događaja“. Stav Vlade je da je time propuštena velika šansa da se pažnja sveta usmeri na njihovu zemlju i ono što je proživljava zbog ruske agresije.\nUkrajinski ministar kulture Oleksander Tkačenko je saopštio da su predložili EBU niz potencijalnih mesta u Ukrajini u kojima bi mogla da se organizuje Evrovizija. Ministarstvo kulture je u tu svrhu sarađivalo sa bezbednosnim službama zemlje i premijerom na obezbeđivanju plana za održavanje takmičenja.\nS obzirom da Ukrajina ne može da bude domaćin, EBU je saopštila da započinje pregovore sa britanskim BBC, kako bi Britanija koja je u Torinu osvojila drugo mesto, bila domaćin Pesme Evrovizije 2023.\nKako su naveli, ko god da bude domaćin insistiraće se na tome da se tokom festivala naredne godine pobeda Ukrajine posebno istakne. "To će nam biti prioritet u našim razgovorima sa potencijalnim domaćinima“.\nU Velikoj Britaniji takmičenje je poslednji put održano 1998. godine, nakon što je pobedu odnela Katrina i grupa Waves’. Ukoliko BBC bude domaćin, veruje se da bi to mogao da bude i ogroman finansijski test za ovu kuću, koja se bori sa ozbiljnim finansijskim problemima i otpuštanjima.\nVeć se spekuliše da bi takmičenje moglo da se održi u Glazgovu, u "Hidro Areni“ sa kapacitetom od 14.000 mesta. Nakon saopštenja EBU, interesovanje su iskazala još tri grada: Mančester, London i Lids.\nMeđutim, još uvek je neizvesno da li će Ujedinjeno Kraljevstvo i pored ogromne želje zaista biti domaćin. Nije isključena ni mogućnost da EBU pripremi i konkurentsku ponudu.\nViše od Evrovizije: Konstrakta Ujediniteljka


„Skupljači perja“ uz filmove koji su stvarali istoriju Kana – Studio B\n„Skupljači perja“ uz filmove koji su stvarali istoriju Kana\n„Skupljači perja“ uz filmove koji su stvarali istoriju Kana Tanjug\nObjavljeno: 04.05.2017. 09:35 Izmenjeno: 04.05.2017. 09:35\nFilm Aleksandra Saše Petrovića „Skupljači perja“ biće prikazan u okviru programa „Kan klasik“ 70. Kanskog filmskog festivala, čime se našao u selekciji 16 filmova od 1946. do 1992. godine „koji su stvarali istoriju kanskog festivala“, objavljeno je na sajtu te prestižne manifestacije sedme umetnosti.\nNa inicijativu Jugoslovenske kinoteke, Kanski filmski festival, u okviru uglednog programa „Kan klasik“, prikazuje Petrovićev film i u tu svrhu Kinoteka je ove godine izradila novu kopiju filma koji je 1967. godine nagrađen Velikom nagradom žirija u Kanu.\nBiće to prvi srpski film u programu „Kan klasik“, što je rezultat višemesečne aktivnosti Kinoteke, najavljene u godišnjem planu rada ove institucije za 2017.\n„Skupljači perja“ našli su se u društvu kanskih laureata kao što su „La Bataille du rail” Renea Klemana, “Nadnica za strah” Anri-Žorža Kluzoa, “Uvećanje” Mikelanđela Antonionija, “Sav taj džez” Boba Fosa, “Čovek od mramora” Andžeja Vajde, “Jol” Jilmaza Gineja, “Balada o Narajami” Šoheia Imamure…\nProgram „Kan klasik“ pokrenut je pre 15 godina, a danas je bitan deo zvanične selekcije, prikazujući remek dela iz istorije filma na restaurisanim kopijama, ističe se na sajtu Kanskog filmskog festivala i napominje da je to inspirisalo slične programe na nekoliko međunarodnih filmskih festivala u svetu.\nMeđu njima je i beogradski Fest koji je u svom 45. izdanju imao prvu selekciju „Fest klasik“.\nPovodom proslave jubileja festival se u programu „Kan klasik“ fokusira uglavnom na svoju prošlost, prikazujući filmove iz zemalja koje su mu omogućile da postane mesto kinematografskih otkrića, a koje su takođe svesne značaja očuvanja filmskog nasleđa, navedeno je na sajtu manifestacije uz nabrajanje zemalja među kojima je i Srbija.\nFilm „Skupljači perja“ snimljen u produkciji „Avala“ filma iz Beograda jedan je od najznačajnijih Petrovićevih filmova u kojem su značajne uloge ostvarili Bekim Fehmiu, Olivera Katarina, Gordana Jovanović, Bata Živojinović, kao i Mija Aleksić i Rahela Ferari.\n„Kan klasik je oficijelni program najuglednijeg svetskog filmskog festivala, koji skreće pažnju na najznačajnije filmove iz istorije kanskih programa“, istakao je direktor Jugoslovenske kinoteke, Jugoslav Pantelić, uz podsećanje da su „Skupljači perja“ imali veliki uticaj na nadolazeće međunarodne karijere Bekima Fehmiua i Olivere Katarine.\nNa ovogodišnjem, 45. Festu, u okviru obeležavanja 50. godišnjice nastanka „Skupljača perja“, beogradska publika bila je u prilici da u Svečanoj sali Kinoteke pogleda film u okviru programa „Fest klasik“.\n„Nova kopija biće ovog maja dostupna i svetskoj javnosti, što će izazvati ponovno interesovanje za ovaj film, koji je krajem prošle godine, u izboru koji je organizovala Jugoslovenska kinoteka zauzeo drugo mesto na listi stotinu najboljih srpskih filmova 20. veka“, izjavio je Pantelić i najavio da će Kinoteka nastaviti i u narednom periodu da plasira bisere srpske kinematografije u klasičnim programima najznačajnijih svetskih festivala.\n„To će izvesno biti još jedna odskočna daska za ponovnu svetsku promociju ovog Petrovićevog klasika. Po informacijama koje imam, učešće u programu Kan klasik, “Skupljačima perja“, već je obezbedilo ponovnu bioskopsku distribuciju u Francuskoj koja je zakazana za oktobar 2017″, dodaje Pantelić.