Forum: Nezavisna i regulatorna tela - struka i politika - Konferencije - BIG\nPočetna Konferencije Forum: Nezavisna i regulatorna tela - struka i politika\nForum pod nazivom Nezavisna i regulatorna tela - struka i politika, održan je danas u Envoy Conference u Beogradu, u organizaciji Business Info Group, a uz podršku National Endowment for Democracy (NED).\nRad nezavisnih i regulatornih tela veoma je važan za funkcionisanje društva i za kontrolu izvršne vlasti. Međutim, te institucije se danas u Srbiji suočavaju sa velikim izazovima, koje im umnogome otežavaju rad.\nUz pokušaje političkog uticaja na njih i ubacivanja "podobnih" kadrova, jedan od najvećih problema s kojima se susreću jeste to što im je izvršna vlast značajno smanjila budžete. A to je u suprotnosti sa zvaničnim i, makar, deklarativnim naporima države u evrointegracijama. Sve to dodatno jača sumnje u dobre namere države prema njihovom radu.\nKako se izboriti s tim, a ostati nezavistan i raditi odgovorno svoj posao, pitanja su na koja su odgovarali govornici: Duško Pejović, predsednik Saveta Državne revizorske institucije (DRI), Danko Brčerević, glavni ekonomista Fiskalnog saveta, Nemanja Nenadić, programski direktor Transparentnost Srbija, Pavle Dimitrijević, šef pravnog tima CRTA i Zoran Gavrilović, programski direktor BIRODI.\nModerator je bila novinarka Zora Drčelić.\nSkupština Srbije od 2003. godine pa do sada, nijednom nije usvojila izveštaj DRI o završnom računu za prethodnu godinu koji pokazuje na koji način je država trošila novac, iako su ga oni redovno podnosili, kazao je Duško Pejović, predsednik Saveta DRI.\nZbog čega je to tako i da li će, i kada podneti izveštaj to nije pitanje za DRI, istakao je.\nOn smatra da nema apsolutne nezavisnosti nijednog organa i toga svi treba da budu svesni.\n"Ali nama Ustav, zakon o DRI i standardi omogućavaju da se očuva potpuna nezavisnost. Ona se ogleda u organizacionom, finansijskom i funkcionalnom delu", rekao je i objasnio da revizor kao pojedinac, kao i tim revizora moraju biti nezavisni, a to im omogućava sve navedeno.\nOve godine DRI se suočava sa smanjenjem budžeta, ali su, oni obezbedili sredstva za rad do kraja godine.\nDanko Brčerević, glavni ekonomista Fiskalnog saveta, rekao je da vlast često ne sluša tu instituciju i istakao da i politički interesi često nisu u skladu sa interesima fiskalne odgovornosti.\nPostoje brojni primeri za to, poput povećanja plata i penzija, što su politički popularne mere, ali fiskalno često neodržive.\n"Tu su i problemi koalicionih vlada, kada neke stranke zastupaju parcijalne interese", rekao je.\nTako se dešava da neke političke stranke guraju svoje fiskalne politike, što je štetno.\n"Navešću dva konkretna primera, koja su skupo koštala budžet Srbije. U 2008. godini to je bilo vanredno povećanje penzija. Jedna stranka koja je bila neophodna za formiranje Vlade je ucenila Vladu povećanjem penzija za 10 posto, koje nije bilo fiskalno održivo. Pošto su penzije najveći fiskalni trošak - njihova masa je oko pet milijardi evra, takva povećanja praktično odmah vode budžet u neku dubiozu", objasnio je.\nŠto je još gore, to se desilo u najgorem trenutku, u vreme svetske ekonomske krize kada su sve zemlje smanjivale deficite i vodile restriktivnu politiku.\n"Mi smo, praktično, išli mimo sveta i mimo nečega što bi bila normalna fiskalna politika. Korist od toga posle nisu praktično imali ni penzioneri", rekao je.\nSlične su bile i izmene zakona o finansiranju lokalne samouprave, koje je forsirao URS i koje su koštale građane 400 miliona evra.\nSamo te dve mere su oterale budžet u deficit od sto milijardi evra.\nI to otvara još jedan specifični problem Srbije sa fiskalnim pravilima: za njihovo kršenje ne postoji kazna.\nOn je rekao da će, prema predviđanjima institucije u kojoj radi, privredni rast Srbije u narednoj godini biti četiri odsto.\n"Budžet je stabilan i tu nema spora, ali Srbija, ipak, zaostaje za zemljama koje su uporedive", naveo je.\nPrivredni rast Srbije nije zadovoljavajući, jer je ove godine između tri i tri i po odsto, dok je u istočnoj i centralnoj Evropi između četiri i četiri i po procenta.\nUporedive zemlje, poput Bugarske i Rumunije, su ispred Srbije i razlika se stalno povećava.\nNemanja Nenadić, programski direktor Transparentnosti Srbija, podsetio je da su u proteklih deset godina nezavisne institucije u Srbiji uspostavljene.\n"Neke stvari su uspostavljene, ali je u mnogim delovima Srbija krenula unazad u odnosu političara prema organima koji treba da ih kontrolišu", rekao je Nenadić.\nPohvalno je što su DRI i zaštitnik građana u Ustavu Srbije, ali se ne pominje Poverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti, pa postoji opasnost da vlastodržac može da ga ukine.\nOzbiljni problemi su i ometanje rada nezavisnih tela, kao i nepostupanje izvršne vlasti po preporukama nezavisnih institucija. Time se nanosi šteta javnom interesu i budžetu. Takođe se dešava, kako je rekao, i da političari daju sebi za pravo i da polemišu sa stručnim ocenama nezavisnih tela.\nPavle Dimitrijević, šef pravnog tima organizacije CRTA, rekao je da u Srbiji još uvek formalno ima nezavisnih institucija, ali da im nije lako da rade.\n"I mislim da im je, realno, sve teže. Uloga nezavisnih institucija u društvu kakvo je Srbija je, zaista, nezahvalna. Mi se, zapravo, tek navikavamo na demokratiju i na jedno demokratsko uređenje", rekao je.\nNezavisne institucije se u Srbiji bore i sa precepcijom izvršne vlasti, prema kojoj je bilo koja vrsta nadzora, kontrole, savetovanja, zapravo, neprijateljski akt.\n"I onda je sa takvim stavom teško da vi imate potpuno funkcionalnu demokratiju. Jedino što je dobro u celoj ovoj priči je to što u nezavisnim institucijama postoje ljudi profesionalci, koji su odgovorni prema svom poslu, koji rade svoj posao i tačno znaju dokle im zakon i pravo dozvoljavaju da rade i na tome istraju".\nU poslednjih nekoliko godina nezavisne institucije se suočavaju s trendom da su nezavisne samo na papiru, a onda se na njihovo čelo postave ljudi koji su više ili manje formalno ili neformalno bliski strankama na vlasti\n"I to je prilično kompromitujuća stvar. Da ne ulazimo u to kako je moguće da se kroz različite procedure provuče uopšte takva jedna situacija", rekao je Dimitrijević.\nZoran Gavrilović, programski direktor u BIRODI-ju, predstavio je rezultate istraživanja o antikorupcijskim institucijama koja su sprovedena dva puta - 2013. i 2018. godine. Oba istraživanja imala su približno iste rezultate. Implikatori su bili nepristrasnost, blagovremenost, autoritativnost, efikasnost, blagovremenost, integritet, autonomnost, liderstvo. Na osnovu toga su učesnici u istraživanju, a to su pre svega predstavnici civilnog društva koji se bave temama pristupa informacijama, borbom protiv korupcije, javnim nabavkama i sličnim temama ocenili institucije.\nU istraživanju iz 2013. Rodoljub Šabić, poverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti je prepoznat i kao najuspešnije antikorupcijsko telo. Isti rezultat dobijen je i prilikom istraživanja iz 2018.godine.\n"Poverenik prednjači i sa razlogom možemo imati strepnju šta će se desiti s tom institucijom kada osoba koja je simbol te institucije ode. Mislim da mi gazimo ka partijskoj državi i to nije nešto što je samo slučaj sa institucijom poverenika", rekao je Gavrilović.\nPodsetio je da je novoizabrani direktor Agencije za borbu protiv korupcije bio u vladajućoj stranci.


Tako je u ponedeljak Opštinski sud nepravosnažno presudio, dosuđujući ženi odštetu za povrede, duševne bolove i kućnu negu u iznosu od 50.000 kuna (781.806 dinara) plus 11.000 kuna (171.997 dinara) sudskih troškova. Uz kamate, ukupan iznos se penje na više od 70.000 kuna, piše portal Danica.\nSve se dogodilo u januaru oko 19 sati u Ulici Ivana Gundulića u Slavonskom Brodu. Napuštajući pekaru, gospođa Anica je „prošetala betonskom stazom pored pekare i potom upala u šaht dubok 120 centimetara na kom je očigledno oštećen urušeni metalni poklopac“.\n- Usled dotrajalosti poklopca, ona je upala u šaht i zadobila teške telesne povrede. Reč je o šahtu u kome je vodomer poslovnog prostora pekare, a šaht pripada objektu u vlasništvu Grada koji je koji kao vlasnik objekta, kojem pripada predmetni šaht, odgovara za nastalu štetu. Šaht treba da održava vlasnik objekta, a poklopac šahta je bio neispravan, što je dovelo do nezgode - zaključio je u ponedeljak Opštinski sud.\nLečenje su obavili traumatolog i fizijatar, pri čemu su konstatovani konstantni bolovi i ograničena pokretljivost levog ramena\nPresuda je nepravosnažna i Grad može uložiti žalbu u roku od 15 dana od prijema presude.\nHRVATSKI MEDIJI: Jelena Milić ambasadorka Srbije u Zagrebu\n14. 12. 2021. u 19:44\nLOŠE VESTI ZA HRVATE: Skaču cene goriva\nTRAGIČAN KRAJ POTRAGE U HRVATSKOJ: Pronađena devojčica (10) iz Turske koja je pokušavala da pređe reku sa porodicom\n11. 12. 2021. u 13:51\nslavonski brod Hrvatska šteta


Objavljeno 28.12.2018. u 18h\nAmbasador Narodne Republike Kine u Srbiji Li Mančang, jedini je dobitnk ovogodišnje Nagrade grada Zrenjanina. Na tradicionalnoj novogodišnjoj svečanosti održanoj u Baroknoj sali Gradske kuće, nagradu je od gradonačelnika Čedomira Janjića i predsednika skupštine grada Olivera Mitrovića u ime ambasadora primio savetnik kineske ambasade Či Jonghui.\nČedomira Janjića i Či Jonghui\nDobitnik nagrade Li Mančang u Srbiju je došao 1978. godine i završio je Višu ekonomsku školu u Beogradu i naučio srpski jezik. Značajno je doprineo razvoju bilateralnih odnosa između dve zemlje, razvoju političke i ekonomske saradnje, a neposredno je učestvovao i u realizaciji više investicija od nacionalnog značaja za Srbiju među kojima je najveća privredna investicija u Zrenjaninu u obliku izgradnje proizvodnih pogona kompanije „Linglong Tajr”, vrednosti skoro milijardu dolara.\n– Ova nagrada je značajno priznanje za našeg ambasadora, ali i za celu našu ambasadu. Nama je veliko zadovoljstvo što je kompanija „Linglong” investirala u Zrenjanin i želimo da još više kineskih kompanija investira u Zrenjanin. Po mom mišljenju, takva kompanija ne investira samo novac, nego i prijateljstvo. Duboko verujem da ćemo ovo prijateljstvo gajiti zauvek, a mi kao ambasada ćemo sledeće godine dati sav napor da pomognemo Zrenjaninu i Srbiji – izjavio je Či Jonghui.\nGradonačelnik Čedomir Janjić istakao je da je danas održana vanredna sednica gradske Skupštine na kojoj su odbornici jednoglasno podržali i usvojili detaljnu regulaciju plana industrijske zone „Jugoistok”.\n– Od danas smo spremni da primimo novog investitora, kinesku fabriku guma „Linglong Tajr”. Ova administracija radi brzo, Skupština reaguje u 24 sata i ne čudi što je Zrenjanin zanimljivo mesto za investitore i što imamo sve više zainteresovanih. Pored naših prijatelja iz Kine, biće tu i nekoliko investicija iz zapadne Evrope – poručio je Janjić.\nTagovi:li mančang, Nagrada grada Zrenjanina, Vesti Zrenjanin


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: Životima braniti lidere DF-a ako ih osude na zatvorske kazne\nPRAVA CRNA GORA 27. 03. 2019. 10:18 >> 09:43 22\nOpozicioni poslanici životima bi trebalo da brane lidere DF-a, ukoliko budu osuđeni na zatvorske kazne u suđenju za pokušaj terorizma na dan parlamentarnih izbora 2016. godine, saopštio je generalni sekretar Prave Crne Gore Vladislav Dajković.\n"Ukoliko lideri Demokratskog fronta budu osuđeni na zatvorske kazne Prava Crna Gora smatra da se opozicioni poslanici moraju braniti čak i životima, te da cjelokupna opozicija, ni po koju cijenu, ne smije dozvoliti da Andrija Mandić i Milan Knežević odu na izdržavanje višegodišnjih zatvorskih kazni", rekao je Dajković.\nTo je, kako je rekao, princip kojeg bi se držali u slučaju progona bilo kog drugog opozicionog subjekta, "vodeći se isključivo logikom – napad na jednog opozicionara je napad na sve nas".\n"Suđenje za navodni pokušaj državnog udara i terorizma tokom izbornog dana 2016. godine ostaće upisan u istorijatu crnogorskog, pa i svjetskog pravosuđa, kao jedan od najbesmislenijih sudskih procesa – procesa koje ne bi mogao smisliti ni sam Žil Vern u svojim najkreativnijim momentima pisanja", rekao je on.\nSuđenje za pokušaj terorizma Prava Crna Gora


MEI - Aktuelnosti - Usvojena treća revidirana verzija Nacionalnog programa za usvajanje pravnih tekovina EU\nPrema NPAA planirano je potpuno usklađivanje zakonodavstva sa pravom EU do kraja 2021. godine nakon čega sledi period praćenja sprovođenja propisa do stupanja u članstvo. Cilj Vlade je da Srbija do kraja 2021. godine u tehničkom smislu u potpunosti bude spremna za članstvo u EU bez obzira na datum formalnog zatvaranja pristupnih pregovora i sticanja punopravnog članstva.\nPrvi put NPAA predviđa obavezu domaćih institucija da jačaju administrativne kapacitete u oblasti evropske integracije. Imajući u vidu dinamiku pristupnih pregovora i sve veći broj otvorenih poglavlja, neophodno je obezbediti kapacitete kako za pripremu i izradu novih propisa, tako i za njihovu efikasnu primenu. Posebna pažnja će biti usmerena na jačanje kapaciteta u oblasti planiranja predloga projekata za finansiranje iz sredstava pretpristupne pomoći EU i bilateralne razvojne pomoći.


U petak, 22. decembra, opština Bečej dodelila je nagrade učenicima osnovnih škola koji su ostvarili najbolje rezultate na opštinskom i okružnom takmičenju “Šta znaš o saobraćaju”.\nDatum poslednje izmene petak, 22 decembar 2017 16:27\nOpširnije: Najboljima na takmičenju iz oblasti saobraćaja na poklon tablet računari\nOvog vikenda u Bečeju biće odigrano finale kupa Srbije u vaterpolu u muškoj i ženskoj konkurenciji. U subotu, u polufinalu, sastaju se od 18 časova Šabac i Nais, a od 20 i 30 večiti rivali, Crvena Zvezda i Partizan.\nDatum poslednje izmene petak, 15 decembar 2017 18:25\nOpširnije: Vikend u znaku vaterpola i humanosti u Bečeju\nKancelarija za mlade opštine Bečej, u saradnji sa KK "Bečej", 23. decembra organizuje novogodišnji humanitarni turnir u basketu „Bečej 2017“.\nDatum poslednje izmene sreda, 13 decembar 2017 18:38\nOpširnije: TURNIR U BASKETU ZA MARININ I STAŠIN OSMEH\nStrana 63 od 87\nBečej: Otkriven obnovljeni spomenik kralju Petru Prvom Karađ…\nTuristička organizacija opštine Novi Bečej osvojila je laskavu titulu najbolje ukupne prezentacije s…\nRekonstrukcija centralne zgrade Gerontološkog centra Bečej je završena i to 30 dana pre predviđenog …


Predstavnici Fakulteta za građevinu, saobraćaj i arhitekturu Univerziteta u Mariboru dobitnici su Plečnikove nagrade za 2019. godinu Predstavnici Fakulteta za građevinu, saobraćaj i arhitekturu Univerziteta u Mariboru dobitnici su Plečnikove nagrade za 2019. godinu ·\n2ТМ > Obrazovanje > Predstavnici Fakulteta za građevinu, saobraćaj i arhitekturu Univerziteta u Mariboru dobitnici su Plečnikove nagrade za 2019. godinu\nПредставники факультету будівництва, транспорту і архітектури університету Марібора стали лауреатами премій Плєчніка-2019\tPlečnikova odličja za leto 2019\nPredstavnici Fakulteta za građevinu, saobraćaj i arhitekturu Univerziteta u Mariboru dobitnici su Plečnikove nagrade za 2019. godinu\nPetnaestog aprila 2019. u Nacionalnoj galeriji u Ljubljani održana je manifestacija dodele Plečnikove nagrade za 2019. godinu. Nagrada Plečnik glavna je javna i najviša stručna nagrada slovenačkim autorima za visoka postignuća na području arhitekture, urbanizma, pejzažne arhitekture ili uređenja enterijera u poslednjih pet godina u Sloveniji i inostranstvu.\nOve nagrade dodjeljuju se od 1973. godine, kada je, na inicijativu radne grupe Ambient iz Ljubljane, proslavljena stogodišnjica rođenja slavnog slovenačkog arhitekte Jože Plečnika. Za godišnju dodelu tih nagrada formiran je Fond arhitekte Jože Plečnika, koji danas funkcioniše u okviru Asocijacije arhitekata Ljubljane. Nagradu zajednički dodeljuju komisija arhitekata, opština Ljubljana i Republika Slovenija.\nU 2019. godini, među pobednicima bili su saradnici, vanredni saradnici i diplomci master studija Fakulteta za građevinu, saobraćaj i arhitekturu Univerziteta u Mariboru.\nTako je Plečnikova nagrada za stručnu publikaciju dodeljena Petru Šenku za članak „Kapsule: tipologija druge arhitekture“ (“Capsules: Typology of other architecture”). Među studentima, nagradu za master rad “Projekat centra za život i aktivnosti starih osoba” (“Zasnova centra za bivanje in aktivnosti starostnikov”) dobila je Lea Korošec (mentori: prof. dr Vesna Žegarac Leskovar, asis. dr Vanja Skalicki i asis. Maja Žigart).\nMeđu dobitnicima je i vanredni saradnik Fakulteta za građevinu, saobraćaj i arhitekturu u Mariboru Din Lah. On predaje praksu u okviru studijskog programa arhitekture. Zajedno sa svojim kolegom Milanom Tomacem nagrađen je Plečnikovom nagradom za realizaciju projekta Family Wellness Termalija.


Skupština Vojvodine usvojila budžet za 2009. godinu | Autonomija\nSkupština Vojvodine usvojila budžet za 2009. godinu\nPoslanici Skupštine Vojvodine usvojili su večeras budžet pokrajine za 2009. godinu, čiji ukupni prihodi i rasho…\nPoslanici Skupštine Vojvodine usvojili su večeras budžet pokrajine za 2009. godinu, čiji ukupni prihodi i rashodi iznose 59,85 milijardi dinara, što je oko 320 miliona dinara manje od prošlogodišnjeg budžeta nakon rebalansa. Kao razlog za smanjenje budžeta predstavnici Izvršnog veća Vojvodine naveli su smanjenje budžetskih prihoda u celoj zemlji, prouzrokovano ekonomskom krizom.\nPredsednik Izvršnog veća Bojan Pajtić rekao je da je budžet koncipiran tako da pruži podršku otvaranju novih i očuvanju postojećih radnih mesta, privrednom razvoju i ulaganju u infrastrukturne projekte od kapitalnog značaja za Vojvodinu. „Velika ekonomska kriza se nadvila nad nama, a ovaj budžet koncipiran je sa idejom da se održi nivo razvoja pokrajine i poveća broj zaposlenih, zbog čega je oko pet milijardi dinara opredeljeno za programe zapošljavanja“, rekao je Pajtić.\nPrema njegovim rečima, Fond za kapitalna ulaganja dobiće 14,3 milijardi dinara, čime će se obezbediti da svih 1.050 započetih kapitalnih projekata do kraja godine bude završeno i da posao dobije više desetina hiljada ljudi.\nPajtić je naveo da će do kraja godine biti završena izgradnja četiri mosta, oko 1.000 kilometara puteva, Urgentnog centra u Novom Sadu, Instituta Kamenica 2, kao i više industrijskih zona i infrastrukturnih projekata.\n„Na plate, materijalne i troškove režije izvojeno je samo 6,5 odsto budžeta i to govori da je ovaj budžet istovremeno i izuzetno štedljiv“, rekao je on.\nPredsednik Izvršnog veća je ponovio da će Vojvodini iz republičkog budžeta u 2009. biti transferisano više novca po osnovu proširenja nadležnosti kada Skupština Srbije usvoji novi statut Vojvodine i prateći zakon o prenosu nadležnosti.\nKako je naveo, ta dva akta još nisu usvojena, pa je Vojvodina morala da usvoji predlog budžeta po starom Statutu. Iz tog razloga, odlukom Izvršnog veća pokrajina je u periodu januar-mart 2009. godine bila na privremenom finansiranju.\nPoslanici opozicione Srpske radikalne stranke (SRS), Demokratske stranke Srbije (DSS) i Nove Srbije (NS) kritikovali su predloženi budžeta, ocenivši da je netransparentan, rasipnički i da je većina novca opredeljena za potrošnju.\nŠef poslaničkog kluba DSS-NS Borko Ilić kritikovao je pokrajinsku vladu što je, kako je rekao, donela budžet „nakon privremenog finansiranja i čudnih priča kojima je zamlaćivala javnost“.\nPoslanici DSS-a upozorili su na opasnost od netransparentnog trošenja tog novca, jer nije precizirano kako će se trošiti pare, posebno iz Fonda za kapitalna ulaganja.\nPotpredsednik SRS-a Milorad Mirčić rekao je da radikali ne podržavaju predlog budžeta, jer predstavlja „rasipanje sredstava i više je rezultat dogovora unutar vladajuće koalicije nego izraz stvarnih potreba korisnika“.\nMirčić je rekao da u vreme krize nema smisla da vlast govori o štednji, ako najveći deo novca iz budžeta, poput prihoda od prodaje NIS-a, ne bude usmeren u razvoj poljoprivrede, kao i investicije koje bi donele prihode i nova radna mesta.\nSkupština Vojvodine nije usvojila nijedan od ukupno 27 amandamana na predlog budžeta koji su podneli poslanici opozicije.\nPoslanici će u nastavku današnje sednice raspravljati o finansijskim izveštajima Fonda za razvoj Vojvodine, Garancijskog fonda Vojvodine, Fonda za razvoj neprofitnog sektora Vojvodine i Zavoda za urbanizam Vojvodine.


DODIK O AMERIČKIM SANKCIJAMA: Ako misle da će me ovako disciplinovati grdno se varaju!\nAutor: Glas javnosti 05.01.2022. u 18:48\nSrpski član Predsedništva BiH Milorad Dodik govorio je o odluci SAD o uvođenju sankcija njemu i Alternativnoj televiziji (ATV) iz Banjaluke i poručio da se grdno varaju oni koji misle da će ga na ovakav način "disciplinovati".\nOn je ocenio da je ova odluka toliko besmislena da ne zna ni kako bi je komentarisao, a da zvuči suvislo.\nPrvi put su rekli da kršim Dejton, bez navođenja čime sam prekršio Dejtonski mirovni sporazum, a sada mi se, kako čujem, na teret stavlja i korupcija a da se protiv mene ni u BiH, ni bilo gde na svetu, ne vodi krivični postupak za korupciju, izjavio je Dodik agenciji Srna, prenosi RTRS.\nDodik je istakao da ničim nije doveo u pitanje ustavni poredak u BiH, ni njenu stabilnost, i da ostaje nejasno šta su "kreatori sankcija imali na umu kada su odlučili da ga opet kazne".\n"Ovo su sankcije koje je izlobiralo nekoliko američkih službenika koji ne dele viziju BiH kakvu ja imam i kakva je potpisana 1995. godine. Ako misle da će me ovako disciplinovati grdno se varaju, jer tek sada dobijam novi motiv da se borim za prava koja nam se otimaju 26 godina", poručio je Dodik.\nOcenio je i da je vreme kada je odluka SAD saopštena "upada u oči" i da "smo istorijski kao narod napadani baš na velike praznike", kao i da zemlja koja se diči ljudskim pravima i slobodom medija sankcioniše medij.\n"Ako to nije napad na slobodu izražavanja i na slobodnu reč, ne znam onda šta je", kazao je Dodik.\nPrimetio je da odluka da ga "ponovo sankcionišu" dolazi uoči obeležavanja 30 godina postojanja Republike Srpske.\n"Bojim se da je sve što su uradili malo da bi me zaustavili, jer ja nisam biran da bih zastupao američke, već interese naroda Republike Srpske i dok god se budem bavio ovim poslom tako će biti", poručio je Dodik.


Završeno veštačenje u slučaju tuče ispred kluba Tilt – Centar za istraživačko novinarstvo Srbije\nVeštačenje gotovo, istraga još traje\nViše javno tužilaštvo u Beogradu potvrdilo je da su dobili nalaze veštaka u slučaju smti Slobodana Vukića nakon sukoba sa obezbeđenjem kluba Tilt. Istraga se vodi protiv Milovana Tadića, pripadnika obezbeđenja kluba, koji je blizak navijačima Partizana.\nSlobodan Vukić preminuo je u januaru ove godine, nakon što je dve nedelje proveo u komi zbog povreda koje je zadobio u tuči u beogradskom klubu Tilt. Iako se tuča desila 23. decembra 2015. godine, za ovaj slučaj javnost je saznala tek u januaru, nakon Vukićeve smrti.\nPolicija je tada saslušala samo Milovana Tadića koji je, prema navodima svedoka, Vukića udario nogom u stomak kada je izlazio iz kluba. On je ubrzo nakon saslušanja pušten, a Više javno tužilaštvo potvrdilo je da se protiv njega vodi istraga zbog nanošenja teških telesnih povreda usled kojih je nastupila smrt.\nOkolnosti pod kojima je došlo do tuče još nisu jasne, a veštačenje bi trebalo da pokaže šta je uzrok smrti. Iako se u medijima spekulisalo da nalazi pokazuju kako je Vukić preminuo zbog nastalih povreda, u tužilaštvu nisu želeli da otkrivaju detalje dok se ne završi istraga.\nU trenutku tuče, klub Tilt obezbeđivala je kompanija Fort Security, a kako je Centar za istraživačko novinarstvo Srbije (CINS) ranije otkrio, Tadić je ujedno bio radnik obezbeđenja Radio televizije Srbije.\nNovinari CINS-a otkrili su da je Tadić takođe blizak navijačima Partizana te se mogao videti na tribini pored nedavno preminulog Aleksandra Stankovića zvanog Sale Mutavi. Pojavio se kao podrška na suđenju navijačima Veljku Belivuku i Darku Ristiću za napad na obezbeđenje generalnog direktora FK Partizan Miloša Vazure.\nZajedno sa Darkom Ristićem, Tadić je došao i na sahranu Stankovića koji je ubijen polovinom oktobra, a za čijim ubicama policija i dalje traga.


Novi Sad 2021, Author at Novi Sad - Evropska prestonica kulture\nNovi Sad – Tango grad: Beltango kvintet u Katoličkoj porti\nPosted 2:25 pm by Novi Sad 2021 & filed under Vesti.\nPles koji se igra po osećaju, koji ne obavezuje koreografija, a greške nema. Ples koji se igra širom sveta i može da ga igra svako – duh tanga šesti put je u Novom Sadu u okviru međunarodnog festivala „Novi Sad – Tango grad“. Svojevrstan podijum za ples biće Katolička porta gde će 16. avgusta nastupiti… Read more »\nMoba za škole: Održana prva obuka\nPosted 10:46 am by Novi Sad 2021 & filed under Vesti.\nU okviru projekta „Moba za škole: Uključi se pronađi rešenje“, koji se realizuje u saradnji sa „OPENS 2019“ 9, 10 i 11. avgusta održana je obuka za facilitatore u Kulturnoj stanici Eđšeg. Obuka je organizovana da bi facilitatori stekli potrebna znanja o participativnoj demokratiji i njenim mehanizmima, ali i veštinama rada sa različitim grupama ljudi…. Read more »\nNovi Sad 2021 „laboratorija za inovacije u turizmu“\nPosted 9:21 am by Novi Sad 2021 & filed under Vesti.\nTransformativni turizam u Evropskim prestonicama kulture (Transformative Tourism across European Capitals of Culture – Traces) je projekat koji ima za ideju podsticanje kulturnog turizma kao osnove za održive prestonice kulture i nakon godine titule. U sprezi sa kreativnim industrijama, kroz inovacije u turizmu i promenu percepcije od klasičnog ka tzv. „transformativnom turizmu“ tj. okretanju sa… Read more »\nŠetnje kroz nasleđe u septembru otkrivaju tajne Sremskih Karlovaca\nPosted 9:09 am by Novi Sad 2021 & filed under Vesti.\nKako izgledaju kuće i dvorišta Karlovčana i koje priče kriju? Ovo kulturno bogatstvo otkriće šetnja „Moja karlovačka priča“ u okviru projekta „Šetnje kroz nasleđe“. Društvo za negovanje tradicije i razvoja Sremskih Karlovaca, koje je i pokrenulo projekat „Moja karlovačka priča“ poziva sve zainteresovane da doprinesu ovom projektu, te da na mejl adresu tradicijakarlovci@gmail.com pošalju svoje… Read more »\nPublika u fokusu: Fan klub „Navijači Kulture“\nPosted 8:22 am by Novi Sad 2021 & filed under Vesti.\nFan klub „Navijači Kulture“ jedan je od projekata koji su dobili sredstva u okviru javnog konkursa prestonice kulture „Publika u fokusu“, a u njegovom fokusu je jačanje ljudskih i prostornih resursa u opštini Irig, kao i decentralizacija kulture na lokalnom nivou. Projekat sprovodi Srpska čitaonica u Irigu, a segmenti projekta biće realizovani u Zoni 021,… Read more »


Pobeda Srbije u Lozani gura Kosovo u ruke Albanije? - 31.10.2016, Sputnik Srbija\nUživo: Novakov strašan tenis za osminu finala\nOdluka Međunarodnog suda za sportsku arbitražu u Lozani (CAS) na žalbu Srbije povodom prijema kosovskog saveza u Evropsku fudbalsku uniju (UEFA) jedna je od... 31.10.2016, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, srbija, uefa\n13:40 31.10.2016 (Osveženo: 09:59 12.10.2021)\n© REUTERS / Laszlo BaloghČlanovi medijskog tima Kosova slave primanje tzv. Kosova u UEFA, Budimpešta\nOdluka Međunarodnog suda za sportsku arbitražu u Lozani (CAS) na žalbu Srbije povodom prijema kosovskog saveza u Evropsku fudbalsku uniju (UEFA) jedna je od najvažnijih političkih odluka godine za Balkan, piše današnji „Frankfurter algemajne cajtung“, a prenosi „Dojče vele“.\nAutor teksta Mihal Martens navodi da bi u slučaju da argumenti Srbije budu uvaženi Kosovo moralo da bude izbačeno ne samo iz UEFA, nego i iz FIFA, a zatim da napusti kvalifikacije za Mundijal u Rusiji, što bi bio veliki politički poraz za Zapad.\n„Srbija argumentuje da je u Budimpešti povređen statut UEFA, u kojem piše da jedan savez može da se učlani samo ako ima sedište u državi koju priznaju Ujedinjene nacije“, navodi se u tekstu.\nAutor objašnjava da bi, u slučaju da srpski zahtev bude uvažen, Kosovo moralo da napusti i FIFA, a time i kvalifikacije za Mundijal u Rusiji.\n„To bi bio gorak poraz za Zapad, pre svega za SAD, Nemačku, Veliku Britaniju i Francusku, najvažnije pokrovitelje kosovske državnosti, jer kosovski uspesi u međunarodnom sportu su često potcenjen element u stvaranju specifično kosovskog identiteta u odnosu na Albaniju, a Zapad ima dobrih razloga da ga potpomaže. Strah od ujedinjenja Kosova sa Albanijom i mogućom kaskadom novih, a možda i nasilnih, pomeranja granica na Balkanu je veliki. Zato Zapad čini mnogo kako bi unapredio nacionalni kosovski identitet kosovskih Albanaca (srpsku manjinu za to neće moći da pridobiju). Do sada bez većeg uspeha.“\nAutor navodi da je, međutim, džudistkinji Majlindi Keljmendi uspelo ono što zapadna politika godinama ne može: kada je na Olimpijskim igrama u Riju osvojila zlatnu medalju, u njenoj domovini su hiljade oduševljenih Albanaca mahale plavo-žutom zastavom Kosova, a ne crveno-crnom zastavom Albanije.\nA ova potonja je „zastava Albanije, ali i zastava svih Albanaca. Njenu omiljenost prati i prkos prema istoriji koju mnogi Albanci doživljavaju kao nepravednu. Kada je u Balkanskim ratovima 1912. i 1913. godine nastala prva albanska država, velike sile su na Londonskoj konferenciji utvrdile njene granice tako da su značajna područja naseljena Albancima dodeljena slovenskim državama Srbiji i Crnoj Gori. Do danas gotovo polovina od oko šest miliona Albanaca na Balkanu živi van Albanije — na Kosovu, u Makedoniji, Crnoj Gori, na jugoistoku Srbije“, ističe se u tekstu.\n4 Maj 2016, 14:16\nKako se navodi, velika briga EU i SAD je da bi kosovski Albanci svoju nezavisnost mogli da vide i samo kao etapu na putu ka „Velikoj Albaniji“, jer bi ujedinjenje Kosova i Albanije moglo da podstakne i makedonske Albance, njihove sunarodnike na jugu Srbije, ali i Srbe u Bosni i Hercegovini i na severu Kosova, da se izdvoje iz svojih država.\n„Iredentističku lančanu reakciju u vremenima kada se NATO kao sila reda u velikoj meri povukao sa Balkana niko ne želi. Zbog toga su zapadne sile zaštitnice Kosova od početka vodile računa o suzbijanju velikoalbanskih tendencija u regionu.“\nNo, te tendencije su primetne, kako je autor dalje objasnio, i pored toga što je prilikom proklamacije kosovske nezavisnosti i u prvom članu kosovskog Ustava zapisano da „Kosovo neće ispoljiti teritorijalne pretenzije prema drugim državama i neće težiti ujedinjenju sa nekom državom ili delom neke države“.\nKao primer naveden je pokret „Samoopredeljenje“ Aljbina Kurtija. I dok je za kosovske sportiste Albanija kao država za koju su smeli da nastupaju bila jedina mogućnost da se probiju do uspeha i slave, sada je članstvo u UEFA i FIFA mogućnost da se najpopularnijim sportom na svetu ojača i kosovski identitet.\nAutor zaključuje da „uspeh Srbije u Lozani“ može da znači samo još jedan potez kojim se Kosovo „gura u ruke Albanije“.


Građevinska škola, Sveti Arhangel Novi Sad\nBilo da se neko odluči da stekne diplomu za zanimanje trećeg ili četvrtog stepena, ne sumnjamo da građevinska škola može da odgovori na zahteve svakog zainteresovanog učenika. Kada su u pitanju trogodišnji profili, odvojene su oblasti građevinarstva i elektrotehnike u okviru ove škole, tako da u njih spadaju, recimo zanimanje zidar - fasader, te elektroinstalater. A u ovoj grupi obrazovnih profila je i kamenorezac - klesar, odnosno rukovalac građevinskom mehanizacijom, te isto tako postoji mogućnost da se zainteresovane osobe školuju za zanimanje armirač - betonirac, a što su sve zanimanja za koja školovanje traje ukupno tri godine. Građevinski tehničar za visokogradnju je jedno od zanimanja četvrtog stepena, a tu je građevinski tehničar za laboratorijska ispitivanja, kao i zanimanje tehničar za održavanje objekata, te izvođač instalaterskih i završnih građevinskih radova.\nSve što smo pomenuli, znači da svako ko je zainteresovan može da izabere jedan od ponuđenih obrazovnih profila, a srednja škola “Sveti Arhangel” u Novom Sadu im može ponuditi, na prvom mestu redovno školovanje, a takođe im pruža mogućnost da se opredele za dokvalifikaciju ili da izvrše prekvalifikovanje i to za bilo koje zanimanje u oblasti građevinarstva, pošto ova institucija ima saradnju sa pomenutom školom.\nDokvalifikacija je namenjena svima koji steknu diplomu za bilo koji obrazovni profil trećeg stepena, a koji žele da unaprede svoju radnu biografiju, to jest koji žele da maksimalno poboljšaju šanse za pronalaskom što boljeg zaposlenja u okviru graševinske struke, jer je dobro poznato da zanimanja četvrtog stepena, ipak spadaju u traženija. Isto tako, kada se neko dokvalifikuje za određeno zanimanje na višem stepenu, on ima mogućnost i da se prijavi za upis na određeni fakultet, to jest može da upiše neku višu školu koju želi. A pored svega toga, srednja škola “Sveti Arhangel”, Novi Sad organizuje i prekvalifikaciju, te je taj proces namenjen svim onim kandidatima koji žele da promene zanimanje, odnosno koji žele da steknu diplomu za određeni obrazovni profil, a koji je istog nivoa, a vezano je za oblast građevinarstva.\nUzevši u obzir da su zanimanja za koje građevinska škola organizuje nastavu naročito tražena i perspektivna, to je i veliki izbor mogućnosti pred svakim zainteresovanim kandidatom. Zvanično donesenim rešenjem koje nosi oznaku 205/2016 i koje je doneto dana 09. novembra 2016. godine u Privrednom sudu je upravo srednja škola “Sveti Arhangel”, u Novom Sadu označena kao obrazovna institucija koje ispunjava sve potrebne uslove da bi mogla da organizuje kako redovno, tako i vanredno školovanje, odnosno može da vrši dokvalifikaciju ili prekvalifikaciju za različite obrazovne profile. Isto tako je važno naglasiti da pomenuta institucija u saradnji sa građevinskim školama nudi mogućnost svim zainteresovanim kandidatima da za konkretne profile izvrše konsultacije.\nNapominjemo da su diplome koje izdajemo zainteresovanim kandidatima u potpunosti validne sa stanovišta prava, odnosno zakona, te da se sasvim sigurno mogu izjednačiti sa diplomama koje izdaju državne srednjoškolske institucije. A podrazumeva se i da se u potpunosti pridržavamo svih pravila, odnosno da nastavu održavamo prema smernicama koje navodi Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja. Takođe naglašavamo i da koristimo literaturu koja je dozvoljena i odobrena upravo od strane Ministarstva za unapređenje obrazovanja.\nSvaki profesor koji je zaposlen u okviru naše institucije se maksimalno trudi da na što bolji način prenese zainteresovanim kandidatima sve što je predviđeno važećim nastavnim programom. Inače, građevinska škola nastoji da sve učenike što pre osposobi za bavljenje konkretnim poslom, a za koji oni žele da se kvalifikuju, tako da posebnu pažnju za vreme održavanja nastave posvećuje praksi. Uzevši u obzir da srednja škola “Sveti Arhangel”, Novi Sad takođe nastoji da kandidatima ponudi što bolje uslove, to ona ima saradnju sa brojnim preduzećima, što privatnim, što državnim u okviru kojih se zapošljavaju osobe upravo iz ove struke. Tako svi kandidati praksu mogu da pohađaju na vrlo kvalitetan način, te im je upravo zato i omogućeno da u optimalnom roku na najbolji način primene znanja koja su usvojili u okviru teorijskog dela nastave.\nSvakako se i građevinska škola pridržava pravila koje navodi ministarstvo koje je nadležno za oblast obrazovanja, a podrazumeva se da postoje 4 obavezna predmeta koja se izučavaju za sve vreme trajanja nastave, što se odnosi i na obrazovne prafile III i IV stepena. A to uključuje kako predmet matematiku i srpski jezik i književnost, tako i strani jezik, odnosno fizičko vaspitanje. Isto tako je vrlo važno naglasiti i da svaki kandidat za vreme trogodišnjeg ili četvorogodišnjeg školovanja u oblasti građevinarstva, imaju prilike da svake godine donose odluku da li žele da kao obavezan izborni predmet pohađaju nastavu građanskog vaspitanja ili versku.\nKada su u pitanju ostali opšteobrazovni predmeti, građevinska škola nastoji da svi đaci steknu ne samo stručno, nego i opšte obrazovanje, iako se oni primarno kvalifikuju za konkretno zanimanje. U zavisnosti od dužine trajanja školovanja zavisi i koliko se ti predmeti izučavaju, pa osim već pomenutih opštih predmeta, učenici će imati prilike da pohađaju nastavu i u okviru predmeta informatika, fizika i istorija, kao i u okviru predmeta hemija.\nŠto se tiče stručnih predmeta koji se izučavaju, sasvim logično oni se razlikuju isključivo u zavisnosti od toga za koji obrazovni profil određeni kandidat odabere da se školuje. A pored nacrtne geometrije, tehničkog crtanja i mehanike, a može da bude prisutan i predmet osnovi hidrotehnike, odnosno čelične i drvene konstrukcije, zatim predmet uvod u građevinarstvo, kao i građevinski materijali i građevinske konstrukcije. Svakako se često izučava i predmet statika i otpornost materijala, ali i organizacija građenja, kao i ekologija i zaštita životne sredine, te se u nastavnom programu za pojedine obrazovne profile postoji i predmet osnove preduzetništva.\nSvaki pojedinačni kandidat koji se odluči za dokvalifikaciju ili prekvalifikaciju, to jest za vanredno ili redovno školovanje, od strane zaposlenih u pomenutoj instituciji će da dobije sve smernice vezano\nProfili - Građevinska škola\nIzuzev mogućnosti za redovno školovanje kako bi se stekla diploma za zanimanje građevinski tehničar za visokogradnju, ova obrazovna institucija zainteresova...\nZa razliku od zanimanja klesar, za koje je potrebno pohađati nastavu tri godine, školovanje obrazovni profil klesarski tehničar podrazumeva praćenje edukaci...\nKako posao za koji se tokom četiri godine školovanja kvalifikuje geodetski tehničar podrazumeva primarno rad na terenu, dok se nešto manji deo posla obavlja...\nOsnovni uslov da bi neko stekao diplomu za zanimanje trećeg stepena rukovalac građevinskom mehanizacijom jeste školovanje putem vanredne ili redovne nastave...\nU domenu građevinarstva je jedno od najtraženijih zanimanja sasvim sigurno i zidar - fasader, a za koji školovanje traje ukupno 3 godine. Bitno je da lica ko...\nAko ste za neko zanimanje može reći da je gotovo idealan spoj rada i umetničkog izražavanja, onda je to svakako klesar.\nSvakako, lica koja se budu osposobila z...\nInteresantno je da se sve manje mladih ljudi odlučuje da se školuje za zanimanje kamenorezac, pa je stoga i izuzetno velika potreba na trenutnom tržištu ura...\nAko se uzme u obzir činjenica da bez armature ne može da postoji nijedna građevina, trebalo bi da bude jasno i zbog čega je zanimanje armirač - betonirac n...


HRONOLOGIJA: Šta je afera "Zenicatrans" zbog koje se hapsi Fuad Kasumović? - Zenicablog\nHronilogija slučaja „Zenicatranas“ seže još u 2016., odnosno početak 2017. godine, kada je upravljanje Gradom Zenica preuzeo upravo Kasumović. Iako je predizbornu kampanju vodio obečavajući radnicima ovog državnog preduzeća da će konačno riješiti nagomilane probleme, njegovom dolaskom ubrzan je propast „Zenicatransa“.\nPROČITAJTE I: Kamenolomi Široke stijene i Crkvice će tek postati problem Babinskog sliva!\nDolaskom Drine na čelo NO, počinje i sunovrat „Zenicatransa“. Prvo što je uradio bila je čistka u firmi i dovođenje kadrova bliskih Kasumoviću, među kojima su i članovi porodica osoba koje su finansirale njegovu kampanju.\nŠtrajk radnika Zenicatransa\nTagoviafera akcija bih fuad kasumovic kriminal sipa stanje vrijednost zenica zenicatrans


OBJAVLJENO: Na šta su se OBAVEZALI Vučić i Makron | Mondo Portal\nPredsednici Srbije i Francuske Aleksandar Vučić i Emanuel Makron usvojili su tokom Makronove posete Srbiji Zajedničku izjavu. Prenosimo je u celosti...\nU toj izjavi oni su "naglasili da pristupanje Srbije prethodno duboko reformisanoj EU predstavlja zajednički strateški cilj" i potvrdili zajedničku posvećenost demokratskim vrednostima i ljudskim pravima, vladavini prava i multilateralizmu.\nIzjavu je danas objavio Kabinet predsednika Srbije, a u njoj, Makron i Vučić su se saglasili da nastave da u potpunosti sprovode "Sporazum o strateškom partnerstvu i saradnji" iz 2011, da nastave politički dijalog na visokom nivou i da jačaju bilateralnu saradnju.\n1 - Na poziv predsednika Republike Srbije g. Aleksandra Vučića, predsednik Republike Francuske g. Emanuel Makron boravio je u zvaničnoj poseti Srbiji 15. i 16. jula 2019. godine.\n2 - Tom prilikom su dvojica državnika potvrdili zajedničku posvećenost demokratskim vrednostima i ljudskim pravima, vladavini prava i multilateralizmu, te su iskazali zajedničku volju da doprinesu miru, prosperitetu i stabilnosti u Evropi i svetu.\n3 - Dvojica državnika su naglasili da pristupanje Srbije prethodno duboko reformisanoj Evropskoj Uniji (EU) predstavlja zajednički strateški cilj. Pored neophodnih ekonomskih reformi, u kojima Srbija pokazuje značajan napredak, dvojica državnika naglasili su potrebu za većim naporima u oblastima vladavine prava, osnovnih prava, jačanja demokratskih institucija i reforme javne uprave. Oni su se saglasili da bi bilateralne nesuglasice trebalo da budu rešene i putem bilateralnih pregovora, u skladu sa međunarodnim pravom i u dobroj veri. Oni su izrazili želju da se brzo steknu uslovi za obnavljanje dijaloga između Beograda i Prištine, kako bi se postiglo međusobno prihvatljivo rešenje posredstvom EU.\n4 - Povodom obeležavanja 180-godišnjice uspostavljanja diplomatskih odnosa između Francuske i Srbije, dvojica državnika su se saglasili da nastave da u potpunosti sprovode "Sporazum o strateškom partnerstvu i saradnji", koji su Vlada Republike Francuske i Vlada Republike Srbije potpisale 8. aprila 2011. godine. Sa tim ciljem, odlučili su da nastave politički dijalog na visokom nivou, da ojačaju saradnju u oblasti bezbednosti i odbrane, da promovišu kulturnu razmenu i Frankofoniju, da zajednički rade na integraciji Srbije u Evropsku Uniju i da razviju ekonomsku razmenu, naročitu u oblasti inovacija.\nFrancuska će nastaviti da podržava Srbiju na njenom putu pristupanja Evropskoj Uniji. Dvojica državnika pozdravljaju, u tom pogledu, obaveze koje su EU i partneri sa ;Zapadnog Balkana prihvatili na samitu u Sofiji 17. maja 2018. godine, kako bi se ojačala i povećala delatnost EU za podršku političke, ekonomske i društvene transformacije Zapadnog Balkana, uključujući kroz značajniju pomoć zasnovanu na vidnom napretku u oblasti vladavine prava i društveno-ekonomskim reformama.


Šampion Formule 1 Luis Hamilton rekao je da veruje da se Ferari sprema da Šarla Leklera proglasi za svog prvog vozača nauštrb Sebastijana Fetela. Nemac je imao prednost u italijanskom timu na početku sezone, ali se situacija promenila posle trijumfa njegovog timskog kolega u ...\n"Frka" između Leklera i Fetela. Vozač Ferarija Šarl Lekler rekao je danas da je u ekipi "sada sve jasno", posle kontroverzi oko timskih naredbi sa kolegom Sebastijanom Fetelom tokom trke Formule 1 za Veliku nagradu Rusije u Sočiju.\nŠarl Lekler, vozač Ferarija, kaže da je u ekipi "sada sve jasno", posle timskih naredbi tokom trke Formule 1 za Veliku nagradu Rusije u Sočiju. Lekler je startovao sa pol pozicije, a prema dogovoru pre trke, propustio je klupskog kolegu Sebastijana Fetela da ga pretekne kako bi ...\nVozač Mercedesa Luis Hamilton rekao je da je trka Formule 1 u Sočiju jasno pokazala da Sebastijan Fetel više nije prvi vozač italijanske ekipe. On je, ipak, dodao da nije dobra ideja da prioritet ima Šarl Lekler.


Zajam od “prijatelja“ iz Ujedinjenih Arapskih Emirata: Otplata kredita novim kreditima | Insajder\nZajam od “prijatelja“ iz Ujedinjenih Arapskih Emirata: Otplata kredita novim kreditima\nObjavljeno: 18.10.2016 | Ažurirano: 18.10.2016\nVlada Srbije novim kreditom Fonda Abu Dabija za razvoj od milijardu dolara nastavlja politiku novog zaduživanja radi otplate starih dugova države. Država novi kredit uzima iako je ukupan deficit 50 odsto manji od planiranog, a stanje u državnoj kasi, prema rečima premijera Aleksandra Vučića, „teško da je ikad bilo bolje“. Zbog toga se postavlja pitanje koja je uopšte namena novog kredita.\nPred Skupštinom Srbije 25. oktobra naći će se predlog zakona o potvrđivanju još jednog kreditnog ugovora između Vlade i Fonda Abu Dabija za razvoj, a koji je vredan približno milijardu dolara.\nSuspenzija državnih prava i Arapska liga kao treći arbitar\nPo ugovoru o zajmu sa Fondom za razvoj Abu Dabija, Republika Srbija suspenduje sopstvene zakone u trenutku kada oni dovode u pitanje ispunjenje odredbi kreditnog ugovora.\nU članu 8. Sporazuma piše da se Republika Srbija „odriče državnih prava i imuniteta koje ima“ i „svih privilegija i imuniteta nad državnom imovinom i gotovinom“ u zemlji i inostranstvu i „svih privilegija i imuniteta kojima se osporava ili opovrgava evidencija Fonda ili dovodi u pitanje ili osporava meritum“. Ako dođe do neslaganja oko tumačenja odredbi iz sporazuma i arbitražnog postupka, trećeg sudiju imenuje generalni sekretar Arapske lige. Ugovorom se Srbija obavezuje da svojom imovinom garantuje plaćanje glavnice zajma, kamate i drugih naknada.\nInsajder je poslao pitanje Ministarstvu finansija da li „ugovor o zajmu između Vlade Srbije i Fonda za razvoj Abu Dabija za budžetsku podršku“ proističe kao obaveza iz Sporazuma između UAE i Republike Srbije, odnosno da li se Republika Srbija međudržavnim Sporazumom obavezala na to da uzme i ovaj zajam, ali odgovor još nije stigao\n"Taj zajam nije uzet iznenada. Imamo najpovoljnije moguće uslove na svetu", rekao je ministar spoljnih poslova Ivica Dačić na Ekonomskom samitu Srbije.\nUgovor o kreditu između Vlade i Fonda 4. oktobra ove godine potpisao je upravo Dačić. Njime je predviđeno da Vlada Srbije od Fonda uzme pozajamicu u vrednosti od oko milijardu dolara s kamatom od 2,25 odsto godišnje.\nKako stoji u ugovoru, cilj zajma jeste “podrška privrednom razvoju Srbije putem smanjivanja troškova finansiranja, unapređenja ekonomske situacije u zemlji i doprinosa ostvarivanju planiranog razvoja”.\nPostavlja se pitanje zbog čega Srbija uzima novi kredit radi otplate kredita kada je situacija u budžetu stabilna, a po rečima premijera, Srbija „jedna od pet evropskih zemalja koje imaju suficit budžeta“.\nInsajder je poslao pitanja Ministarstvu privrede i Ministarstvu finansija za šta će novac konkretno biti upotrebljen, na šta se misli kada se kaže „smanjivanje troškova finansiranja“ i na koji način će se novim kreditom unaprediti „ekonomska situacija u zemlji“.\nOdgovor smo za sada dobili samo od Ministarstva privrede, koje nas je uputilo na „Ministarstvo finansija ili Vladu Republike Srbije budući da Ministarstvo privrede nije predlagač zakona“.\nMinistar finansija Dušan Vujović izjavio je u četvrtak da je kredit koji će Srbija uzeti od Fonda namenjen finansiranju budžetskog deficita, refinansiranju dospelih obaveza i smanjenju troškova zaduživanja.\n"Novim kreditom ćemo finansirati ili dospele obaveze po osnovu postojećih dolarskih kredita ili samo plaćanje kamate ili će to biti kombinacija ranije otplate kredita i vraćanja kamate i glavnice", objasnio je Vujović, dodavši da će se na svakoj milijardi kredita štedeti od 40 do 50 miliona evra.\nIpak, u novembru 2015. Vujović je rekao da je cilj uzimanja kredita od Fonda da ukupni deficit države ne pređe četiri odsto BDP-a.\n“Očekujem da ćemo iz jeftinijih izvora, kreditom od Ujedinjenih Arapskih Emirata, uz kamatu od 2 %, refinansirasti najskuplje kredite i dodatno smanjiti troškove kamata”, rekao je Vujović u intervjuu NIN-u.\nPrema izveštaju Fiskalnog saveta iz septembra, stanje državne kase u prvih sedam meseci 2016. ocenjeno je kao „izuzetno povoljno“, zbog čega bi „ukupan deficit u ovoj godini mogao da iznosi oko 2 % BDP-a umesto planiranih 4 %“.\nS obzirom na to da je cilj Vlade Srbije i ministra Vujovića ispunjen, postavlja se pitanje koja je namena novog kredita.\nJedan od razloga može biti ranije dogovoren zajam s Fondom koji Vlada nije želela da stopira zbog nastavka dobrih odnosa s tim fondom i poštovanja međudržavnog Sporazuma o saradnji između Vlade Republike Srbije i Vlade Ujedinjenih Arapskih Emirata, potpisanog 17. februara 2013.\nU Zakonu o budžetu za 2016. predviđeno je direktno zaduživanje Srbije u iznosu do dve milijarde dolara kod Vlade Emirata Abu Dabija.\nMinistarstvo finansija Insajderu: UAE zajam zbog finansiranja javnog duga u dolarima\nNovi kredit Fonda za razvoj Abu Dabija od milijardu dolara Vladi Srbiji biće iskorišten za finansiranje dolarskih obaveza po osnovu javnog duga, Ministarstvo finansija napisalo je u odgovoru Insajderu na pitanja o ciljevima zajma.\n“Republika Srbija će ovaj zajam iskoristiti za finansiranje obaveza po osnovu javnog duga denominovanih u američkim dolarima. Na ovaj način, za finansiranje svojih dolarskih obaveza po osnovu javnog duga, RS dobija sredstva koja su znatno povoljnija sa aspekta visine kamatne stope u odnosu na trenutno moguće tržišne uslove za zaduživanje u američkim dolarima,” navodi se u odgovoru Ministarstva.\nMinistarstvo je dodalo da je ovo zaduživanje iz “čisto ekonomskih principa”, naglašvajući da nije uslovljeno “ničim drugim izuzev nastavka dobrih fiskalnih performansi”.\nPo podacima Uprave za javni dug ministarstva finansija stanje duga opšte države na kraju avgusta iznosi 24.653.140.806, dok valutna struktura duga ukazuje da je trećina tog duga u dolarima.\nInsajder je Ministarstvu finansija postavio pitanja u vezi sa kreditom koji je Republika Srbija uzela od UAE 2014 i najavama guvernerke NBS Jorgovanke Tabakovic da će biti formiran kontrolni organ koji ce kontrolisati za šta se koristi taj kredit i na koji način.\nInsajder je pitao da li je kontrolni organ formiran i, ako jeste, tražio da mu se dostavi zvanični izveštaj, ali odgovor ministarstva još nije stigao.\nInsajder je postavio pitanja i Fiskalnom Savetu oko načina korišćenja UAE kredita za otplatu postojećih “skupljih” dugova, ali je iz saveta stigao odgovor da nisu nadležni i opet nas uputili nas na Ministarstvo finansija.\n„Kredit iz UAE kao poklon“\nVlada Srbije je i 2014. uzela zajam od Ujedinjenih Arapskih Emirata u iznosu od milijardu evra, čiji je glavni cilj bio „vraćanje nepovoljnih kredita“.\nAleksandar Vučić, tada vicepremijer, još 2013. je insistirao na kreditnom aranžmanu, izjavivši da bi to bio „gotovo poklon za ovu zemlju“.\nTada je kamatna stopa bila dva odsto, a iako je ministar Vujović u novembru 2015. najavio da će ona ostati ista, ovim novim aranžmanom ona je „poskupela“ 0,25 odsto.\nS obzirom na nejasnu formulaciju oko trošenja kredita, guvernerka NBS-a Jorgovanka Tabaković je u martu 2014. izjavila da će postojati kontrolni organ koji će kontrolisati za šta se koristi novac, dodavši da od UAE nije bilo uslovljavanja u pogledu trošenja sredstava jer je izraženo uverenje da će odgovorna vlast u Srbiji uložiti novac tamo gde smatra da je najpotrebnije.\nInsajder je NBS-u poslao pitanja o tome da li je taj kontrolni organ formiran te šta je ustanovio u svojim redovnim izveštajima, ali nam je služba NBS-a za medije odgovorila da navedena pitanja nisu u njihovoj nadležnosti, već Ministarstva finansija. Iz Ministarstva finansija još nismo dobili odgovore o tome koja je konkretno namena novog kredita.\nMinistar Vujović: UAE kredit povoljniji od “zapadnog tržišta”\nMinistar Dušan Vujović rekao je da je kredit od Fonda za razvoj Abu Dabija povoljniji od pozajmica koje bi Srbija mogla da dobije na zapadnom tržištu.\n„Ovaj kredit nudi nam sredstva u tranšama od po 200 miliona narednih pet puta po šest meseci kojima ćemo ili finansirati dospele obaveze po postojećim dolarskim kreditima ili samo plaćati kamate ili kombinacije, ranije otplate kredita, vraćanje plaćanja kamate, vraćanja glavnice.“\n“Možete sam da izračunate ako je prosečna kamata tih kredita bila između 6 i 8,5 odsto, a ovo je po 2,25 odsto, mi na svaku milijardu štedimo od 40 do 50 miliona,” naglašava Dušan Vujović.


Uzakrota Travel Summit 13. decembra u Istanbulu - News - Turistički svet\nUzakrota Travel Summit, jedan od važnih događaja u turističkoj industriji, ove godine se organizuje po šesti put, 13. decembra, u hotelu Hilton Istanbul Bosphorus u Istanbulu. Svoje prisustvo i učešće već su potvrdile brojne važne ličnosti i predstavnici iz sektora turizma, medija, rukovodstvo velikih kompanija i IT industrije.\nGlavni sponzori događaja ove godine su SKYhub, Emirates Airline, Atlasglobal i IRC International Residency and Citizenship. I ove godine Uzakrota donosi brojna unapređenja, kako u smislu koncepta tako i po pitanju sadržaja, uz učešće preko 4.000 lokalnih i inostranih profesionalaca.\nUzakrota Travel Summit, koji je Bidroom prošle godine proglasio jednim od 10 najefektnijih turističkih događaja, i ove godine spaja turističke agencije, tehnološke kompanije, hotele, agencije koje sarađuju sa industrijom i blogere iz Turske i drugih zemalja.\nNa samitu će oko 150 govornika diskutovati o zanimljivim temama kao što su “Uloga interneta na marketing destinacije“, „Moć novih tržišta i online platformi“, „sadašnjost i budućnost online platformi“, „Efekat platforni za online plaćanje na krajnje korisnike“, „Kako Gugl utiče na turizam i travel industriju?“ i „Zašto će SEO biti važniji u 2020. godini).\nViše informacija o govornicima, sponzorima, programu i ranoj registraciji, pronaći ćete na zvaničnom sajtu: https://www.uzakrota.com/summit19


"Oduševljeni smo što se od sada možemo nazvati Beograđanima" - Naši u svetu\nObjavljeno 27/11/19 u 17:30\nGradonačelnik Beograda prof. dr Zoran Radojičić primio je danas u Starom dvoru novoimenovanog ambasadora Sjedinjenih Američkih Država u Republici Srbiji Entonija Godfrija.\nPoželevši ambasadoru dobrodošlicu u Beograd, Radojičić je istakao da je obostrano ocenjeno da postoji mnogo zajedničkih tema za razgovor koje su usmerene ka tome da Beograd bude lepši i bolji grad za život svih njegovih stanovnika.\n“Ambasador Godfri izrekao je mnogo lepih reči o Beogradu i bila mi je čast što nas je pohvalio neko ko je imao prilike da obiđe mnoge velike svetske gradove. Razgovarali smo o ekonomskoj saradnji koja postoji između Beograda i američkih kompanija i složili se da ima prostora za njihovo dalje unapređenje u budućnosti. Saglasili smo se i u temama koje se tiču zaštite životne sredine i ekologije u gradu i dogovorili da zajednički radimo na pojedinim rešenjima koja će unaprediti kvalitet života u Beogradu. Nastavićemo da sarađujemo i u oblastima kulture, sporta i nauke, jer one približavaju naša dva naroda. Nadam se da će ambasador Godfri u narednom periodu sve više voleti Beograd, a mi se radujemo što ćemo u narednom periodu imati zadovoljstvo da sarađujemo”, istakao je gradonačelnik Radojičić.\nRadojičić je istakao da odnose dveju zemalja karakterišu međusobno uvažavanje i poštovanje, kao i želja za unapređenjem saradnje i dodao da Beograd ceni podršku koju Sjedinjene Američke Države pružaju Srbiji na evropskom putu.\nAmbasador SAD u Srbiji Entoni Godfri zahvalio je gradonačelniku Radojičiću i svim građanima Beograda što su učinili da se on i njegova porodica u svom novom domu u Beogradu osećaju dobrodošlim.\n“Beograd je zaista svetski grad koji obnavlja svoj zasluženi ugled međunarodne prestonice kulture i mi smo oduševljeni što se od sada možemo nazvati Beograđanima. Nisu samo turisti i umetnici ti koji iznova otkrivaju energiju i šarm Beograda, već sam uveren da će sa reformama koje su u toku i regionalnom stabilnošću Beograd izrasti u poslovno i investiciono čvorište na raskršću evropskih puteva. Posebno mi je drago što vidim da su gradska vlada i skupština usvojile planove da odaju počast predsedniku Vudrou Vilsonu i hvala vam što čuvate sećanje i izražavate poštovanje za ovo ponosno poglavlje srpsko-američkih odnosa”, istakao je ambasador Entoni Godfri.


"Kad je tim edukovan, brže reaguje i prihvata promene" (VIDEO)\nOsim što je 2020. zdravstveno bila veoma rizična godina, moglo bi se reći da ni u profesionalnom smislu nije bilo sve onako kako je planirano. Usled takvih okolnosti, očekuje se da će naredna, 2021. godina sa sobom doneti i brojne izazove, a u želji da se što bolje pripremimo za nju, medijska kuća BIZlife organizovala je prvi od tri planirana “BIZkolegijuma” čija je tema bila marketing, komunikacije i inovacije.\nKako kaže jedan od sagovornika na prvom “BIZkolegijumu” i direktor marketinga u kompaniji Delta Motors, Miloš Milošević, 2020. godina bila je veoma izazovna i naučila nas je da se prilagođavamo i brzo reagujemo na tržištu, ali nas je ujedno i naučila da koristimo racionalno naše budžete.\n“Veoma je važno imati pripremljen sistem za ovakve situacije, a kada je sistem pripremljen i naiđu nezgodne situacije, ne morate da se povlačite sa tržišta i da se pravite da ne postojite, nego možete da nastavite sa komunikacijom“, kaže Milošević za BIZlife.\nMilošević naglašava da treba biti racionalan i da treba koristiti sve svoje kanale i potencijale, kao i da treba konstantno raditi na edukovanju tima “jer kada je tim edukovan, on može brzo da prihvati promene i može brzo da reaguje”.\nŠta je još direktor marketinga u kompaniji Delta Motors govorio o komunikacijama, inovacijama, o tome koliko je u ovakvim situacijama bitna brzina prilagođavanja, o predviđanjima za 2021. godinu, pogledajte u videu.\nbizlkolegijum/delta motors/miloš milošević


Građanske Inicijative | PRIČE KOJE NAS INSPIRIŠU – Humani pre svega\n27 Jul PRIČE KOJE NAS INSPIRIŠU – Humani pre svega\nPoboljšanje položaja žena na tržištu rada je aktuelna tema kako u našoj zemlji, tako i na globalnom nivou. Upravo iz tog razloga žensko preduzetništvo je uvek neiscrpni izvor inspiracije. Ovoga puta, pažnju posvećujemo Ženskom etno centru „Lužničke rukotvorine“.\nUdruženje žena „Ženski etno centar – Lužničke rukotvorine“ osnovano je 2008. godine u Babušnici, jednoj od najsiromašnijih opština u Srbiji. Udruženje broji 48 članova koji već 8 godina nesebično pomažu sugrađanima kojima je pomoć najpotrebnija. Inicijalno je osnovano kako bi se zaštitila, očuvala i negovala tradicija lužničkog kraja, da bi, ubrzo po osnivanju, shvatili da je potrebno proširiti ciljeve i na pomoć ugroženim grupama stanovništva. U fokusu Udruženja nalaze se staro stanovništvo, deca ometena u razvoju i žene žrtve nasilja.\nKarolina Stamenković, koja je iskusan trener zanatskih veština i štrikanja, oko sebe je okupila grupu entuzijastičnih žena, čija je budućnost bila vrlo neizvesna, a šansa za zaposlenje minimalna, i zajedno s njima osnovala udruženje. Ona je trenutno i predsednica Udruženja a o samom osnivanju je rekla: „Kada smo se 2008. godine okupile i osnovale “Lužničke rukotvorine”, imale smo skroman cilj da očuvamo i negujmo stare zanate u Babušnici. Tako smo počele“.\nŽ.E.C. „Lužničke rukotvorine“ je do sada organizovao niz humanitarnih akcija, od kojih su izdvojili humanitrnu akciju izložbe fotografija i ručnih radova u Etnografskom muzeju u Beogradu, za pomoć starim licima u zavejanim brdsko-planinskim selima opštine Babušnica, zatim i šest, sada već tradicionalnih, manifestacija pod nazivom „Letelo pile šareno“, kojima su pomogli deci sa smetnjama u razvoju. Pored toga, realizovali su i niz projekata usmerenih na osnaživanje žena.\nUdruženje ima odličnu saradnju sa Kancelarijom za ljudska i manjinska prava, sa kojom imaju potpisan memorandum o saradnji, lokalnom samoupravom, ali i sa drugim organizacijama civilnog društva.\nS obzirom na sferu delovanja, Udruženje se neretko suočava sa brojnim tehničkim problemima. „Suočene smo sa brojnim problemima kada je pomoć starima u zabačenim delovima opštine u pitanju“, rekla je Karolina. „Radeći godinama na terenu i obilazeći staračka samačka domaćinstva u brdsko- planinskim selima, lično smo iskusili sa kakvim problemima se susreću ljudi koji žive udaljeni od Babušnice i do 50 kilometara.“\nStanovništvo samačkih seoskih domaćinstava opštine Babušnica živi na ivici egzistencije. U pitanju su stari ljudi koji žive uglavnom u kućama od blata, građenim još početkom prošlog veka, a preživljavaju od socijalne pomoći koje nije dovoljna ni da se pokriju elementarni troškovi života. Ovi ljudi često pate od teških hroničnih bolesti, stari su i slabo pokretni, tako da im veliki problem predstavlja nedostatak odgovarajuće medicinske nege. Ako uzmemo u obzir da opština ima nerazvijenu infrastrukturnu mrežu, pa javni prevoz do zabačenih sela ne može da se uspostavi, često im je onemogućen odlazak do ambulante ili apoteke, koje mogu biti udeljene i po vise desetina kilometara.\nNajgore je zimi, kada su putevi potpuno neprohodni, pojedina sela potpuno odsečena od sveta, a stanovnici mesecima zavejani.\n„Na terenu se pokazalo da je ovim ljudima pomoć i više nego potrebna, tako da smo odlučile da im izađemo u susret koliko god je to u našoj moći. Krenule smo od sitnih usluga, poput usluga gerontodomaćice/domaćina, odnosno onih koje smo bile u stanju da pružimo, zatim smo nastavili da organizujemo sopstvene akcije i, na kraju, humanitarne manifestacije, kako bismo pomogli najsiromašnijim stanovnicima naše opštine.“\nČlanice Udruženja su veoma motivisane da pomažu, a neke od njih su izrazile želju i da osnuju sopstvena udruženja.\nOvi nesebični ljudi šalju snažnu poruku svetu – pre svega budimo humani.\nTACSO kancelarija u Srbiji, Kneza Miloša 4 • 11 000 Belgrade • t: +381 (0)11 3284 188 • e-mail: info.rs@tacso.org


Izvor: B92, 02.Avg.2021, 21:11\nBeograd -- Policija je danas u Beogradu uhapsila još jednog dilera.\nPripadnici Službe za borbu protiv organizovanog kriminala po nalogu Višeg javnog tužilaštva u Beogradu, uhapsili su S.K. (1988) zbog sumnje da je izvršio krično delo neovlašćena prizvodnja i stavljanje u promet opojnih droga.\nPolicija je prilikom pretresa stana u kojem osumnjičeni neprijavljeno boravi, pronašla osam kilograma marihuane upakovane u deset paketa. Osumnjičenom je određeno zadržavanje >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << do 48 časova nakon čega će, uz krivičnu prijavu, biti priveden nadležnom tužilaštvu.


Hronika Pocetna – Страна 309 – Studio B\nPotpredsednik Vlade Srbije i ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović razgovarao je sa ambasadorom Velike Britanije Denisom Kifom o unapređenju saradnje, posebno u borbi protiv finansijskog kriminala.\nPeticija: Uvesti doživotni zatvor za ubice dece\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Mladenovcu uhapsili su B.V. (21), zbog postojanja osnova sumnje da je počinio krivično delo silovanje i D. M. (31), osumnjičenog za pomaganje u izvršenju ovog krivičnog dela. Obojica se terete da su izvršili i krivično delo zlostavljanje i mučenje, saopštio MUP.\nMarjanovićevi otac i brat odbili svedočenje, ispitana sestra žrtve\nU okviru istrage protiv Zorana Marjanovića, osumnjičenog za ubistvo supruge Jelene, danas je u Višem tužilaštvu u Beogradu ispitana njena sestra Teodora Krsmanović.\nUhapšen falsifikator dokumenata u Beogradu\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Beogradu otkrili su laboratoriju za izradu falsifikovanih dokumenata, i tom prilikom je uhapšen Z.K. (1955) iz Beograd, zbog osovane sumnje da je počinio krivično delo falsifikovanje isprave.\nJedna osoba poginula, a dve povređene u udesu kod Žablja\nJedan muškarac je poginuo, a dvojica su teže povređena u saobraćajnoj nesreći koja se dogodila sinoć na putu između Žablja i Čuruga, potvrđeno je Tanjugu u Hitnoj pomoći u Žablju.\nNavijaču OFK-a 12 godina zatvora za ubistvo Partizanovca\nApelacioni sud u Beogradu pravosnažno je osudio na 12 godina zatvora navijača OFK Beograda Stefana Obrenovića zbog ubistva navijača Partizana Vladimira Živkovića na Karaburmi 25. oktobra 2013, tako što mu je zadao ubode nožem, a njegovi pomagači ga išutirali do smrti.\nViši su sud u Beogradu produžio je danas za još 30 dana pritvor Zoranu Marjanoviću, osumnjičenog za ubistvo supruge Jelene 2. aprila 2016. godine u Borči.\nPredsednik Opštine Tutin , Šemsudin Kučević, podlegao je povredama zadobijenim u teškoj saobraćajnoj nesreći koja se oko 15 sati dogodila na putu Novi Pazar - Tutin.\nSvaka četvrta osoba u Srbiji koja pogine u saobraćajnoj nezgodi mlađa je od trideset godina.


Vučić: Znam koliko je važno očuvati mir (VIDEO) – NovostiDana.rs\n„Znajući koliko je važno da sačuvamo mir, koliko je važno da sačuvamo stabilnost, trudim se da nikada ne predjemo tu granicu i da uvek štitimo naše nacionalne interese“, rekao je Vučić.\n„Ja sam ukazao da je neophodno da ukinu takse, sve ostalo je stvar razgovora. Oni to znaju i nisam naivan da verujem da nemaju snagu da ubede Haradinaja. Moja molba je da to učine snažnije i na način da će Priština morati da to sprovede u delo“, rekao je Vučić u Bratislavi nakon razgovora sa v.d. pomoćnikom državnog sekretara SAD za Evropu i Evroaziju Filipom Rikerom i američkim senatorom Ronom Džonsonom.\nVučić je kazao i da je imao poruku za predsednika SAD Donalda Trampa „da dodje da poseti Srbiju“, jer je „malo zemalja gde on ima podršku većine naroda“ i da bi njegov dolazak bila „velika promena u odnosima“.\nUpitan da prokomentariše „sve češće pominjanje Velike Albanije od strane nekih albanskih i kosovskih funkcionera“, on je kazao da je danas dobio „šest molbi da ni slučajno ne pominje veliku Albaniju“, a da svi znaju da je Velika Albanija deo strategije kosovskih vlasti“.\nZapalio se automobil u Terazijskom tunelu, požar ugašen, nema povredjenih


TV Most - Vučić: Srbija će učiniti sve da sačuva regionalni mir\nOn je na Beogradskom bezbednosnom forumu rekao da je u vezi s tim manje optimistačan nego prošle godine, a da ni tada nije baš bio optimišta, ali, kako je primetio, to je njegova priroda...\nPoseta Erdogana važna za stabilnost i ekonomiju\nPredsednik Vucić ističe da je poseta truskog predsednika Redžepa Tajipa Erdogana od izuzetnog značaja i po pitanju snižavanja tenzija u regionu i zbog ekonomskih efekata.\nAleksandar Vučić izjavio je danas da mu nije poznato da je neko tražio parlamentarne izbore zajedno sa beogradskim, ali da, ako na tome insistiraju njegovi politički protivnici, ne beži od toga, ali im ne bi preporučio.\nNije neka velika tajna "da Skot nije oduševljen Vulinom, niti da Vulin nije oduševljen Skotom", primetio je predsednik Vučić odgovarajući novinarima na pitanje o nedavnoj polemici ambasadora SAD i ministra Aleksandra Vulina.\nPo prirodi stvari sam, istakao je Vučić, na strani naših državnih organa...\nUskoro značajno veće plate, Brnabić sutra o tome\nPredsednik Srbije najavljuje da će plate biti značano povećane narednih dana ili nedelja vojsci, policiji, BIA, poreznicima, radnicima u socijalnom sektoru, kao i zdravstvenim i prosvetnim radnicima.\n"Očekujem da imaju ubedljivo najveća primanja ikad i to realno, a ne samo nominalno. To očekujem da će biti u narednim danima i nedeljema i nadam se da će premijerka Ana Brnabić sutra reći nešto o tome", rekao je Vučić novinarima...\n10 migova 29,dva ruska helikoptera,obučeni vojnici..\nPredsednik Aleksandar Vučić rekao je da će na obeležavanju Dana oslobođenja Beograda u Drugom svetskom ratu biti predstvaljeni migovi 29, dva nova ruska helikoptera takođe i nabolje obučeni vojnici, njih 1.500 pripadnika Vojske.\nVucicć je to rekao na pitanje novinara šta će moći da se vidi na obečežavanju Dana oslobođenja Beograda, 20. oktobra, i dodao da će biti prikazano mnogo dobrih stvari, a posebno 1.500 ljudi najsavremenije obučenih vojnika u svakom pogledu.


Vučić i Ikonen očekuju intenzivniju ekonomsku saradnju - Studio B\nVučić i Ikonen očekuju intenzivniju ekonomsku saradnju Tanjug\nObjavljeno: 24.05.2019. 14:54 Izmenjeno: 24.05.2019. 15:56\nPredsednik Aleksandar Vučić razgovarao je danas sa ambasadorom Finske Pertijem Ikonenom, koji završava diplomatski mandat u našoj zemlji i zahvalio mu na značajnom doprinosu razvoju srpsko-finskih odnosa i saradnje.\nVučić je istakao da je u pregovaračkom procesu Srbije za članstvo u Evropskoj uniji značajna kontinuirana i aktivna podrška Finske, kao i njihova iskustva iz tog procesa.\nRazgovoru su prisustvovali i ambasadori drugih nordijskih zemalja, Norveške Arne Bjornstad, Švedske Jan Lundin i Danske Kristijan Hogard.\nVučić mu se zahvalio na značajnom doprinosu razvoju srpsko-finskih odnosa i saradnje.


JUNKER OTVORIO OČI EVROPI: Ameriku više ne zanimamo, trebamo braniti svoje interese - GlobalCir\nPredsjednik EK Žan-Klod Junker izjavio da SAD nisu više zainteresovane za garantovanje evropske sigurnosti zbog čega EU mora da čini više na tom polju. Kako je rekao Junker, EU treba da učini više na polju odbrane i sigurnosne saradnje.\n“Naše poštovanje prema NATO-u ne može više da se koristi kao prikladan alibi za protivljenje većim evropskim naporima”, rekao je Junker na konferenciji u Pragu, prenosi Rojters. On je dodao da Evropa nema izbora nego da brani svoje interese na Bliskom istoku, kao i kada je riječ o klimatskim promjenama i trgovinskim sporazumima.\nTramp na nedavnom samitu NATO-a u Briselu nije spomenuo “Član 5” koji obavezuje članice da se će braniti druge u slučaju napada, ali je to uradio na konferenciji za novinare s rumunskim predsjednikom Klausom Johanisom. Na pitanje rumunskog novinara o NATO Tramp je rekao da je “apsolutno posvećen Članu 5”.\nPotom je uslijedilo pitanje da li bi pokrenuo SAD da brani NATO u slučaju ruskog napada, ali nije odgovorio na taj dio pitanja, prenio je AP.


NSinfo: Pobeda u gradskom derbiju, protest i izlazak navijača, Đuričin u Vojvodini (VIDEO, prilike, gol)\nPobeda u gradskom derbiju, protest i izlazak navijača, Đuričin u Vojvodini (VIDEO, prilike, gol)\nVojvodina je pobedila Proleter na “Karađorđu” rezultatom 0:1\n- Pre svega, čestitam našim momcima na velikoj želji i borbi i ovo je važna pobeda za nas. Posle nekih utakmica na kojima smo igrali izvanredno i stvarali mnogo prilika, večeras je viđeno nešto drugačije od onoga što smo prikazivali u dosadašnjem toku prvenstva. Mislim da za to postoje opravdani razlozi, iako nam je najvažnije to da smo osvojili tri boda i ostvarili drugu pobedu zaredom. U poslednja tri kola, osvojili smo sedam bodova i mislim da smo uhvatili ritam, a ono što nas posebno raduje jeste to da na ta tri meča nismo primili gol – kaže Veselinović.\n- Večeras smo podbacili u ofanzivnom delu. Nismo bili agresivni i kompaktni i dosta smo se mučili, kako zbog naših nedostataka, tako i zbog kvaliteta ekipe Proletera. Još jednom se pokazalo da ove sezone nema lakih protivnika, što potvrđuju i dosadašnji rezultati Proletera: pobede nad Spartakom i Voždovcem, remi sa Napretkom, nesrećan poraz od Čukaričkog… To su sve ekipe iz vrha tabele. Kolegi Radojičiću i Proleteru iskreno želim mnogo sreće u nastavku sezone i da ostvare svoje ciljeve – napominje Veselinović.\n- Fofana je imao temperaturu i videlo se večeras da nije imao svežinu, baš kao i Arsić. Đorđević je imao problema sa leđima, a ono što je možda i najvažnije od svega jeste to da je Zlomislić zbog povrede morao da napusti teren već na samom početku utakmice. To je totalno poremetilo našu koncepciju i ideju koju smo želeli da sprovedemo, ali na našu sreću, nismo bili kažnjeni. Tu posebno mislim na ofanzivni skok Proletera, po čemu spada među najkvalitetnije ekipe u ligi, a dokaz za to su golovi protiv Voždovca i Napretka. Defanzivno smo delovali dosta kompaktno i dobro smo zatvarali prostor, ali u napadu nismo imali agresivnost i svežinu. Ipak, najvažnije je to da smo osvojili tri boda, čime smo uhvatili priključak sa timovima iz gornjeg dela tabele – rekao je Veselinović.\nDeo navijača Vojvodine napustio je utakmicu u 80. minutu susreta protiv Proletera. Ukoliko se njihovi zahtevi ne ispune, navijači su najavili bojkot utakmice protiv Crvene zvezde u narednom kolu.\nJedan od gledalaca gradskog derbija u Novom Sadu bio je i Ognjen Đuričin. Mladi napadač je potrdio da je definitivno postao član “stare dame”. Više nema dileme, sve je dogovoreno, ja sam igrač Vojvodine. Ostale su sitne papirološke formalnosti i najverovatnije ću u ponedeljak potpisati ugovor na tri godine, rekao je Đuričin za Dnevnik.\nizvor: agencije, foto: Jelena Grlić\n5 Vojvodina 6 2 3 1 6 - 4 9\n6 Proleter 6 2 1 3 8 - 7 7\n7 Partizan 4 2 1 1 2 - 1 7\n8 Mačva 5 2 1 2 2 - 2 7


[Panel diskusija] „(Ne)solidarnost i Evropska unija: slom ili novi početak?“ – INSTITUT ZA FILOZOFIJU I DRUŠTVENU TEORIJU\n[Panel diskusija] „(Ne)solidarnost i Evropska unija: slom ili novi početak?“\n🗓 21. dec 🕒 5:00pm 🔹 online\nPočetkom marta 2020. svet je, usled izbijanja pandemije koronavirusa, iznenada počeo da se menja velikom brzinom. Pokazalo se da kriza izazvana širenjem virusa nije isključivo zdravstveno pitanje, već da će se osetiti i šire društvene, ekonomske i političke posledice. Evropska unija se ponovo – nakon ne toliko slavnog iskustva upravljanja finansijskom krizom – našla na testu političkog jedinstva i solidarnosti.\nKriza je sa sobom donela mnogo toga negativnog – lične tragedije, društvenu patnju i političku nestabilnost. Međutim, istovremeno je otvorila horizont različitih mogućnosti koje nisu dostupne tokom uobičajenih vremena. Političke odluke koje se donose u trenutku krize mogu imati dalekosežnije posledice od odluka donesenih tokom perioda stabilnosti. U trenutku velikih društvenih i političkih lomova moguće je skoro pa u potpunosti redefinisati postojeći poredak.\nRasprave o budućnosti Evropske unije, u kontekstu (ne)solidarnosti ove političke zajednice, počele su da se vode ubrzo nakon izbijanja pandemije. Počev od rasprava o distribuciji medicinske opreme na početku krize, preko plana ekonomskog opravka „Evropa nove generacije“, distribucije vakcina između bogatijih i siromašnijih država i politizacije pitanja nabavke vakcine, te najave uvođenja covid-pasoša, solidarnost je postala ključna reč na Starom kontinentu.\nSa jedne strane se mogu čuti glasovi da je upravljanje korona-krizom dokazalo da je multilateralni model upravljanja isuviše spor i neefikasan, te da je budućnost u povratku nacionalnoj državi. Drugi ističu da je ovo prava prilika da Evropska unije krene putem dublje integracije i da bi transformcijom u punu federalnu državu bila stvorena značajno solidarnija politička zajednica. Treći su na poziciji da su aktuelne mere i politike sasvim dovoljne i solidarne, te da se od Evropske unije zapravo ne može očekivati više. Na kraju, pandemiju su iskoristile i druge velike svetske sile, kako bi ojačale sopstveni uticaj na „granicama“ Evropske unije, posebno na prostoru Zapadnog Balkana.\nUsled svega navedenog želimo da razgovaramo o sledećim pitanjima: Da li može postojati solidarnost u nadnacionalnoj zajednici kakva je EU ili smo „osuđeni“ na nacionalnu državu (blagostanja)? Možemo li zamisliti drugačiju Evropu, transformaciju u solidarniji poredak gde se razmišlja u „mi“ kategorijama i koji su koraci na tom putu? Koje su prepreke u dolasku do evropskog političkog jedinstva i kako donošenje odluka unutar EU učiniti demokratičnijim i efikasnijim? Postoji li jedinstveno evropsko građanstvo ili su političke elite usmerene isključivo prema sopstvenom, nacionalnom biračkom telu? Kakva će biti posledica po ne-članice i da li je realno očekivati proširenje EU na Zapadni Balkan u bliskoj budućnosti?\nFilip Ejdus – Fakultet političkih nauka\nJelena Vasiljević – Institut za filozofiju i društvenu teorija\nIgor Štiks – Fakultet za medije i komunikacije\n[Konferencija] Manifestacija „Holokaust: nasleđe fašizma 4“\n[Konferencija] Multikulturalnost Novog Sada: nacionalne zajednice Vojvodine\n[Seminar] Razgovor o knjizi Todora Kuljića: Manifest sećanja levice (YugoLab)


Društvo sudija Srbije: Nije jasno zašto je vlast toliko protiv nezavisnosti sudstva | Blok vesti\nDruštvo sudija Srbije: Nije jasno zašto je vlast toliko protiv nezavisnosti sudstva\nDruštvo sudija Srbije je danas saopštilo da mu "nije jasno" zašto je vlast "toliko protiv nezavisnosti sudstva".\nTime su reagovali na izjavu poslanika Srpske napredne stranke (SNS) i člana Visokog saveta sudstva Vladimira Đukanovića koji je danas izjavio u Skupštini Srbije da "pravosuđe ne može biti nezavisno od naroda" a da se "veza sa narodom " ostvaruje preko parlamenta.\nDruštvo sudija Srbije / Foto: Insajder\nDruštvo sudija Srbije je međutim navelo da "nezavisnost sudstva ne znači da se sudstvo udaljava od naroda. Naprotiv, nezavisni sudija je bliži narodu, a dalje je od političke vlasti i bilo kojih centara moći".\n"Nije jasno zašto je politička vlast koju je izabrao narod toliko protiv nezavisnosti sudstva", ocenilo je Udruženje.\nĐukanović je tokom današnje skupštinske rasprave o načinu izbora sudija nekoliko puta ponovio da sudija treba da se "bira jednom zauvek" i da to treba da čini Skupština, kao "sprega između naroda i suda".\nOn tvrdi da one zemlje koje od Srbije traže da političari ne biraju sudije, nemaju takve zakone i da ni kod njih sudstvo nije nezavisno.\nPonovio je da francuski predsednik deklarativno predlaže sudije, a da bi se "kod nas svi pobunili kada bi se predložilo da to radi i predsednik Srbije".\nĐukanović je rekao da ne može Visoki savet sudstva da bude moćniji od Skupštine i da "nije normalno" to što traži Venecijanska komisija Saveta Evrope – "da sudije same sebe biraju".\n"Evropa želi da nas dresira i da nas uči kako se vrši velika, a kako mala nužda", rekao je poslanik SNS.\nPrevious articleSTRANCI U NBA: SRBI ČETVRTI Vode Kanađani idpred Francuza\nNext articleBRAZILAC SE MALO PRERAČUNAO: Počeo da slavi pobedu, pa završio na trećem mestu


Sastanak u Državnoj revizorskoj instituciji\nPolazeći od preporuke Državne revizorske institucije (DRI) Republički fond (RFZO) se obratio Upravi za javne nabavke sa zahtevom za dostavu mišljenja da li privatne apoteke predstavljaju naručioce u smislu član 2 i član 4. Zakona o javnim nabavkama.\nUprava za javne nabavke je u svom dopisu koji je upućen RFZO od 01.11.2017. godine dostavila mišljenje iz koga proizilazi da su privatne apoteke u obavezi da primenjuju Zakon o javnim nabavkama u slučaju da više od 50% vrednosti nabavke lekova sa Liste lekova predstavljaju lekovi koji će biti izdati na teret obaveznog zdravstvenog osiguranja.\nS tim u vezi, na inicijativu Komore, održan je sastanak sa g-đom Radulkom Urošević i njenim saradnicima iz Sektora za reviziju obaveznog zdravstvenog osiguranja u DRI. Na sastanku je ukazano na negativne posledice sprovođenja javnih nabavke u državnom sektoru, kao i na potencijalne negativne posledice pojedinačnog sprovođenja javnih nabavke od strane zdravstvenih ustanova I samostalnih privatnih apoteka u privatnoj svojini.\nDirektorka Komore je iznela stav Farmaceutske komora Srbije da postoje rešenja koja bi omogućila stabilno poslovanje uz poštovanje jednakih uslova za sve pružaoce apotekarske delatnosti bez obzira na vrstu vlasništva. Očekuje se nastavak daljih razgovora po ovom pitanju.


NDNV: Napadi na KRIK pokušaj da se diskredituju činjenice\nNezavisno društvo novinara Vojvodine (NDNV) osudilo je danas kampanju tabloida protiv istraživačkog portala KRIK iz Beograda i zatražilo "hitnu reakciju" svih nadležnih institucija.\n“Upozoravamo sve nadležne institucije da ovakvi napadi mogu imati ozbiljne posledice, jer ponovo crtaju metu na novinarima koji pišu o korupciji i kriminalu u koje je Srbija ogrezla poslednjih godina. Posebno pozivamo Tužilaštvo da reaguje na ove napade, kao i celu zajednicu da se uključi, kako bi u Srbiji bila zaštićena sloboda medija i govora”, navedeno je u saopštenju NDNV.\nPodsetili su da se KRIK godinama bavi otkrivanjem veza izmedju kriminalnih grupa, korupcije i ljudi u vrhu vlasti i dodali da se zbog toga opet putem tabloida i drugih medija, kako su naveli, “jezivim napadima” pokušava da se prikrije ozbiljnost činjenica iznetih u novinarskim tekstovima KRIK-a.\nNDNV je podsetio da se napadi na KRIK i na nezavisne medije u Srbiji dešavaju često, a većina tih napada prodje nekažnjeno.\n“Pozivamo i gradjane da pokažu solidarnost sa novinarima, kao i da napade na redakciju KRIK-a razumeju kao napad na njihovo pravo da budu informisani”, navedeno je.


Predsjedavajući Zajedničke komisije za ljudska prava Lazar Prodanović čestitao Svjetski dan Roma\nPredsjedavajući Zajedničke komisije za ljudska prava Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine Lazar Prodanović uputio je svim Romima i romskim udruženjima u Bosni i Hercegovini čestitku povodom 8. aprila, Svjetskog dana Roma. Čestitku prenosimo u cjelosti:\n„U ovoj godini navršilo se punih 50 godina od održavanja prvog Svjetskog kongresa Roma, na kome su donesene istorijske odluke o romskoj zastavi, zvaničnoj himni, o proglašenju zvaničnog romskog jezika (romani chiba) i o zvaničnom prihvatanju naziva „Rom“ za pripadnike ovog naroda. Datum otvaranja ovog Kongresa, koji je održan od 8. do 12. aprila 1971. godine u Londonu, u cijelom svijetu obilježava se kao Svjetski dan Roma, dan koji i u Bosni i Hercegovini predstavlja priliku da se obrati posebna pažnja na pripadnike ove nacionalne manjine, njihov status u društvu i na poštovanje njihovih ljudskih i manjinskih prava.\nProvođenjem međunarodnog regionalnog projekta „Dekada Roma 2005. – 2015.“, kao i drugih projekata koji su za cilj imali snažnije uključenje pripadnika romske zajednice u društvo, položaj Roma u Bosni i Hercegovini značajno je poboljšan, posebno na planu stambenog zbrinjavanja i zapošljavanja romske populacije. Aktivnosti koje se posljednjih godina provode snažno potvrđuju da Bosna i Hercegovina nastoji da poštuje većinu međunarodnih obaveza iz Konvencije o eliminaciji svih oblika rasne diskriminacije (CERD), kao i drugih međunarodnih dokumenata i protokola koji se odnose na poštovanje ljudskih prava i prava pripadnika nacionalnih manjina.\nPrema relevantnim domaćim i međunarodnim procjenama u Bosni i Hercegovini živi između 50 i 60 hiljada Roma, od kojih je svega 12,5 hiljada obuhvaćeno posljednjim popisom iz 2013. godine. Ovo su brojevi koji stvaraju obavezu svim institucijama u BiH, od lokalnog do državnog nivoa, kao i predstavnicima romskih zajednica, da zajednički rade i pojačaju aktivnosti koje će dovesti do još veće uključenosti Roma u društvo, a time i do većeg stepena poštovanja i zaštite njihovih ljudskih prava. Ovo se posebno odnosi na pitanje zapošljavanja Roma, obrazovanje romske djece, kao i na pitanje njihove zdravstvene zaštite, koje, u vrijeme pandemije virusa korona, postaje goruće i u Bosni i Hercegovini i u cijelom svijetu.\nČestitajući 8. april, Svjetski dan Roma, svim Romima i romskim udruženjima u Bosni i Hercegovini, pozivam institucije na svim nivoima vlasti da se snažnije uključe u rješavanje problema romske populacije i da u ovim za sve građane teškim vremenima pokažu posvećenost i solidarnost sa Romima i pripadnicima svih drugih nacionalnih manjina kojima je neophodna institucionalna i svaka druga vrsta podrške i pomoći.“ (kraj)


Saradnja između Kine i zemalja centralne i istočne Evrope\nPoljoprivredna saradnja između Kine i zemalja centralne i istočne Evrope\nPlamen Lankov iz Bugarske je direktor predstavništva bugarske kompanije ''Olines'' u Kini. On je našem novinaru rekao da su proizvodi te kompanije veoma traženi na kineskom tržištu. ''Naša kompanija proizvodi pet vrsta prehrambenih proizvoda, na primer proizvodi od meda, džem od borovnice i slično. Naši pro\nPlamen Lankov iz Bugarske je direktor predstavništva bugarske kompanije ''Olines'' u Kini. On je našem novinaru rekao da su proizvodi te kompanije veoma traženi na kineskom tržištu.\n''Naša kompanija proizvodi pet vrsta prehrambenih proizvoda, na primer proizvodi od meda, džem od borovnice i slično. Naši proizvodi se uglavnom prodaju u relativno skupim supermarketima u Šangaju''.\nLankov je predstavnik kompanije koja tek godinu dana posluje u Kini, ali ima svoju fabriku i skladište. Sarađuje sa najmanje pet trgovaca, a proizvodi ove bugarske kompanije se mogu naći u prodavnicama u Pekingu, Šangaju, Šendženu i drugim velikim\nkineskim gradovima. Lankov je rekao da njegova kompanija dobro posluje i daje iznenađen činjenicom da se kineskim potrošačima dopadaju poljoprivredni proizvodi iz evropskih zemalja Evrope, naročito iz zemalja centralne i istočne Evrope.\n''Ovde je svaki čovek zainteresovan za proizvode iz Evrope, jer su evropski proizvodi visokog kvaliteta i specifičnog ukusa''.\nZahvaljujući povoljnim prirodnim uslovima i raznovrsnosti poljoprivrednih proizvoda, te posebnom načinu proizvodnje, zemlje centralne i istočne Evrope u Kini važe za pravi evropski ''povrtnjak'' i snabdevaju Evropu raznovrsnim proizvodima. Pored toga, zemlje srednje i istočne Evrope vezuje tradicionalno prijateljstvo sa Kinom, doživele su sličan preokret u privredi, pa su poljoprivredni proizvodi iz tog područja veoma cenjeni u Kini. Gospodin Ši je 43-togodišnjak, koji veoma ceni poljoprivredne proizvode iz Evrope. On je rekao:\n''Tek sam se vratio iz Makedonije, tamo sam kupio dve flaše izuzetno kvalitetnog crnog vina. Nadam se da će Kina u budućnosti uvoziti više originalnih proizvoda iz zemalja srednje i istočne Evrope. Cena jeste malo viša, ali je to sasvim prihvatljivo u Kini, imajući u vidu rast životnog standarda''.\nZbog popularnosti proizvoda bugarske kompanije ''Olines'', direktor Lankov razmišlja o traženju većeg broja partnera u Kini.\nLankov, na forumu o poljoprivrednoj saradnji između Kine i zemalja srednje i istočne Evrope, traži potencijalne partnere.\nForum o poljoprivrednoj saradnji između Kine i zemalja srednje i istočne Evrope prvi put je održan 2006. godine i od tada se održava svake godine. Ovaj forum je danas jedan od najvažnijih vidova saradnje Kine i zemalja srednje istočne Evrope u oblasti poljoprivrede, a u proteklih nekoliko godina saradnja u ovoj oblasti je sve sadržajnija.\nGospodin Sju Đieliang je predsednik kineske kompanije ''Huang Šan Hua'', koja se bavi proizvodnjom i preradom jestivih gljiva i drugih prehrambenih proizvoda. Jedan od četiri najpoznatije vrste crnog čaja—''ćinmen'' kao i povrće koje raste na visokim planinana takođe su njihovi proizvodi. Uz produbljivanje poljoprivredne saradnje Kine i zemalja srednje i istočne Evrope, Sjuov novi cilj je razvoj tržišta poljoprivrednih proizvoda tog dela Evrope.\n''Naša kompanija je 2000. godine počela da posluje sa zemljama zapadne Evrope, tada smo izvozili u Holandiju, Nemačku i druge zemlje. Poslednjih nekoliko godina smo počeli istražujemo tržišta zemalja srednje i istočne Evrope, neke od njih su članice EU, a trgovina Kine sa tim zemljama se neprekidno povećava. Evropska privreda se slabo razvija zbog finansijske krize, što je za nas odlična prilika da počnemo da poslujemo sa njima, jer je zemljište, fabrike kao i sve ostalo mnogo povoljnije nego u našoj zemlji.''\nKineske poljoprivredne kompanije žele da izvoze svoje proizvode u inostranstvu, a preduzetnici zemalja srednje i istočne Evrope poklanjaju veliku pažnju velikom tržištu u Kini. Aleksandra Hadun-Homar iz Hrvatske je direktorka jedne kompanije hrane i pića, koja želi da prodaje svoje proizvode u Kini.\n''Kina ima veliki potencijal i ogromno tržište. Pre svega želimo da preporučimo naše proizvode, a posle da nađemo partnera u Kini, bez obzira da li će partner biti iz Kine ili inostranstva.''\nU proteklih deset godina, Poljska, Češka, Mađarska, Slovenija, Rumunija i druge zemlje centralne i istočne Evrope su postale članice Evropske unije, a Hrvatska će iduće godine biti punopravna članica te organizacije, što znači da će koristiti povlašćeni sistem, koji prema Kini sprovodi i 15 zemalja, starih članica EU. To znači da se poljoprivredni proizvodi iz Kine na tržištu u EU mogu uvoziti uz carinske povlastice. Sem toga, ubrzanje privrednog razvoja zemalja srednje i istočne Evrope posle učlanjenja u EU može da dovede do rasta uvoza, naročito u poljoprivrednoj oblasti. Glavni veterinar kineskog Ministarstva poljoprivrede Ju Kangdžen je rekao:\n''Poljoprivreda je strateška industrija u Kini i zemljama srednje i istočne Evrope, pa je i saradnja dveju strana u toj oblasti jedan od značajnih sastavnih delova ukupne saradnje. Dve strane imaju veliki potencijal za unapređenje saradnje u oblasti poljoprivrede.''\nEvropske zemlje je zahvatila dužnička kriza, pa se zemlje centralne i istočne Evrope suočavaju sa ozbiljnim problemom u oblasti zapošljavanja. Saradnja sa Kinom, a naročito kineske investicije, omogućiće otvaranje više radnih mesta u ovim zemljama. Rumunski ministar za poljoprivredu i razvoj sela Daniel Konstantin je rekao:\n''Rumunija se nada realizaciji većeg broja projekata, ali na žalost, mnogi projekti ostaju nedovršeni zbog nedostatka finansijskih sredstava. Zbog toga je u ovom trenutku prioritet rumunske vlade privlačenje stranih investija.''\nPoljoprivredna saradnja između Kine i zemalja srednje i istočne Evrope je dobila podršku vlada Kine i tih zemalja. Na primer, kinesko Ministarstvo poljoprivrede redovno organizuje Sajam vina uvezenih iz zemalja centralne i istočne Evrope, Kineski međunarodni sajam poljoprivrednih proizvoda, Sajam poljoprivredne industrijalizacije i Forum poljoprivredne saradnje Kine i zemalja srednje i istočne Evrope. Kineski vicepremijer Li Kećiang je ove godine tokom posete Mađarskoj potpisao ugovor o uspostavljanju poljoprivredne i naučno-tehničke saradnje. Poljska vlada je od marta ove godine zvanično pokrenula plan ''Put ka Kini'', sa ciljem unapređenja svestrane saradnje dveju zemalja, uključujući saradnju u poljoprivrednoj oblasti.\nU očima bugarskog trgovca Plamena Lankova, pozitivan stav kineske i vlada zemalja srednje i istočne Evrope nesumnjivo doprinosi unapređenju saradnje.\n''Sporazumi i intenzivni odnosi obe strane na visokom nivou uvek su dobra stvar. Za ljude koji se bave trgovinom podrška vlade uvek pojednostavljuje stvari. Na primer, za prevoz naših proizvoda iz Bugarska u Kinu treba mesec dana. Ukoliko bi se pojednostavio proces ispitivanja proizvoda, moglo bi se skratiti vreme transporta..''\nPopularnost poljoprivrednih proizvoda zemalja srednje i istočne Evrope umnogome povećava poverenje preduzeća iz tih zemalja da se razvijaju u Kini. Na ovogodišnjem Sajmu poljoprivredne industrijalizacije u Kini učestvovale su 22 kompanije iz tih zemalja, što je duplo više u odnosu na prošlu godinu.\nZa vreme sajma mnogi su se zaustavljali pred štandom bugarske kompanije, među njima i menadžer kineske kompanije za proizvode od meda Niu Čuanhai.\n''Naša kompanija želi da uvozi kvalitetne poljoprivredne proizvode iz zemalja srednje i istočne Evrope. U prošlosti smo uvozili bugarske proizvode, koji su veoma kvalitetni. Na sajmu sam video štand iz te zemlje, pa bih želeo da sarađujemo na višem nivou.''\nNašao je novog partnera, Lankov je počeo da planira razvoj svoje kompanije u budućnosti.\n''Nadam se da će naš brend u naredne tri do četiri godine biti poznat na kineskom tržištu. Kinesko tržišto je veoma vitalno, a mi ćemo pokuašti da proizvedemo nove proizvode koji odgovaraju ukusu kineskih stanovnika.''\nDatum kreiranja: 04 oktobar 2012\nSledeća ⇨ Koridor 11: Šest traka ide ka moru\nPrethodna ⇦ Kinesko veleposlanstvo u Hrvatskoj prvi put održalo djelatnost ''Otvoreni dan veleposlanstva''


GOMEX - Gomex vas poziva u muzej\nIzložba pod nazivom „Merak mi je...“ svečano je otvorena u četvrtak, 23. decembra, u Narodnom muzeju Zrenjanin. Autor izložbe i kataloga je viši kustos - istoričar umetnosti Olivera Skoko.\nPostavka objedinjuje 30 slika i crteža iz kolekcije muzeja, čiji je centralni motiv zadovoljstvo, a teme su kafana, piće, hrana, muzika, igra, odmor u kući ili u prirodi.\nSamom otvaranju prisustvovao je veliki broj okupljenih koji su (uz tamburaše, vino i deo postavke koji dočarava kafansku atmosferu) ovom događaju dali posebnu toplinu, ali i značaj. Datum koji je odabran za otvaranje izložbe dan je rođenja slikara Stevana Aleksića, autora čuvene žanr-kompozicije „Veseli Banaćani“ koja se motivom, ali još više atmosferom, nametnula kao centralna slika postavke.\nIzložba traje do 15. marta 2022. i imaće raznovrstan prateći program - od stručnih vođenja, radionica, koncerata, do promocija i predavanja na kojima će učesnici pokušati da iz različitih aspekata sagledaju fenomen hedonizma.\nUčešćem u ovom projektu, kompanija Gomex je još jednom potvrdila visok stepen društvene odgovornosti, ali i rešenost da ulaganjima u ovakve poduhvate sačuva bogato kulturno i istorijsko nasleđe koje imaju Zrenjanin i Banat.


Fond za inovacionu delatnost za dobru ideju nudi podelu rizika, ko može da se prijavi\n18 Dec 2021, 10:44 Beograd RTS Marija Topalović\nOd ideje do realizacije i pokretanja biznisa put je često dug i nimalo lak. Ipak, ukoliko je ideja dobra, taj put umnogome već godinama olakšava i Fond za inovacionu delatnost. Mlađan Stojanović, menadžer programa Fonda za inovacionu delatnost, istakao je da je taj Fond do danas podržao gotovo hiljadu inovativnih projakata s nešto više od 40 miliona evra.\nPut od ideje do inovacije je pun izazova i na tom putu Fond za inovacije ima vrlo značajnu ulogu. Ono što je svojstveno inovacijama je veliki rizik od neuspeh, pogotovo u tim ranim fazama razvoja, kada je i rizik veći.\nMlađan Stojanović istakao je za RTS da niko od tradicionalnih finansijskih institucija ne ulazi u takve poduhvate i da Fond obezbeđuje finansiranje za te neke najranije faze razvoja.\nMehanizme su razvili u saradnji sa Svetskom bankom i uz finansiranje Srbije i dobrim delom EU. Oni su, kaže definisani tako da pored bespovratnih sredstava i podrške koju nude, preduzeća takođe imaju i neki deo svog sufinansiranja.\n"Pored besplatnih sredstava, znači da ako vam za projekat treba 100.000 evra vi treba da obezbedite nekih 30.000. Na taj način cilj Fonda je da uđe u podelu rizika od neuspeha i da u isto vreme obezbedi sredstva i finansiranje kada niko drugi to ne čini", objasnio je Stojanović.\nNaglasio je da je interesovanje veoma veliko i da su u poslednjih deset godina primili preko 4.000 različitih prijava projekata od kojih je gotovo 1.000 je odobreno i podržano sa nešto više od 40 miliona evra.\nInformaciono-komercijalne tehnologije najzastupljenije\nDodao je da je najzastupljenija oblast informaciono-komercionalnih tehnologija, kao i svuda u svetu, pre svega zato što je ta oblast prožima sve druge oblasti. I u Srbiji između 60 do 70 projekata koji dobiju finansiranje dolazi iz ove oblasti, ali ima i onih iz oblasti mašinskog inženjeringa i poljoprivrede kao što je prehrambena i bio tehnologija.\nStojanović je naveo da Fond podršku nudi i mladim, neformalnim timovima, koji u ovom trenutku i nemaju preduzeće ni ideju šta bi radili, nudimo startapovima, naučnoistraživačkim organizacijama, kao i ozbiljnijim već razvijenim preduzećima.\n"Od tih 900 projekata koje je podržano, negde je preko 300 našlo primenu u privredi, kao što je ultrazvučni senzor za detektovanje curenja u naftovodima, startap koji se bavi razvojem softvera na bazi veštačke inteligencije koji služi za podršku u onlajn prodaji", istakao je Stojanović.\nAktuelni projekti Fonda\nNaglasio je i da je trenutno aktuelno pet različitih projekta.\n"Objavljen je poziv za "Pametni početak", namenjen ljudima koji su na samom početku i koji imaju ideju. Program Inovacionih vaučeri, kojim se subvencioniše privatno preduzeće da koristi razvojne usluge koje dolaze s fakulteta i instituta", rekao je Stojanović.\nTakođe, objavili su i poziv za tri ključna projekta - program ranog razvoja, sufinansiranja inovacija i program saradnje nauke i privrede.\n"To su programi koji kroz zajedničko ulaganje sa EU imaju za cilj da plasiraju devet miliona evra za razvoj inovacija samo u narednih šest meseci, a za narednu godinu je planirano još 11 miliona evra", naglasio je Stojanović.\nRačunarska oprema za Veliko Gradište kao najbolju opštinsku Upravu u oblasti Odgovornost I vladavina prava\n23 Apr 2022, 12:31\nOpština Veliko Gradište dobitnik je godišnje nagrade za najbolju opštinsku upravu u oblasti…\nSportski centar Požarevac najavio nove projekte\n4 Jan 2022, 13:22\nU Sportskom centru u Požarevcu završeni su planirani projekti a u planu su novi značajni projekti.\nPrvi samostalan arheološki projekat Požarevca\n21 Dec 2021, 13:45\nPrvi samostalan arheološki projekat Grada Požarevca je Istraživanje srednjovekovnog Braničeva koji je započet 2007.…


Poslanici usvojili izmene zakona o kulturi i o informaciono-bibliotečkoj delatnosti - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Poslanici usvojili izmene zakona o kulturi i o informaciono-bibliotečkoj delatnosti\nIzmene zakona o kulturi podržalo je 186 od 187 prisutnih poslanika dok su izmene zakona o bibliotečko-informacionoj delatnosti jednoglasno usvojili.\nPredlog izmena zakona o kulturi izmene odnosi se na sastav upravnog i nadzornog odbora ustanova kulture, koji treba da obezbedi zastupljenost od najmanje 40 odsto predstavnika manje zastupljenog pola, umesto dosadašnjih 30 odsto.\nIzmena zakona o bibliotečko-informacionoj delatnosti predvidja da će za direktora biblioteke moći da se imenuje lice koje ima visoko obrazovanje i najmanje pet godina radnog iskustva u kulturi, umesto dosadašnje tri godine.\nPoslanici su jednoglasno potvrdili Odluku Zajedničkog komiteta Sporazuma o slobodnoj trgovini u Centralnoj Evropi Broj 1/2021 o izmeni Aneksa 4 Sporazuma o slobodnoj trgovini u Centralnoj Evropi (CEFTA 2006), kojim se utvrdjuje Protokol o definiciji pojma „proizvodi sa poreklom“ i metode administrativne saradnje.\nBibliotečko informatička delatnostkulturaposlaniciSkupština SrbijeZakon o kulturiBeograd\nBrnabić: Digitalizacijom do efikasnog državnog servisa građana\nPremijerka Srbije Ana Brnabić je posetila danas Užice, gde je otvorila Karavan digitalnih veština, pismenosti i bezbednosti „Digitalna ekspedicija“, i poručila da će „digitalizacijom država postati efikasan servis građana“.


Usvojen novi Akcioni plan - Open Government Partnership\nUsvojen novi Akcioni plan\nVlada Republike Srbije je na sednici 17.11.2016. godine usvojila Akcioni plan za sprovođenje inicijative Partnerstvo za otvorenu upravu u Republici Srbiji za 2016. i 2017. godinu.\nNovi Akcioni plan sadrži 14 mera i predstavlja rezultat rada posebne međuministarske radne grupe za izradu drugog Akcionog plana, konsultativnih sastanaka sa organizacijama civilnog društva i tronedeljnog perioda javnih konsultacija. U okviru usvojenih 14 mera oblast učešće javnosti je reprezentovana sa 5 mera, pristup informacijama sa 2 mere, otvoreni podaci takođe sa 2 mere, integritet vlasti samo sa 1 merom, fiskalna transparentnost i javne usluge sa po 2 mere.\nU odnosu na Nacrt Akcionog plana usvojeni tekst Akcionog plana je nakon mišljenja i primedaba relevantnih organa, nadležnih za sprovođenje obaveza, pretrpeo sledeće izmene:\nIz Predloga akcionog plana brisana je Obaveza broj 8 – Objavljivanje budžeta i Izveštaja o izvršenju budžeta na centralnom nivou u mašinski čitljivom obliku i Obaveza broj 11. – Uvođenje onlajn aplikacije čijom primenom će javnosti biti dostupni podaci o trošenju javnih sredstava od strane organa javne vlasti (svih direktnih i indirektnih budžetskih korisnika).\nKorigovana je i obaveza broj 10 (sada broj 9.) – Izrada podzakonskog akta zasnovanog na Smernicama za ocenjivanje veb prezentacija, u kojoj su brisani navodi koji se odnose na objavljivanje budžeta u otvorenom, mašinski čitljivom formatu.\nIzmenjena je i Obaveza broj 6. – Unapređenje proaktivne transparentnosti – Informatora o radu, u delu koji se odnosi na nosioca aktivnosti od 3-6.\nImajući u vidu da je rok za usvajanje Akcionog plana istekao još 30.06.2016. godine i da se period implementacije smanjio za više od 4 meseca nadamo se da će svi relevantni akteri nadležni za sprovođenje obaveza ubrzano raditi na predviđenim aktivnostima kako bi se Akcioni plan sproveo u potpunosti.\nViše o samom sadržaju Akcionog plana možete pronaći na sledećem linku.\n« Srbija kasni sa usvajanjem Akcionog plana\nUloga Parlamenta u POU inicijativi »