“Predstava govori o bolesti zavisnosti i nastala je u sklopu projekta „Zdravo odrastanje“ kao zajednički produkt učenika i koordinatora Mihaele Pralice i Zlatka Gvozdena iz osnovnih škola “Vuk Stefanović Karadžić” i “Sveti Sava”. Učenici su, uz pomoć svojih koordinatora, radili na pisanju scenarija i razvoju scenske postavke za predstavu, kako bi na simboličan i efikasan način prenijeli svojim vršnjacima i lokalnoj zajednici probleme koje bolesti zavisnosti mogu da izazovu kod mladih ljudi”, rekla je koordinator projekta Tamara Todorović i naglasila da je predstava u potpunosti opravdala misiju i cilj cjelokupnih aktivnosti projekta.\nOna je podsjetila da je predstava izvedena u prisustvu građana, vršnjaka učenika koji su radili predstavu, nastavnika, predstavnika škola, Opštine, Centra za socijalni rad i Udruženja građana “Putevi mira”.\nTodorović je najavila da će u prvoj polovini februara biti promovisane aktivnosti ovog projekta koji završava 15. februara 2014. godine.\nProjekat „Zdravo odrastanje“ se realizuje u sklopu UNDP-ovog projekta „Jačanje lokalne demokratije/demokracije III – LOD III" kojeg finansira Evropska unija iz sredstava Instrumenta za pretpristupnu pomoć (IPA) u iznosu od 2 miliona eura, a sprovodi UNDP, u saradnji sa Opštinom Kozarska Dubica.


Di-džej Burak održao nastup u Beogradu, bez publike, zbog poštovanja epidemioloških mera\nBeta 7. aprila 2021. 12:35\nDi-džej Burak Yeter održao je uživo nastup bez publike povodom otvaranja novog restorana „W Sushi“ u tržnom centru Galerija, saopštila je danas kompanija CarGo.\nPrvobitno je planiran nastup sa publikom, medjutim, zbog poštovanja epidemioloških mera, di džej Burak je snimio lajv set u trajanju od sat vremena koji će biti dostupan na platformi Jutjub.\nDi-džej Burak, koji vodi poreklo iz Turske, rekao je da na ovaj način želi da poruči da „muzika mora da živi, bez obzira na sve“.\n„Učinilo mi se da je otvaranje „W Sushija“ u Galeriji odlična prilika da posetim Beograd, ali se najviše radujem skorom susretu sa srpskom publikom. Sada nema nastupa sa publikom, naravno, ali iskreno se nadam da će se situacija sa koronom stabilizovati tokom leta“, kazao je Burak.\nZvanično jedan od 100 najboljih di džejeva na svetu, Burak je još ranije naveo da je ljubitelj velikih festivala, na otvorenom, a Srbija je prepoznata po širokoj ponudi festivala električne muzike, čime ne čudi odabir lokacije za snimanje novog spota, navodi se u saopštenju kompanije CarGo.\nNovootvoreni restoran „W Sushi“ u Galeriji još uvek nije otvorio vrata zainteresovanim posetiocima, već, kako je nevedeno, goste uslužuje u bašti sa pogledom na reku, u skladu sa epidemiološkim merama.\nDodatno, Beogradjani mogu da uživaju u kuhinji ovog restorana i zahvaljujući dostavi preko CarGo Batlera uz 50 odsto popusta.


Novosadska daljinska regata u subotu - 200 veslača i veslačica iz zemlje i regiona\nNovosadska daljinska regata, koja će okupiti oko 200 veslača\ni veslačica iz nekoliko klubova iz zemlje i regiona, biće organizovana u subotu, 12. oktobra.\nNa Novosadskoj daljinskoj regati biće organizovano i poslednje kolo Dunavskog kupa.\nTrke startuju u 10.30 časova.\nDomaćin takmičenja je Veslački klub Danubius 1885.\nTrke će se održati u kategorijama četverac i osmerac za pionire, pionirke, kadete, kadetkinje, skif za juniore i juniorke i osmerac za studente.\nZa 13.30 predviđena je dodela medalja i pehara, a potom zajednički ručak.\nizvor: agencije, foto: facebook.com/Veslanje\ndunav Novi Sad regata


Chrysler Sebring 2.4i 16v vs Audi A4 2.0 - AutoManijak\nPOČETNA strana :: poređenje :: Chrysler Sebring 2.4i 16v vs Audi A4 2.0\nPa, moglo bi se reći da su u pitanju dva veoma slična automobila! Ovde su detalji ti koji bi mogli odlučiti. Ako uzmemo u obzir da oba predstavljaju veliki porodični automobil i koriste oblik karoserije limuzina sa 4 vrata uz prednji pogon, sve se svodi na konkretne agregate, pokretane benzinom, koji su u njih ugrađivani. Ispod haube prvog se nalazi motor koji je razvio Chrysler, 4-cilindrični agregat sa 16 ventila i 143ks , dok je drugi 4-cilindrični agregat sa 20 ventila i 130ks koji potpisuje Volkswagen.\nČinjenica da je Audi dostavljen na Euro NCAP (European New Car Assessment Programme) testiranje, za razliku od konkurenta, možemo smatrati prednošću, jer su 4 osvojene zvezdice za bezbednost bolje nego neizvesnost. Imajući to na umu, hajde da uzmemo u obzir i neke druge aspekte koji utiču na bezbednost. Oba vozila predstavljaju veliki porodični automobil, što u principu znači dobru poziciju što se bezbednosti tiče, međutim to neće rešiti našu dilemu ovde. Povrh toga, što se tiče težine vozila, previše često potcenjenog faktora, američki automobil nudi marginalnu razliku od 5% više metala.\nNajvažnija stvar prilikom izbora automobila bi trebalo da bude bezbednost, kako aktivna tako i pasivna. Po mom mišljenju, kada se sve uzme u obzir, nemački automobil pruža daleko viši nivo bezbednosti, što mu pruža veliku startnu prednost u odnosu na protivnika. Stvari se nastavljaju u istom smeru, jer Audi pruža više kada su performanse u pitanju, a samim tim i više osmeha na licu vozača. Da stvari budu još bolje, pritom čak troši i manje goriva! Sve u svemu, nema mnogo šta više da se kaže na ovu temu, za mene ovde ne postoji izbor, već isključivo Audi. Bez obzira na to, ne treba zaboraviti da svako ima svoje potrebe i želje, zato pre svega uzmite u obzir ono što smatrate da upravo Vama najviše odgovara. A ja sam tu da pomognem koliko mogu. Ukoliko imate dva minuta predlažem da u par laganih koraka izdefinišete Vaše potrebe, želje i mogućnosti i vidite koji bi Vam to automobil preporučio naš virtuelni savetnik™, u moru sličnih, a opet toliko različitih vozila.


izvor: novosti online foto: vn 25.03.2018\nBesedom Dušana Kovačevića, prošlogodišnjeg dobitnika nagrade "Borisav Stanković" i predstavljanjem književnog portreta pesnika Miroslava Maksimovića, u Vranju je otvorena 52. "Borina nedelja", tradicionalna književna manifestacija posvećena Borisavu Stankoviću.\nOve godine, "Borina nedelja" protiče u znaku razmirica između lokalne samouprave i organizatora, Književne zajednice "Borisav Stanković". Urednik Zajednice Miroslav Cera Mihailović tvrdi da lokalna samouprava nema sluha za manifestaciju koja je odavno prerasla lokalne, pa i okvire države Srbije, dok predstavnici grada navode da ne mogu da finansiraju programe van konkursa za projekte iz kulture. Rezultat su dve manifestacije koje neguju uspomenu na velikog Boru Stankovića. Grad je finansirao upravo završene i prvi put organizovane trodnevne "Borine književne dane", dok je tradicionalna, 52. po redu "Borina nedelja" počela sa nezatvorenom finansijskom konstrukcijom.\n- Kad se kroz Borino sito sve proseje, sve trnje ispadne, a ostaje zdravo zrno od kojeg se može napraviti najbolji slavski kolač - rekao je na otvaranju Miroslav Cera Mihailović, najavljujući ono što je najbolje kod nas u programu predstojeće manifestacije.\nPročitana je beseda Dušana Kovačevića, koji je najpre uputio najiskrenije čestitke Grozdani Olujić, ovogodišnjoj dobitnici nagrade "Borisav Stanković":\n- U godinama koje dolaze i koje će, po obećanjima biti sve bolje i bolje, naziv romana Grozdane Olujić "Preživeti do sutra" biće sećanje na vreme i doba kada je prekosutra bilo daleko i nemoguće.\nPostavio je nekoliko, sebi svojstvenih pitanja...\n- Jedno od mogućih pitanja je zašto, čemu i dokle će se ustanovljavati nove nagrade "značajnih umetnika", koje unose nered u inflatorni svet "velikana", stvarajući ravnodušnost prema pravim vrednostima, imenima i nagradama kojih bi, po sudu pameti i pravde u Srbiji, moglo biti dvadesetak. Kako je moguće da se nagrada Književne zajednice "Borisav Stanković" ne izdvaja kao jedno od najdragocenijih priznanja za lepe reči među koricama najpoznatijeg stanovnika Vranja i "okoline" - Srbije? Međutim, kako stvari objektivno stoje, mi se suočavamo sa pitanjem da li će jednog dana imati ko da čita sve ono što je do sada napisano - napisao je Kovačević, poželevši ljubiteljima Borine pisane reči sve najbolje do sledeće, ako je bude, 53. "Borine nedelje".\nUpriličen je, u nastavku večeri, književni portret, kako je najavljeno, jednog od živih klasika srpske književnosti, poezije pre svega, Miroslava Maksimovića.\nMaksimović je predstavljanje svog opusa započeo čitanjem soneta iz sonetnog venca pod nazivom "Skamenjen", napisanom po sonetu "Kamena uspavanka" Stevana Raičkovića, za koji je sam Raičković tvrdio da je knjiga o kraju poezije.\n- Ja mislim nešto slično, to je zapravo knjiga o kraju jedne epohe ili, bolje rečeno, to je knjiga o kraju kulture u jednoj epohi. A kultura je mnogo važnija za male narode od onih velikih koji imaju druge resurse koji im obezbeđuju opstanak i napredak. Mali narodi bez kulture su u dužem vremenskom roku osuđeni na nestanak, ne kao ljudi, već kao narod - rekao je Maksimović.\nKOVAČEVIĆ NIJE DOŠAO\nUrednik književne zajednice "Borisav Stanković", Miroslav Cera Mihailović, izvinio se u ime Dušana Kovačevića, koji je zbog zdravstvenih razloga bio sprečen da, po tradiciji kao prethodni dobitnik nagrade, besedom otvori "Borinu nedelju", ali je obećao i da će prvom prilikom posetiti Vranje.


PSBiH /Mario Karamatić pozvao na legalizaciju svih narkotika i uvođenje akciza na njih / Radio Sarajevo\n25. 01. 2018. u 12:22:00 Fena\nDelegati Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine usvojili su na današnjoj sjednici u Sarajevu u prvom čitanju izmjene Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH koje podrazumijevaju reguliranje prava na policijski dodatak.\nU drugom krugu glasanja podržan je Izvještaj o trendovima migracija i aktivnostima na zaštiti ljudskih prava i osnovnih sloboda migranata i tražilaca azila koji je pripremilo Ministarstvo sigurnosti BiH, međutim delegati nisu primili k znanju Informaciju o stanju sigurnosti u državi za 2016. godinu.\nNakon primjedbi delegata Kluba Srba Sredoja Novića (Savez nezavisnih socijaldemokrata- SNSD) da Izvještaj o stanju sigurnosti kasni, ministar sigurnosti Dragan Mektić pozvao je zakonodavnu vlast da mu pomogne oko dostavljanja podataka.\nDelegat Kluba Bošnjaka Halid Genjac (Stranka demokratska akcija - SDA) naglasio je da nema sigurnosti u regionu ako neka država regiona ima problema u toj oblasti zbog čega i cjelovitost tog problema podrazumijeva saradnju i razmjenu informacija među državama, ali i unutar zemlje.\nZa delegata Kluba Srba Darka Babalja (Srpska demokratska stranka - SDS) najveća prijetnja u BiH nije terorizam nego su droge najveći problem društva, dok je delegat Kluba Hrvata Mario Karamatić (Hrvatska seljačka stranka - HSS) pozvao na legalizaciju svih narkotika i uvođenje akciza na njih.\n"Mislim da to sve treba legalizirati i staviti na trafike. To sve treba legalizirati i onda uvesti akcize na to. Imamo u Hercegovini slučajeve gdje SIPA dronovima traži uzgajivače duhana, a dileri neometano prolaze. Ja sam za legaliziranje narkotika i uvođenje akciza na njih", kazao je Karamatić.\nTagovi: Mario Karamatić PSBiH droga akcize narkotici legalizacija


Da li se kod dece razvija post kovid sindrom - eKlinika\n11:00 - 09. 08. 2021.\nNa sreću, deca uglavnom razvijaju blagu kliničku sliku a ogroman broj uopšte nema simptome Foto: Shutterstock\nPrva godina pandemije covid 19 donela je svetu ogroman broj hospitalizacija i smrtnih ishoda, a ono što je kompletnu populaciju zabrinulo sa razlogom i u vezi sa čim istraživanja još uvek traju, jesu posledice i dugoročni uticaji ove pošasti na zdravlje.\nNeka prethodna istraživanja pokazala su da je najmanje jedna od 7 odraslih osoba imala simptome covid 19 duže od četiri nedelje, a kod jedne od 20 osoba javile su se posledice u vidu nekog od simptoma u trajanju dužem od 8 ili čak i 12 nedelja. Zbog toga je post kovid sindrom zvanično priznat kao stanje koje definiše različite manifestacije nakon oboljevanja i oporavka. Istraživači sa Kraljevskog koledža u Londonu analizirali su podatke o simptomima koji su se javljali kod dece, i uvidom u zabeleške u Zoe Covid Study aplikaciju, objavili da je malo verovatno da će se deca razviti post kovid, a da kod većine simptomi zaraze prolaze za šest dana.\nKako je funkcionisalo prikupljanje podataka i upoređivanje simptoma\nBudući da deca mlađa od 16 godina nisu mogla sama da prijave ono što je potrebno za aplikaciju Zoe covid Study, više od 250.000 roditelja i negovatelja beležilo je njihove simptome u poslednjih godinu dana. Posebno su analizirani simptomi u periodu od septembra 2020. godine i februara 2021. godine kada su slučajevi covid 19 bili u ekspanziji a testiranja masovna, što je dalo i lakše potvrđivanje pozitivnih slučajeva.\nAnalizirani su podaci više od 1.700 dece koja su imala pozitivan test na PCR brisu i prijavljeni simptomi u blizini datuma pozitivnog rezultata. Beleženi su vrsta, broj i trajanje simptoma uključujući relapse, simptomi koji se ponavljaju, uobičajeni kod odraslih koji su duže bolovali od infekcije virusom SARS – CoV – 2. Takođe su upoređivani simptomi dece koja su imala potvrđen covid 19 sa onima koja su imala slične simptome ali su bila negativna, i uzimane u obzir manifestacije tipične za druge respiratorne viruse poput kašlja, prehlade i gripa.\nKoji simptomi su najčešći i koliko obično traju kod dece\nNajčešći simptomi prijavljeni kod dece u prvoj nedelji infekcije bili su glavobolja i umor. Simptomi poput vrtoglavice, dezorijentisanosti i pospanosti javljali su se izuzetno retko. Zanimljivo je i da su klasična tri simptoma, koja su indikacija za PCR, takođe, bila ređa kod dece i da je u tom okviru za 40 odsto zaraženih prijavljen gubitak čula mirisa, 38 odsto je imalo groznicu, a 26 kašalj.\nUz korišćenje podataka iz aplikacije, istraživači su, takođe, došli do podatka da je prosečno trajanje simptoma covid 19 kod dece šest dana.\nNajviše jedno dete od 20 inficiranih sa simptomatskim covid 19, osećalo je simptome duže od četiri nedelje, pri čemu je nešto više dece srednjoškolskog uzrasta osećalo simptome u dužem trajanju od dece nižeg školskog uzrasta. Skoro sva deca su se potpuno oporavila u roku od osam nedelja, a samo jedno od 50-oro dece se nije osećalo potpuno dobro nakon osam nedelja.\nProduženi kovid kod dece definitivno redak\n– Naše istraživanje potvrđuje da izuzetno mali broj u ovoj populaciji ima produženi kovid, mada se i ta deca obično oporave potpuno s vremenom. Nadamo se da će naši rezultati biti korisni lekarima, roditeljima i odgovornima u školama, ali i deci – izjavila je prof. Emma Duncan sa Kraljevskog koledža u Londonu koja je vodila studiju.\nOno što je još važno je da su ovi podaci pokazali precizan procenat dece koja su imala dugotrajnije simptome kao simptomatski slučajevi, a da je iz drugih studija već bilo poznato da od polovine do dve trećine dece koja su imala virus uopšte nisu imala simptome. U kombinaciji, ova istraživanja daju prilično transparentan podatak da je pojava produženog kovida kod dece veoma retka.\nSlično odraslima, deca koja su imala više simptoma u prvoj nedelji bila su u većem riziku od produženih simptoma. Međutim, do 28. dana, deca koja su i dalje imala simptome prijavila su u proseku samo blagi umor, glavobolju i anosmija (gubitak čula mirisa).\nPoređenje sa sličnim bolestima\nUpoređujući simptome dece koja su bila pozitivna na covid 19 sa decom koja su imala druge respiratorne viruse, naučnici su otkrili da su prijavljivani slični simptomi, među kojima su najčešći bol u grlu, glavobolja, groznica i umor.\nBolesti izazvane drugim respiratornim virusima čak su trajale i duže, a među onima koji su se 28. dan još uvek osećali loše, bilo je više dece koja nisu bila pozitivna na covid 19. Oni su prijavljivali u proseku 6 simptoma karakterističnih za sve respiratorne infekcije.\n– Važno da ne zaboravimo da postoje i druge zarazne bolesti sa produženim trajanjem, a kako pandemija odmiče nastavljamo istraživanja o uticaju covid 19 na decu i odrasle – izjavila je prof.dr Emma Duncan.


KIC "Budo Tomović" i u novembru nastavlja programske aktivnosti, u skladu sa mjerama NKT\nSjutra note - ukrajinskih i crnogorskih muzičara!\nKoncertom ukrajinskih i crnogorskih muzičara, koji je dio manifestacije „Dani mladih ukrajinskih talenata u Crnoj Gori” KIC "Budo Tomović" nastavlja - u skladu sa mjerama Nacionalnog koordinacionog tijela za zarazne bolesti - programske aktivnosti i u novembru, a na zadovoljstvo publike organizovaće nekoliko koncerata, filmskih projekcija, književnih promocija i izložbi...\nU okviru muzičkog programa organizovaće Treći KIC festival „Stare note - novi zvuci“, koji promoviše crnogorske tradicionalne pjesme ali i nove, mlade izvođače. Festival će biti održan, bez publike, 13. novembra uz podršku Radio televizije Crne Gore i Organizacije za zaštitu prava autora muzike Crne Gore (PAM CG). Nastupiće oko 25 izvođača, a gosti festivala biće: Branka Šćepanović, Tanja Šeter i Zdravko Đuranović.\nCiklus „Mladi talenti“, čiji je cilj afirmacija mladih muzičara na putu njihovog razvoja u profesionalne koncertne izvođače, predstavlja u novembru pijanistkinju Darju Samofalovu, dobitnicu brojnih nagrada na državnim i međunarodnim takmičenjima. Njen solistički koncert biće održan 10. novembra, a reprizu koncerta organizovaćemo dan kasnije.\nFilmski program obilježiće revija „Zlatne komedije“ VII, a od 17. do 20. novembra predstavićemo značajna djela ovog filmskog žanra, među kojima: „Artur“ (1981), „Ludi od ljubavi“ (1997), „U sitne sate“ (1985) i „Glupan i tupan“ (1994).\nOd 24. do 27. novembra u KIC će biti priređene i večeri CEKUM biografskih filmova koji govore o životu i djelu znamenitih ličnosti pripadnika manjinskih naroda u Crnoj Gori.\n"Srce kulture grada" podržaće projekat Kancelarije za mlade Glavnog grada kojim će biti obilježen Međunarodni dan studenata, kada će biti prikazan film "Društvo mrtvih pjesnika" 16. novembra.\nCrnogorska promocija knjige “Bunt dece socijalizma” jednog od najznačajnijih ex-yu rock novinara Dušana Vesića biće održana 4. novembra. Podgoričkoj publici predstavićemo stvaralaštvo Borisa Jovanovića Kastela i njegovu novu knjigu "Bumerang valova" 9. novembra, kao i knjigu Gorana Popovića “Zlatni spomenar” 11. novembra.


Saradnja tužilaca: Borba protiv organizovanog kriminala i korupcije - EU Delegacija u Srbiji\nSaradnja tužilaca: Borba protiv organizovanog kriminala i korupcije\nBy Jovan objavljeno\t 16/06/2014 Uspešne priče\nOrganizovani kriminal predstavlja globalni problem i za njegovo rešavanje je neophodna snažna međunarodna saradnja. Države Zapadnog Balkana moraju da izgrade odgovarajuće strukture i steknu iskustvo, kako bi sprovodile istragu i gonile složene kriminalne grupe na međunarodnom nivou.\nKao odgovor na ovo, Evropska unija pokrenula je akciju zajedničkih istraga. Projekat “Borba protiv organizovanog kriminala i korupcije: jačanje mreže tužilaca” je podstakao saradnju između tužilaca na Zapadnom Balkanu. Projekat je sproveden u periodu između novembra 2011. i novembra 2013, sa ukupnim budžetom od 5.263,158 evra, od čega je doprinos EU iznosio 5 miliona evra ili 95%. Partneri u projektu su bili holandski CILC – Centar za međunarodnu pravnu saradnju i nemački GIZ – Društvo za međunarodnu saradnju. Krajnji cilj projekta je bio doprinos unapređenju prekogranične i pravosudne saradnje između zemalja Zapadnog Balkana.\nTužioci iz država članica EU su bili upućeni u region kako bi svojim kolegama pružili savetodavnu pomoć, sa naročitim akcentom na sprovođenje istraga i krivično gonjenje prekograničnih slučajeva organizovanog kriminala.\n„Međunarodne kriminalne bande imaju efikasne, dobro organizovane i prilagodljive sisteme, sa jakim prekograničnim mrežama ljudi i u mogućnosti su da jako brzo prenose informacije. Uopšteno govoreći, kriminalci su uvek korak ispred nas, ali funkcionalnim i jakim mrežama možemo da smanjimo njihovu prednost”, kaže pripadnik austrijske obaveštajne službe.\nUticaj projekta se mogao osetiti širom regiona Zapadnog Balkana 12. aprila 2013. kada su snage specijalne policije iz Bosne i Hercegovine, Hrvatske i Srbije izvele operaciju “Šetač“. Operacija je u medijima slavljena kao najuspešnije izvedena zajednička akcija usmerena protiv narko-mafije na ovim prostorima. Više desetina osumnjičenih je privedeno, a zaplenjena je i velika količina oružja i eksploziva.\nPRISTUP MEĐUNARODNIM MREŽAMA\nSedam tužilaca iz zemalja učesnica u projektu je posetilo kancelarije Evropola i Evrojusta, gde su bili u prilici da čuju više o načinima unapređenja saradnje sa obema institucijama, ali i o tome na koji način da steknu ekskluzivni pristup resursima i mrežama od vitalnog značaja.\n“Ovo iskustvo nam je omogućilo da čujemo mišljenje stručnjaka o pitanjima o kojima u Crnoj Gori ne postoji dovoljna stručnost”, rekao je Blagoje Gledović i Ministarstva pravde Crne Gore.\nNeće samo tužioci imati koristi od ovog projekta – on će zaštiti i građane koji su pogođeni organozovanim kriminalom. Uzevši u obzir prirodu savremenog organzovanog kriminala, projekat je veoma koristan za susedne zemlje, ali i za one zemlje koje su povezane sa kriminalnim operacijama, kao što se pokazalo na primeru operacije Šetač.\n„Mreža tužilaca Zapadnog Balkana daje odlične rezultate na planu borbe protiv organizovanog kriminala. Brza je i efikasna, a razlike u pravnim sistemima među državama nisu problem”, zaključuje Josip Čule, zamenik glavnog državnog tužioca Hrvatske.


“Druga pesma” dr Rajana Šankarana – Udruženje Homeopata Hahnemann\n“Druga pesma” dr Rajana Šankarana\n13. septembra 2016. Aktuelno\nŠta je to što svakog od nas čini onim što jesmo? Šta je to što kod svakog od nas prouzrokuje da stvarnost osećamo, percipiramo i doživljavamo na određeni način? Šta je istinski uzrok stresa u našem životu?\nPoznati homeopata dr Rajan Sankaran bavio se ovim pitanjima u svojoj praksi tokom poslednje tri decenije i došao do nekoliko neverovatnih otrkića.\nOtkrio je da stres ne potiče od spoljašnje stvarnosti već od specifičnog načina na koji svako od nas opaža tu stvarnost. Na najdubljem nivou naš doživljaj ne predstavlja spoljašnju stvarnost već konstantnu unutrašnju senzaciju.\nOva centralna senzacija odgovara nečemu što potiče iz jednog od tri carstva u prirodi. To je kao da specifična životinja, biljka ili mineral živi u svakom od nas i boji naš doživljaj života. To je naš konstantni saputnik, druga pesma koja nastavlja da svira u nama, oblikuje našu ličnost, određuje naše životne obrasce i ona je centralni faktor koji stoji iza našeg stresa.\nDr Sankaran iznosi sopstvene spoznaje do kojih je došao tokom više decenija rada sa homeopatskim pacijentima. Kroz ova iskustva otkrio je da u svakom od nas postoji unutrašnja druga pesma. Ova knjiga vodi čitaoca do osvešćivanja i upoznavanja sopstvene druge pesme, kako bi bio u stanju da bude slobodan.


Unija poslodavaca: Zbog pandemije 70 odsto preduzeća u Srbiji imalo manji prihod - SNEWS\nBy SNews 31. Marta 2021. 192\nZbog globalne krize izazvane pandemijom, 70 odsto preduzeća u Srbiji je prošle godine imalo prihode niže nego godinu dana ranije, objavila je danas Unija poslodavaca Srbije. Približno četvrtina zadržala je nivo prihoda, a samo četiri odsto firmi je ostvarilo rast, pokazalo je istraživanje koje je Unija poslodavaca Srbije krajem 2020. i početkom ove godine sprovela uz podršku Međunarodne organizacije rada.\nU sektoru ugostiteljstva i hotelijerstva (HORECA) trećina anketiranih firmi prijavila je pad prihoda veći od 80 odsto, dok je me]u niskotehnološkim preduzećima to prijavilo 83 odsto firmi.\nMere Vlade Srbije privreda je ocenila kao izuzetno snažne (po udelu u BDP) i kao nesumnjivu pomoć, međutim, anketa je pokazala da podrška nije bila prilagođena potrebama pojedinih sektora.\nViše od polovine anketiranih firmi (55 odsto) je nedostatak finansijskih sredstava pokrivalo iz svojih rezervi, moratorijum na kredite koristila je trećina preduzeća, a kredite banaka ili Fonda za razvoj/Garantne šeme po 17 procenata, dok probleme sa finansijama nije imalo 17 odsto privrednih subjekata.\nSkoro 30 odsto preduzeća smatra će im i dalje biti potrebna dodatna podrška u poslovanju. Taj procenat je najveći kod mikro preduzeća (34 odsto), a najmanji kod velikih (6 procenata).\nTagovi: mere pomoć privredi Unija privrednika Srbije Vlada Srbije\nIz MUP-a potvđeno: Preduzete dalje mjere i radnje u slučaju prijetnji smrću preko divljeg potala “sandzakpress.net”\nNovi Pazar bez novoinficiranih koronom


Tekst objavljen: 24.07.2015 10:04\nEvro je u četvrtak skočio na nivo iznad 1.10 dolara prvi put u toku ove nedelje, a sumnja oko daljeg jačanja dolara navela je pojedine investitore da odustanu od kratkoročnih uloga kako bi postigli više dobitaka.\nNakon naglog pada tokom jutarnjeg trgovanja u Evropi, dolar je bio za pola procenta niži u odnosu na evro, i na kratko je uticao da evro zabeleži nivo preko 1.10 dolara.\nFunta je takođe oslabila u odnosu na evro nakon iznenađujućeg niza loših maloprodajnih podataka u Velikoj Britaniji.\nDolar je od sredine juna ostvario rast od skoro 5 procenata, ali trenutna situacija je bacila senku na ovaj rast, izazivajući sumnju o tome još koliko dugo može da traje jednogodišnje jačanje dolara.\nFunta i dolar su jačali usled sve većih očekivanja da će Velika Britanija kao i SAD povećati kamatne stope uskoro.\nOstali i dalje smanjuju kamatne stope i trend za nekoliko ostalih valuta je slabljenje kao rezultat toga.\nDolar je takođe oslabio 0.2 procenta u odnosu na jen na 123.76 jena, zadržavajući se iznad jednonedeljnog minimuma od 123.57 jena, koji je zabeležen na prethodnom trgovanju.\nDolarski indeks, koji prati kretanje dolara u odnosu na korpu valuta se trgovao na 96.979 poena, što predstavlja pad od oko 0.5 procenata u odnosu na prehodni dan i predstavlja najniži nivo u periodu od nešto više od nedelju dana.\nU četvrtak se međubankarsko devizno tržište otvorilo na nivou od 120.00/30.\nTokom prepodnevnog dela trgovanja dinar je oslabio na 120.20/50, uz fluktuacije od 5 para.\nObim zabeležen na međubankarskom tržištu do 12.30 časova iznosio je 38.8 miliona evra po prosečnom kursu od 120.2983.\nTokom popodnevnog dela trgovanja dinar je blago ojačao na 120.15/45 .\nTržište se zatvorilo na 120.15/45.\nObim na međubankarskim prekonoćnim pozajmicama (BEONIA) je iznosio 1.700 miliona dinara na nivou od 4.15 do 8.00.\nvesti sa tržišta američki dolar britanska funta jen dinar međubankarskom tržištu valutna klauzula


Sopran Nataša Radovanović nastupa sa Ansamblom Kolo u Nišu - CITY SMART | Vesti bez ulepšavanja\nFoto: Ansambl Kolo\nU sklopu jesenje turneje Ansambl narodnih igara i pesama Srbije “KOLO”, održaće pevački koncert u Nišu na Amfiteatru na keju u 19h. Program će se sastojati iz dva dela: duhovnog i tradicionalnog, sa specijalnim gostom Natašom Radovanović, sopranom ansambla Narodnog pozorišta u Beogradu.\n“Reč je o pevačkom koncertu, a program je podeljen u dva bloka: duhovni i tradicionalni. Na koncertu će nastupiti specijalna gošća Nataša Radovanović solistkinja i sopran ansambla Narodnog pozorišta u Beogradu”, objašnjava Strahinja Bošković iz ansabla Kolo.\nBošović ističe da je Ansabl poslednjih godina dosta radio na pevačkim koncertima, te se će publika uživati. “Mislim da će publika uživati i sada imati jednu drugu perspektivu na program ansamba, jer osim narodnih igara negujemo i tradicionalnu muziku i pesme Srbije.”\nNa pitanje novinarke zbog čega su se opredelili za naš grad, sagovornik ističe da su ljudi s Juga gostoprimljivi.\n“Prošlo je par godina od naše poslednje turneje na Jugu. Još uvek se sećamo poslednjeg koncerta koji smo održali u Nišu i kako nas je niška publika primila”, kaže sagovornik i dodaje da se uvek rado vraćaju u Niš.\nTurneja Ansabla “Kolo” počela je 15. septembra i do sada su obišli Leskovac i Vranje. Večeras nastupaju u Pirotu, sutra u Nišu, zatim slede Aleksinac i Požarevac, gde će se turneja završiti .\nAnsambl je počeo sa radom 15. maja 1948. godine da bi već 29. novembra 1948. godine premijerno stupio na scenu Narodnog pozorišta u Beogradu uz pratnju orkestra Beogradske opere i tamburaškog orkestra Radio Beograda. Tako je već na prvom nastupu započeo saradnju sa reprezentativnim umetničkim institucijama Srbije što će postati i tradicija.\nKoncert se organizuje uz podršku Grada Niša i Kancelarije za mlade. Ulaz na koncert je slododan.\nOznakeAmfiteatar na keju Ansambl Kolo Kancelarija za mlade Nataša Radovanović\nRičard Beret i ansambl “Studio 6” u utorak pred niškom publikom\nUmetnici iz Srbije i Makedonije otvaraju novu koncertnu sezonu u Simfonijskom orkestru\nBaby Thet's Backatcha


Dodik: Uskoro tužba protiv Ešdauna | PCNEN\nDodik: Uskoro tužba protiv Ešdauna\nObjavljeno: 30.12.2010, 19:36h\nPredsjednik Republike Srpske Milorad Dodik izjavio je danas da će RS uskoro sudu u Velikoj Britaniji podnijeti tužbu protiv bivšeg visokog predstavnika Pedija Ešdauna zbog toga što je tokom svog mandata u BiH zloupotrebljavao ovlaštćenja i radio protiv RS. "Krajem januara ili početkom februara sudu u Britaniji podnijećemo tužbu protiv Pedija Ešdauna i njegovog arogantnog ponašanja i kršenja međunarodnog sporazuma", kazao je Dodik novinarima u Banja Luci, prenosi Beta. Prema njegovim riječima, Vlada RS je u saradnji sa advokatskim timom pripremila svu dokumentaciju i dokaze o "protivpravnom djelovanju" Ešdauna u vrijeme dok je bio visoki predstavnik u BiH. Dodik je najavio da će u dokaze biti uvršćena i svjedočenja ljudi "koji su imali posledice zbog onog što je nepravno radio Ešdaun". Bivši visoki predstavnik je u julu 2004. godine u jednom danu smijenio više od 60 funkcionera Srpske demokratske stranke, zabranio im političko i javno djelovanje zbog sumnji da krše Dejtonski sporazum i čine mrežu podrške haškom optuženiku Radovanu Karadžiću.\nPredsjednik Republike Srpske Milorad Dodik izjavio je danas da će RS uskoro sudu u Velikoj Britaniji podnijeti tužbu protiv bivšeg visokog predstavnika Pedija Ešdauna zbog toga što je tokom svog mandata u BiH zloupotrebljavao ovlaštćenja i radio protiv RS.\n"Krajem januara ili početkom februara sudu u Britaniji podnijećemo tužbu protiv Pedija Ešdauna i njegovog arogantnog ponašanja i kršenja međunarodnog sporazuma", kazao je Dodik novinarima u Banja Luci, prenosi Beta.\nPrema njegovim riječima, Vlada RS je u saradnji sa advokatskim timom pripremila svu dokumentaciju i dokaze o "protivpravnom djelovanju" Ešdauna u vrijeme dok je bio visoki predstavnik u BiH.\nDodik je najavio da će u dokaze biti uvršćena i svjedočenja ljudi "koji su imali posledice zbog onog što je nepravno radio Ešdaun".\nBivši visoki predstavnik je u julu 2004. godine u jednom danu smijenio više od 60 funkcionera Srpske demokratske stranke, zabranio im političko i javno djelovanje zbog sumnji da krše Dejtonski sporazum i čine mrežu podrške haškom optuženiku Radovanu Karadžiću.


Pokrajinski zaštitnik građana učestvovao na godišnjem sastanku Mreže ombudsmana za decu Jugoistočne Evrope (CRONSEE)\nMreža ombudsmana za decu Jugoistočne Evrope (CRONSEE) okupila je 17. oktobra, na regionalnom tematskom sastanku u Tirani, predstavnice i predstavnike institucija ombudsmana iz zemalja regiona, kao i predstavnike međunarodne organizacije Save the Children, koja podržava rad ove mreže od njenog osnivanja. U ime institucije Pokrajinskog zaštitnika građana - ombudsmana na tematskom sastanku učestvovao je Milan Dakić, zamenik ombudsmana za prava deteta i Marija Miladinović, savetnica.\nTema ovogodišnjeg sastanka bila je "Zaštita prava dece migranata". Razmenjujući međusobno iskustva i ostvarene rezultate u pogledu postupanja institucija u obezbeđivanju adekvatne zaštite dece migranata, Ombudsmani su se saglasili s tim da su deca nesumnjivo najranjivija i najugroženija grupa u migrantskoj krizi, posebno deca bez pratnje, a na svom putu do novog odredišta deca migranti izloženi su brojnim opasnostima i rizicima, uključujući neadekvatnu brigu, trgovinu ljudima, ekonomsku i seksualnu eksploataciju, nasilje, zlostavljanje i zanemarivanje. Za ostvarivanje prava dece migranata garantovanih Konvencijom o pravima deteta, neophodno je identifikovati ključne rizike kojima su izložena, izvršiti analizu programa podrške i zaštite koje im se pružaju, kao i mogućnosti za jačanje i unapređenje istih. U okviru radnih grupa, učesnici su pokušali da naglase dužnost institucija sistema da prepoznaju i pravovremeno i adekvatno reaguju u rizičnoj situaciji primenom mera i aktivnosti, čijom realizacijom će se obezbediti odgovarajući uslovi za prijem deteta, adekvatan pristup uslugama socijalne zaštite, ostvarivanje najvišeg stepena zdravstvene zaštite, pravo na kvalitetno obrazovanje. S ciljem da se doprinese što boljem razumevanju situacije u kojoj se deca migranti nalaze i ostvarivanju u punoj meri prava propisanih Konvencijom, formulisane su preporuke koje podrazumevaju koordinisano delovanje svih nadležnih institucija, preduzimanje mera i aktivnosti na unapređenju njihove zaštite i pravovremenu reakciju u skladu s najboljim interesom deteta.\nMreža CRONSEE, osnovana je 2006. godine s ciljem da institucije ombudsmana sarađuju i međusobno se osnažuju putem razmene iskustava i dobrih praksi, a čine je nezavisne institucije za zaštitu prava dece na državnom, regionalnom i lokalnom nivou. Danas ova regionalna mreža ima 14 članica i čine je predstavnici ombudsmana iz Albanije, Bosne i Hercegovine, Republike Srpske, Bugarske, Crne Gore, Kipra, Grčke, Hrvatske, Kosova*, Makedonije, Rumunije, Slovenije, Srbije i AP Vojvodine.\nAnalizirajući dosadašnji rad Mreže, konstatovano je da je mreža izuzetno koristan mehanizam za razmenu iskustava i lakšeg rešavanja konkretnih slučajeva u praksi institucija ombudsmana u Jugoistočnoj Evropi u vezi sa zaštitom i unapređenjem prava deteta. Sa aspekta održivosti Mreže najaktuelnije pitanje i dalje je način efikasnog i svrsishodnog organizovanja njenog daljeg funkcionisanja, a u skladu sa potrebama i raspoloživim resursima svih institucija članica.\n*Utvrđeno rezolucijom Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija 1244 (1999)


Politika - datum: 2019-01-15 MILO ĐUKANOVIĆ U ABU DABIJU RAZGOVARAO SA PRINCOM MOHAMEDOM AL NAHJANOM\nCrna Gora se kontinuirano, stabilno i dinamično razvija, rekao je crnogorski predsjednik Milo Đukanović tokom razgovora sa krunskim princom Mohamedom bin Zajed al Nahjanom u Abu Dabiju. Đukanović je konstatovao da se Crna Gora kontinuirano stabilno i dinamično razvija, ali i izrazio zabrinutost zbog nekih procesa u regionu, Evropi i na globalnom planu i istakao da se nada da to neće dovesti u pitanje osnovni kurs državne politike Crne Gore i tempo kojim se razvija. On je posebno potencirao razmjenu mišljenja o iskustvima Emirata u oblasti obrazovanja i razvoja novih tehnologija, naglašavajući potrebu njihovog transfera prema Crnoj Gori. On je istakao da je to jedan od strateških prioriteta u njegovom radu tokom predsjedničkog mandata.\n– Princ Mohamed je podržao taj pristup i predložio da se već tokom ovog boravka Đukanovića obave početni razgovori sa kompetentnim predstavnicima UAE. On je kazao da je njegova zemlja spremna da pomogne Crnoj Gori da uhvati priključak sa modernim razvojem koji se bazira na vještačkoj inteligenciji i nanotehnologijama – saopšteno je nakon sastanka. S.R.


Iranski vrhovni vođa ajatolah Ali Hamnei na skupu u Teheranu, Iran, 8. januara 2020. godine.\nZa sada nema podataka o žrtvama iranskog raketnog napada na dve američke baze u Iraku, koji je izveden kao odmazda za ubistvo generala Sulejmanija, iako Teheran tvrdi da je ubijeno 80 lica.\nReakcije iz Vašingtona su uzdržane, dok iranski vrhovni verski vođa Hamnei ističe da akcije kao ove nisu dovoljne, te da je cilj uklanjanje "koruptivnog prisustva" SAD na Bliskom istoku. Istovremeno, šef iranske diplomatije Zarif je izjavio da njegova zemlja ne želi rat sa SAD-om.\nOvo je najdirektniji iranski napad na SAD nakon zauzimanja američke ambasade u Teheranu 1979.\nJedan izvor, na koji se poziva Rojters, navodi da nema američkih žrtava, dok je drugi američki zvaničnik odbio da komentariše eventualne gubitke. Iračke snage su takođe saopštile da nisu imale žrtava.\nNepotvrđeni snimci iranskog napada na vojnu bazu u Iraku\nIranska državna televizija prenosi da je 80 "američkih terorista" ubijeno te da su oštećeni američki helikopteri i vojna oprema, bez navođenja kako je došla do te informacije.\n"Dok procenjujemo situaciju i naš odgovor, preduzećemo sve neophodne mere da zaštitimo i odbranimo američko osoblje, partnere i saveznike u region," kazao je portparol Pentagona Džonatan Hofman (Jonathan Hoffman).\nAmerički predsednik Donald Tramp je kratko napisao na Tviteru: "U toku je procena štete i žrtava. Zasad je sve dobro!" On je dodao da SAD imaju "najmoćniju i najbolje opremljenu vojsku na svetu".\nZa sredu je najavio obraćanje javnosti.\nOn je izjavio u utorak da bi povlačenje američkih trupa iz Iraka bila najgora stvar koja bi mogla da se desi toj zemlji.\nNjegov komentar je usledio nakon slanja greškom pisma američke vojske iračkom premijeru, u kome se navodi da će njene trupe povući iz Iraka.\nViše od pet hiljada američkih vojnika je razmešteno u Iraku sa pripadnicima oružanih snaga drugih država koji obučavaju domaću armiju i podržavale su je u borbi protiv ekstremističke "Islamske države".\nBritanija, čiji su vojnici takođe angažovani u Iraku, osudila je iranski napad.\nOperacija "Mučenik Sulejmani"\nDržavna televizija u Teheranu je objavila da su iranske snage gađale američku vazdušnu bazu el-Asad udaljenu 200 kilometara od Bagdada i jedan vojni objekat u Ibrilu.\nIslamska revolucionarna garda preuzela je odgovornost za raketiranje i tako, kaže, pokrenula operaciju "Mučenik Sulejmani", nekoliko sati nakon sahrane ubijenog generala.\nOna je upozorila SAD da "slede jači odgovore u slučaju nove agresije", te da će joj meta biti svaka država u regiji koja postane platforma za agresiju SAD-a, prenosi CNN.\nDodaje da napad predstavlja osvetu nakon što je komandant elitne jedinice Kuds Kasem Sulejmani ubijen u petak u Bagdadu, u napadu dronom, po nalogu američkog predsednika Donalda Trampa.\nNekoliko sati nakon iranskih napada, srušio se ukrajinski avion neposredno po poletanju sa aerodroma u Teheranu. Svih 176 putnika i članova posade su poginuli. Ukrajinska ambasada u iranskoj prestonici je najpre navela kao uzrok otkazivanje motora na avionu, ali je kasnije povukla to saopštenje.\nU padu ukrajinskog aviona u Iranu 176 mrtvih\nŠef ukrajinske diplomatije Vadim Pristajko je izjavio da je razgovarao sa ministrom inostranih poslova Džavadom Zarifom.\n"Dogovorili smo se da koordiniramo dalje poteze naših istražnih timova da bismo utvrdili uzrok ove užasne avionske nesreće," napisao je Pristajko na Tviteru.\nNekoliko avioprevoznika je obustavilo letove za Iran i Irak zbog rastućih tenzija.\nProtivrečne izjave iz Irana\nIranski vrhovni verski vođa ajatolah Ali Hamnei je izjavio da je napad bio "šamar u lice" SAD-u pozivajući na okončanje prisustva njihovih snaga na Bliskom istoku.\n"Vojna akcija poput ove nije dovoljna. Važno je da se okonča koruptivno prisustvo Amerike u ovom regionu," rekao je Hamnei.\nHamnei je isključio bilo kakvu mogućnost obnavjlanja pregovora sa SAD od nuklearnom sporazumu iz 2015. koji je Teheran sklopio sa svetskim silama, a iz koga se Trampova administracija povukla 2018, uvodeći ponovo sankcije Iranu, koje su dovele do znatnog smanjenja nafte kao njegovog ključnog izvora prihoda.\nU sličnom tonu, predsednik Irana Hasan Rohani je kazao da će SAD biti "odsečene noge" u tom regionu.\nMeđutim, šef iranske diplomatije Džavad Zarif je rekao da je ovaj napad izveden u cilju samoodbrane, negirajući da njegova zemlja želi rat.\n"Iran je preduzeo proporcionalne mere u cilju samoodbrane prema članu 51 Povelje UN, gađajući baze odakle je izveden kukavički napad protiv naših građana & visokih zvaničnika. Mi ne težimo eskalaciji ili ratu, ali ćemo braniti sebe protiv bilo kakve agresije," naveo je Zarif na Tviteru.\nBBC ocenjuje da Zarifov stav sugeriše da Iran želi da povuče liniju između odmazde za ubistvo Sulejmanija, prebacujući loptu, odnosno odgovornost na SAD da li će situacija eskalirati.\nIranska državna televizija prenosi izjavu jednog zvaničnika iz Hamneijevog ureda da je raketni napad "najslabiji" od nekoliko opcija odmazde.Iranska televizija navodi drugi zvanični izvor da Iran ima na listi 100 drugih potencijalnih ciljeva.\nKomentator BBC-ija Džonatan Markus (Jonathan Marcus) smatra da - imajući u vidu značaj generala Sulejmanija te revolt koje je u Iranu izazvalo njegovo ubistvo – noćašnja akcija zvaničnog Teherana na američke baze u Iraku može se smatrati umerenim odgovorom.\nCilj je bio da se izazovu što manje žrtve. Bez obzira na oštru retoriku Teherana i Vašingtona, ni jedni ni drugi ne žele širenje sukoba. Međutim, kako ističe Markus, za sada je teško videti da li se menja iranska politika koja i dalje želi da osigura svoje ciljeve u regionu, ne samo povlačenje američkih snaga iz Iraka. Po njegovim rečima, postavlja se pitanje da li su SAD uspostavile uverljiva sredstva odvraćanja.\nDa li su SAD unapred znale za napad?\nDok se prašina još sleže i još ne znaju stvarni dometi iranskog napada, moguća su, kako navodi CNN, tri objašnjenja:\nPrvo, da Hamnei nema u vidu šta njegova armija može da postigne i precenio je efektivnost ovih udara. Međutim, takva pogrešna procena bila bi iznenađujuće s obzirom na, kako mnoge informacije sugerišu, njegovu uključenost i poznavanje vojnih pitanja u Iranu.\nDruga opcija je da je prevagnuo umereniji stav da slanje ovog uglavnom "praznog signala" – odnosno gađanje ciljeva usred noći sa malim brojem raketa – omogućava obema strane izlaz iz zategnute situacije kome obe strane teže.\nTo, prema oceni CNN, deluje kao logično objašnjenje, jer ni Teheran niti Vašington nemaju mnogo toga da dobiju od produženog sukoba.\nTreća opcija je da to mogao biti pokušaj Irana da uljuljka SAD, kako bi stekle lažni osećaj sigurnost. To znači da se navede Vašington da zaključi da je Iran vojno slab, dok vlasti u Teheranu u međuvremenu pripremaju asimetrični i zlokobniji napad.\nTakav pristup bi iziskivao veliku stratešku oštroumnost iranskih vlasti koje su podeljene između čvrste linije i umerenijeg krila, te da je Teheran prilično bio uveren da nijedan Amerikanac neće stradati u ovom napadu.\nMoguće je i da je Iran dozvolio da se prosledi upozorenje Vašingtonu da sledi napad. Naime, ured iračkog premijera je saopštio da je dobio usmeno obaveštenje iz Teherana neposredno uoči akcije. Kako ocenjuje CNN, teško je zamisliti kako SAD nisu to mogle nekako da saznaju.\nIrak između dve vatre\nPozicija Iraka, koji je saveznik i Irana i SAD, sve je teža. S jedne strane, Iran podržava različite šiitske milicije u Iraku. Sulejmani je ubijen u prošli petak na aerodromu u Bagdadu. Istovremeno, više od pet hiljada američkih vojnika ostalo je u Iraku da bi pomoglo u borbi protiv "Islamske države", ali Vlada u Bagdadu smatra da SAD deluju izvan pomenutog sporazuma.\nKritike američkih demokrata\nTrampovi politički rivali u SAD dovode u pitanje njegovu odluku o ubistvu Sulejmanija, ističući da je doneta u godini u kojoj se održavaju predsednički izbori.\nDemokrate u Kongresu i pojedini pretendenti za predsedničkog kandidata ove partije upozoravaju da to može dovesti do eskalacije sukoba.\n"Moramo osigurati bezbednost pripadnika naše armije, uključujući bespotrebne provokacije Administracije (Trampove) i zahtevajući da Iran okonča nasilje. Amerika & svet ne mogu priuštiti rat," napisala je na Tviteru predsedavajuća Predstavničkog doma Kongresa SAD Nensi Pelozi (Nancy Pelosi).


01:24: AM ponedeljak 4 jula, 2022\nPosted on 27. septembra 2018. at 27. septembra 2018. by Ist Media\nSpoljnopolitički odbor Evropskog parlamenta (EP) danas će razmotriti predlog rezolucije o izveštaju o Srbiji za 2018. godinu, u kojoj se naglašava da je sprovodjenje reformi i dalje ključni pokazatelj upešnosti procesa evrointegracije i poziva Srbiju da poboljša planiranje, koordinaciju i praćenje sprovodjenja novog zakonodavstva i mera.\nU predloženom tekstu rezolucije se ukazuje i na propuste u reformi pravosudja i u borbi protiv korupcije i organizovanog kriminala, manjkavu demokratsku ulogu parlamenta, izražava zabrinutost zbog stanja u oblasti slobode govora i medija i poziva Srbija da garantuje principjelnu primenu zakonodavstva o zaštiti manjina.\nEP pozdravlja napredak Srbije u ekonomiji i u reformi javne uprave, njen kontruktivni odnos prema migrantskoj krizi, predanost bilateralnim odnosima s drugim zemljama kandidatima i susednim državama članicama i stalni angažman Srbije u postupku normalizacije odnosa s Kosovom.\nU dokumentu se ocenjuje da su u oblasti vladavine prava reforme potrebne posebno da bi se „garantovala nezavisnost i efikasnog pravosudja“ i poziva Srbija da „osnaži odgovornost, nepristrasnost, profesionalnost i ukupnu efikasnost pravosuđa i uspostavi sistem besplatne pravne pomoći“.\nU oblasti borbe protiv korupcije, EP smatra da Srbija treba „što pre da donese novi zakon o Agenciji za borbu protiv korupcije„, pri čemu je „ključno da ta agencija zadrži ljudske i finansijske resurse koji su joj potebni da bi svoje zadatke obavljala na nezavisan način“.\nU tesktu se ocenjuje i da u borbi protiv organizovanog kriminala, iako je postignut „odredjen napredak“, Srbija treba da pokaže „uverljivije rezultate u pogledu istraga, krivičnog progona i presuda, što se odnosi i na pranje novca, a na osnovu proaktivnih istraga“.\nEP smatra da Skupština Srbije „i dalje ne vrši efikasnu kontrolu izvršne vlasti i da je potrebno poboljšati transparentnost, uključujući i kvalitet zakonodavnog postupka“, kao i da česti hitni postupci „ugrožavaju parlamentarni i javni nadzor“.\nU dokumentu se naglašava da je potrebno „u potpnosti priznati i podržati ulogu nezavnisnih ocenjuje regulatornih tela, uključujući i instituciju ombudsmana“.\nPozdravljajući napredak Srbije u reformi javne uprave, autori nacrta ističu da politički uticaj na imenovanje viših upravnih zvaničnika i dalje predstavlja zabrinjavajući problem.\nEP ocenjuje da je u oblasti ljudskih prava u Srbiji uspostavljen zakonodavni i institucionalni okvir i da je potrebno njegovo dosledna i efikasno sprovođenje u celoj zemlji, kao i dodatni napori za unapređene položaja ranjivih grupa, „uključujući decu, osobe sa invaliditetom, osobe sa HIV-om pripadnike LGBT zajednice“.\nEP ponovo „izražava zabrinutost zbog činjenice da nije postignut napredak u poboljšanju stanja u vezi sa slobodom govora i medija“ i ističe da su „pretnje, nasilje i zastrašivanje novinara i dalje problem„, a da su presude za to „i dalje retke“.


Viktor Sadiković – Страна 2 – Koraci\nNeki novi Raptori\njanuar 8, 2018 /0 Comments/in KORACI /by Viktor Sadiković\nRaptori su konačno izumrli. Toronto je nekoliko poslednjih sezona bio poznat kao ekipa koja fantastično igra regularni deo takmičenja i jako loše plejof. Uzrok ovome je ležao u činjenici da se kompletna igra ovog tima zasnivala na napadu sa mid range-a, korišćenju tradicionalnih centara i kontrole napada prozivanjem akcija. Svi koji intezivnije prate NBA znaju […]\njanuar 4, 2018 /0 Comments/in KORACI /by Viktor Sadiković\nDošao je trenutak kada konačno možemo da počnemo sa analizama trejda između Bostona i Klivlenda, a da bilo ko može da podkopa naše dokaze sa onim starim – rekla kazala. Sva mišljenja iznešena do pre utakmice Konjanika i Blejzersa su se zasnivala na fantazijskim kalkulacijama podkrepljenim miksom individualnog košarkaškog znanja i iskustva i projektovana kroz […]\nBoston Seltiksi igraju košarku koja jako prija oku i prosečnom ljubitelju sporta pod obručima. I kako sam, sad, želeo da napišem kako su uspešan tim predvođen Irvingom, istog sekunda sam se ujeo za taster I, jer to apsolutno nije tačno. U pitanju je sistem. U pitanju je organizacija. U pitanju je mašina koja nema prazan […]\nPoslednje poglavlje trilogije\nnovembar 8, 2017 /0 Comments/in KORACI /by Viktor Sadiković\nOn je najomiljeniji sin Bogova košarke, on može sve samo je pitanje da li to i želi. On je najbolji košarkaš galaksije zvane Mlečni put, on igra svoju petnaestu sezonu bolje nego predhodnih 14 a sve sa ekipom koja je najgora za sve pomenuto vreme. I čini se da su jedini ljudi koji ne […]\nBacanje kamena u okean\noktobar 31, 2017 /0 Comments/in KORACI /by Viktor Sadiković\n…je izjava koju je Čendler Parsons dao posle druge Memfisove pobede nad Hjuston Roketsima. Devetnaest meseci je bilo potrebno da se sanira povreda, da se opet uđe u ritam i konačno pokaže svima da još ima magije u tim (kolenima) rukama. Memfis je uzeo drugi skalp još jednom pretendentu na prsten, a udarna […]


16.11.2018. |19.53 |\nU izveštaju koji je Evropska komisija predala zemljama članicama o napretku Srbije u poglavljima 23 i 24 u pregovorima sa EU stoji da nedostaju opipljivi rezultati kada je reč o reformi pravosuđa, borbi protiv korupcije, ratnim zločinima i slobodi medija. Tema jutra posvećena je problemima u pravosuđu, gost Miodrag Majić, sudija Apelacionog suda.\nDruštveno-političke aktuelnosti kroz pregled štampe komentariše direktor Centra za praktičnu politiku Dragan Popović.\nKampanja "Niste sami" ima za cilj prevazilaženje predrasuda prema mladim osobama sa problemima mentalnog zdravlja i invaliditetom. Kako im pomoći?\nNajavljujemo i regionalnu konferenciju "Teen Talk". Pričaće se o tome kako je biti roditelj tinejdžera, društvenim mrežama, o tome koliko su one važne i moćne, ali i kako veoma često ne predstavljaju verodostojnu sliku stvarnosti. Takođe, biće reči i o temama o kojima se ne priča dovoljno, a trebalo bi redovno - sigurni seks, zloupotreba alkohola i droga, bežanje od kuće, depresija i sl. Neki od panela biće posvećeni i samopouzdanju, autentičnosti i tendenciji da se po svaku cenu bude deo ekipe ili čopora.\nMože li Srbija da postane sila u svetu kompjuterske grafike? Ukoliko spadate među one koji pažljivo proučavaju odjavne špice, verovatno ste često primećivali bar po jedno naše ime i prezime u odjavi. Druga CGA Belgrade konferencija okupiće 16. i 17. novembra u Jugoslovenskoj kinoteci upravo ove talentovane ljude iz celog sveta, koji stoje iza nekih od najpopularnijih filmova, serija, video-igara i reklamnih kampanja.\nNaši gosti su Mladen Savković, orgaizator konferencije i Kostadin Martić jedan od osnivača studija za video produkciju "Spring Onion".\nTabu teme su uvek aktuelnost\nDruštvene mreže su tekovina modernog društva ali na žalost dolaze u paketu bez uputstva za upotrebu.\nPrevazilazenje predrasuda prema mladim osobama sa problemima mentalnog zdravlja i invaliditetom su od jako bitnih stvari, jer ne sme postojati diskriminacija .


Srđan Anđelković iz Zalogovca o tajni uspešne proizvodnje jagoda | RTK\nSrđan Anđelković iz Zalogovca o tajni uspešne proizvodnje jagoda\nJagoda je jedna od najpopularnijih voćnih kutura kod naših proizvodača. Odlučujući faktor za njenu popuranost, krije se možda i u činjenici, da je ovo je prvo voće koje stiže, odnosno, kako se to, popularno kaže, „prva para“. Oko 20-tak godina, proizvodnjom jagode, bavi se i mladi domaćin Srđan Anđelković iz Zalogovca.\nZa uspešnu proizvodnju, na prvom mestu, najpre je potrebno uložiti veliki trud i rad, zatim nabaviti kvalitan rasad, pa kvalitetnu hemiju, obezbediti navodnjavanje, a i lokacija parcele nije ništa manje važna, odgovara ovaj jagodar, na pitanje, u čemu je tajna dugogodišnje i uspešne proizvodnje ovog voća.\nPrethodno : Ponovo rade i frizerski saloni\nSledeće : Ekipe JKP Kruševac obavljaju sve redovne, ali i dodatne aktivnostu u toku vanrednog stanja


Organizovanje lista - Office podrška\nKreirajte grupe lista da biste organizovali liste.\nKreiranje grupe liste\nDa biste kreirali grupu lista, dodirnite ili izaberite ikonu grupe liste sa desne strane + Nova lista. Tako ćete kreirati grupu sa imenom "Nenaslovljena grupa". Da biste ga preimenovali, dodirnite ili izaberite stavku da biste izabrali stavku "Nenaslovljena grupa" i počnite da kucate novo ime grupe.\nPreimenovanje ili uklanjanje grupe liste\nNa računaru kliknite desnim tasterom miša na grupu lista. Na mobilnom telefonu dodirnite tri tačke sa desne strane imena grupe. Zatim možete da odaberete da preimenujete grupe ili razgrupisavanje lista. Izbor opcije za razgrupisavanje lista uklanja grupu lista. Liste iz grupe ostaće i moći ćete da im pristupite na bočnoj traci.


G-ĐA ALISON ENDRJUZ, KĆERKA KRALJEVSKOG PARA SA INVESTITORIMA NA TERASI KRALJEVSKOG DVORA NEPOSREDNO PRED POČETAK PREZENTACIJA\nVečeras je Kraljevski Dvor ponovo bio mesto gde su najinteresantniji IT projekti prezentovani investitorima i stručnjacima za ulaganja – glavnim članovima evropske mreže poslovnih anđela, investitorima iz Silikonske doline i Evrope, kao i članovima Srpske mreže poslovnih anđela. Goste su dočekali G-đa Alison Andrews, ćerka kraljevskog para, gospodin Andrija Bednarik, generalni menadžer SBAN-a i gospodin Aleksandar Čabrilo, predsednik SBAN-a.\nJedan od ciljeva Fondacije Prestolonaslednika Aleksandra za obrazovanje je da ojača mogućnosti za preduzetništvo u Srbiji. Kraljevska porodica pruža veliku podršku preduzetnicima i investitorima u našoj zemlji i odnedavno se bavi projektima koji povezuju ove aktivnosti.\n“Tehnološko preduzetništvo u Srbiji intenzivno napreduje. Pre nekoliko meseci, organizovali smo Startap Vikend na kome su ljudi birali ideje i iz njih stvarali početni biznis. Nako toga, bili smo domaćini Mini Sidkempu, koji predstavlja ulaganje u ranu fazu preduzeća. Sada nam dolaze poslovni anđeli koji predstavljaju su tu za sledeće stepene finansiranja. Moja fondacija će nastaviti da neguje različite aspekte preduzetništva sve do rizičnog kapitala. Vreme je da Srbija pokaže svetu svoje izuzetne mogućnosti, kompanije i poslovno okruženje” – rekao je Nj.K.V. Prestolonaslednik Aleksandar II\nVeče investicija pokrenuto je od strane Fundraise IT konferencije organizovane od strane Srpske mreže poslovnih anđela. Konferencija nudi učesnicima diskusiju o uspešnim preduzetnicima i investitorima, gde su čuli interesantna iskustva, informacije o raznim modelima investiranja, kao i savete o tome kako doći do sredstava za finansiranje.


KOMS: Ministar da bude malo više ministar omladine, a malo manje ministar sporta - Krovna organizacija mladih Srbije\nKOMS: Ministar da bude malo više ministar omladine, a malo manje ministar sporta\nGeneralna sekretarka KOMS, Miljana Pejić, gostovala je na televiziji N1 u emisiji Dan uživo. Miljana je predstavila važnost toga da KOMS, kao najviše nezavisno predstavničko telo mladih, želi da ukazuje na suštinske promene koje je potrebno izvršiti i objasnila zašto je važno da se odredbe Zakona o mladima poštuju i u praksi.\nMiljana je podsetila na to da bi suština Zakona o mladima trebalo da pruži priliku mladoj osobi da se angažuje u svojoj zajednici i da ima priliku da kvalitetno i korisno provodi svoje vreme.\nUkazala je da je jedan od velikih problema današnje omladine u Srbiji, između ostalog, nezaposlenost. „Statistike iz godine u godinu pokazuju to da je prva misao mlade osobe, kada ne može da se snađe u svojoj lokalnoj zajednici, da ode“, rekla je generalna sekretarka i upozorila na ovaj problem.\nPodsetila je da suština Zakona o mladima takođe da mlada osoba ima mesto gde bi mogla da iskaže svoje mišljenje, kao i to da bude saslušana. „Mi nemamo garanciju od strane Ministarstva omladine i sporta da će te sugestije tih mladih ljudi biti uvažene“, navela je.\n„Krovna organizacija mladih Srbije kao predstavničko telo želi da ima jednako pravo da kaže da li smo saglasni sa nekom odredbom, kao što to može da radi Ministarstvo omladine i sporta ili neka druga institucija i to je zapravo taj princip zajedničkog upravljanja mladih, koji je standard u Evropi. To je nešto čemu i mi treba da težimo kao država, koja teži evropskim integracijama“, rekla je Miljana.\nCelo gostovanje možete pogledati na linku:\nOdlučionice: Završene inicijative i monitoring posete\nOdržana IX redovna Skupština KOMS\nKOMS savez postao bogatiji za 14 novih organizacija članica\nOdlučionice: Poseta Vranju i Ćupriji


Predsjednik Federacije BiH Marinko Čavara razgovarao sa zapovjednicom Stožera civilne zaštite Federacije BiH Jelkom Milićević 14. travnja. 2020.\nPredsjednik Federacije BiH Marinko Čavara danas je u Sarajevu razgovarao sa zapovjednicom Stožera civilne zaštite Federacije BiH Jelkom Milićević, aktualnom zamjenicom predsjednika Vlade Federacije BiH i ministricom financija u Vladi Federacije BiH.\nZapovjednica Milićević informirala je Predsjednika Federacije BiH o aktivnostima i poduzetim mjerama Stožera civilne zaštite Federacije BiH na suzbijanju širenja zaraze koronavirusom na području Federacije BiH, pritom istaknuvši kako Stožer redovito zasjeda, prati i analizira situaciju, te donosi odluke koje su potrebne za zaštitu zdravlja svakog stanovnika u Federaciji BiH.\nMože se reći da je stanje relativno zadovoljavajuće i da je neophodno daljnje strpljenje u provođenju mjera zaštite zdravlja. U ovoj fazi intenzivno se radi na opremanju zdravstvenih ustanova kako bi zdravstveni sustav mogao adekvatno odgovoriti, a to će vremenom dovesti do ublažavanja mjera i naredbi, a time i gospodarstvu stvoriti bolje uvjete za rad i smanjiti posljedice pandemije koronavirusa.\nNa sastanku je razgovarano i o mogućnostima pomoći gospodarstvu u Federaciji BiH u ovoj kriznoj situaciji, prvenstveno u zaštiti radnih mjesta i očuvanju poduzeća.\nPredloženi Zakon o ublažavanju negativnih ekonomskih posljedica na jednostavan način omogućava plaćanje mirovinskog osiguranja, zdravstvenog osiguranja i naknade u iznosu od 245 KM za sve radnike poduzeća koja imaju pad prihoda u trećem mjesecu veći od 20% u odnosu na prihode u prva dva mjeseca ove godine, počevši od 1. travnja i svaki naredni mjesec za vrijeme trajanja prirodne nesreće, kao i mjesec nakon prestanka iste.\nPredsjednik Federacije BiH čestitao je zapovjednici Milićević na iznimnom osobnom zalaganju u dosada poduzetim aktivnostima koje pokazuju rezultat.\nPredsjednik Federacije BiH Marinko Čavara i zapovjednica Federalnog stožera Jelka Milićević uputili su apel svim stanovnicima Federacije BiH da budu maksimalno odgovorni, da poštuju mjere kriznih stožera i upute zdravstvenih ustanova.


Devet milijardi pretplatnika do 2018. – Personal magazin\nPrema novoj Ericssonovoj „Mobility report“ studiji do 2018. godine broj pretplatnika mobilne telefonije u svetu premašiće devet milijardi. Mobilni broadband je u prvom kvartalu ove godine imao 1,7 milijardi pretplatnika,…\nVeći porast pretplatnika očekuje se na mobilnim računarima i na tabletima. U 2012. broj pretplatnika je bio oko 300 miliona dok se u 2018. očekuje porast do 850 miliona što će premašiti broj pretplatnika fiksnog broadbanda. Većinu pretplatnika u mobilnoj telefoniji i dalje čine korisnici „običnih“ telefona. U 2012. zabeleženo je 1.2 milijarde pretplatnika pametnih telefona a prema očekivanom rastu u 2018. bi trebalo da ih bude oko 4.5 milijardi. Penetracija pametnih telefona će nastaviti rapidno da raste dok će se upotreba običnih mobilnih telefona polako smanjivati sa današnjih pet milijardi na četiri milijarde pretplatnika u 2018.\nDevet milijardi pretplatnika do 2018. was last modified: July 31st, 2013 by Redakcija


Foto: Mitar Mitrović, Zoran Ilić / RAS Srbija\nPodaci evropskog Programa za klimatske promene Kopernikus (C3S) datiraju od 1855, a sada je saopšteno da su temperature u decembru, januaru i februaru bile za 1,4 stepena Celzijusovih veće od prethodnog zimskog rekorda iz 2015/2016. Evropska zima bila je za čak 3,4 stepena toplija od proseka iz 1981-2010.\nZima u Velsu\nProtekli januar bio je najtopliji od kada se vrše merenja, sa temperaturom od čak pet stepeni iznad proseka. Prosečna temperatura u januaru bila je za 0,03 stepena Celzijusa veća od one iz januara 2016, koji je bio najtopliji prvi mesec u godini do tada zabeležen i bio je za 0,77 stepeni Celzijusa topliji od meseca januara iz referentnog perioda 1981-2010.\nSredina januara u Moskvi\nNeobična toplota upropastila je proizvodnju takozvanog “ledenog vina”, napravljenog od zamrznutog grožđa koje se ubire sa loza, a sneg je morao da se uvozi za sportska dešavanja u Švedskoj i Rusiji.\nU Helsinkiju u Finskoj prosečna temperatura za januar i februar bila je za preko šest stepeni viša od proseka iz 1981-2010. U Velikoj Britaniji su povišene temperature doprinele velikim poplavama, koje je zajedno sa uraganskim vetrovima donela oluja Kjara.\nBritaniju su pogodile velike poplave\n- Iako je ova zima bila ekstremna po sebi, verovatno je da su takva dešavanja postala još ekstremnija usled trenda globalnog otopljavanja – izjavio je Karlo Buontempo, direktor C3S.\nOn je ukazao da je takva topla zima je zabrinjavajuća, ali ne predstavlja klimatski trend po sebi.\n- Sezonske temperature, posebno van tropskih krajeva, variraju značajno iz godine u godinu – dodao je Buontempo.\nJanuar u Neselvangu u Nemačkoj\nIpak, naučnici očekuju da će globalno zagrevanje povećati broj temperaturnih ekstrema širom sveta. Australija, koja je zabeležila katastrofalne požare, imala je drugo najtoplije leto, tek nešto blaže od rekorda iz prethodne godine.\nOvaj izolovani kontinent pretrpeo je ove letnje sezone ekstremne klimatske promene, pa su tako nakon višemesečnih požara i suša stigli peščana oluja, a potom i poplave i grad. Naučnici su u januaru upozorili da će požari poput australijskih postati uobičajeni ako se Zemlja zagreje za još tri stepena.\nKraj januara u Sočiju\nNa Antarktiku se temperatura po prvi put u februaru podigla na preko 20 stepeni, što je skoro za stepen više od prethodnog zabeleženog rekorda iz 1982. Satelitski snimci ubrzanog topljenja leda na Antarktiku, objavljeni krajem februara, šokirali su stručnjake i javnost. Početkom istog meseca, odlomio se ledeni breg dvostruko veći od površine Vašingtona, a usled topljenja glečera pojavilo se i novo ostrvo na Antarktiku.\nUbrzano topljenje leda na Antarktiku\n2019. najtoplija u Srbiji\nPrethodna 2019. bila je najtoplija i u Srbiji, a predviđanja stručnjaka otkrivaju da nam u budućnosti prete ekstremne temperature, suše, šumski požari, ali i poplave i oluje.\nKatastrofalni požari u Australiji\nŠirom globusa, 2019 je bila druga najtoplija zabeležena godina što se tiče površine planete, a poslednjih pet godina kao i protekla decenija bile su najtoplije za 150 godina. Prethodna najtoplija godina bila je 2016, ali je te godine povećanju temperature doprineo prirodni fenomen El Ninjo. Toplota svetskih okeana je prošle godine dosegla nove nivoe i pokazala, kako kažu naučnici, nepobitno i ubrzano zagrevanje planete.\nZemlja se možda nikad neće oporaviti od gubitka amazonske prašume\nObale do 2050. neprepoznatljive\nSredinom januara naučnici su rekli da se okeani u svetu zagrevaju istom brzinom kao da se pet atomskih bombi kakvih je bačeno na Hirošimu ubacuju svake sekunde u vodu, a nedavno je nova studija procenila da bi do kraja ovog veka moglo nestati pola peščanih plaža širom sveta zbog klimatskih promena. Takođe, usled globalnog zagrevanja, topljenja leda i porasta nivoa mora, do 2050. će obale postati neprepoznatljive, preneo je CNN.\nNaučnici su krajem novembra 2019. upozorili je Zemlja na ivici katastrofalnih klimatskih promena, a početkom januara ove godine saopšteno je da bi efekti globalnog zagrevanja mogli da se ubrzaju i da tako stvore smrtonosni domino efekat. Gubitak amazonske prašume i ledenog pokrivača Antarktika i Grenlanda su šteta od koje se naša planeta možda nikada neće oporaviti.\nDo sada najtoplija zima u Evropi: februar u Oksfordširu\nŠto su klimatske promene veće, to su i mere koje predlažu stručnjaci širom sveta drastičnije. Tako naučnici i inženjeri britanske kompanije “Dendra sistems” planiraju da uz pomoć dronova do 2060. zasade 500 milijardi stabala, nakon što je Svetska fondacija za prirodu procenila da se širom sveta godišnje izgubi oko 7,5 miliona hektara šuma.\nTakođe, jedan holandski naučnik predložio je da se naprave dve mega brane na Severnom moru, kako bi zaštitio 25 miliona Evropljana od podizanja nivoa mora.\nStoga je 2020. ključna godina u borbi protiv klimatskih promena i sprečavanja pogoršanja štetnih posledica. U novembru će Ujedinjene nacije održati klimatski samit u Velikoj Britaniji, a države širom sveta moraće snažno da ulože u svoje napore da smanje emisije štetnih gasova i izbegnu katastrofalno povećanje globalne temperature za 3-4 stepena Celzijusovih.\nPrema Pariskom sporazumu iz 2015, globalno zagrevanje treba da se ogranični na 2-1,5 stepeni Celzijusa u odnosu na predindustrijsko doba. Međutim, emisije štetnih gasova izazvane ljudskim aktivnostima do sada nisu zabeležile ni pad, a kamoli drastično smanjenje neophodno da se ostvari taj cilj.


Subotica, 13. rujna 2017.\nNajuspješnijih 500 kompanija u središnjoj i istočnoj Evropi (CIE) ostvarilo je promet od 580 milijardi EUR u prošloj godini, a među njima je i sedam tvrtki iz Srbije\nNajbolje plasirana srpska kompanija je Elektroprivreda Srbije (EPS) koja je na 72. mjestu. Iza EPS-a slijede Naftna industrija Srbije (NIS) koja se nalazi na 94. mjestu, zatim Fiat Srbija na 152. mjestu, Merkator-S Novi Sad na 196, Telekom Srbija na 265. mjestu, Delhaize Srbija na 271, dok je Srbijagas na 362. poziciji, prema devetoj godišnjoj studiji Coface o 500 najvećih kompanija u CIE.\nNajveći broj uspješnih kompanija imaju Poljska, Mađarska i Češka.\nAutomobilska industrija i transport sa prometom od 128 mlrd EUR postali su najveći sektor na ovim prostorima, preuzimajući vodeću poziciju od sektora nafte i plina, prema nalazima istraživanja ove međunarodne kompanije za osiguranje kredita.\nNajveće kompanije imale su smanjenje prometa i neto profita od 0,6 posto, odnosno 3,1 posto, ali su značajno povećale svoju radnu snagu, zapošljavajući 4,5 posto ukupne radne snage u regiji, odnosno 2,24 milijuna ljudi.\nTo je doprinijelo padu stope nezaposlenosti, koja je u deset zemalja pala čak za više od 10 posto. Coface predviđa da će se rast u zemljama CIE u 2017. i 2018. godini oporaviti nakon prošlogodišnjeg usporavanja, na 3,4 posto, odnosno 3,3 posto u narednoj godini, zahvaljujući stabilnom rastu osobne potrošnje, uz podršku stalnih poboljšanja na tržištu rada.


Protiv zagađenja vazduha subvencijama za kupovinu bicikala | NSBI\nČlanak objavljen 19. januara 2020.19.01.2020.\nNovosadska biciklistička inicijativa uputila je predlog Ministarstvu zaštite životne sredine i Vladi Republike Srbije predlog da subvencioniše kupovinu bicikala, kako bi se veći broj građana opredelio za ovo jeftino, jednostavno i efikasno prevozno sredstvo koje čuva životnu sredinu i kako bi se smanjilo zagađenje vazduha.\nU Novom Sadu, gradu sa više od 30.000 biciklista i približno 100 kilometara biciklističkih staza, bicikl deluje kao očigledan izbor. Na bilo koje mesto biciklom je moguće stići brzo, ekonomično, parking se retko traži i zagađenje koje potiče od bicikla je praktično nepostojeće. Istraživanja koja su vršena u Novom Sadu pokazala su da se do ovog broja došlo različitim aktivnostima kojima je podsticana vožnja bicikla i da je pre 10 godina broj biciklista bio 3 puta manji.\nRačunica inicijative polazi od toga da u poređenju sa najavljenim subvencijama od 8.000 eura za kupovinu jednog taksi vozila, 80 građana može dobiti podsticaj od 100 eura za kupovinu bicikla, što za većinu građana u manjim gradovima predstavlja efikasno rešenje. Gradovi koji su veći ili imaju uzbrdice bi bili pogodniji za električne bicikle, za koje bi bilo potrebno izdvojiti nešto više novca i dati nešto veće podsticaje. Prema predlogu, građani bi ove pogodnosti mogli da ostvare jednom u 3 ili 4 godine, pod uslovom da kupe nov bicikl tehnički u opremljen u skladu sa propisima za učešće u saobraćaju. Na ovaj način bi se smanjilo zagađenje vazduha, ali i zagađenje bukom.\nDodatni predlozi uključuju podsticaje privredi za nabavku dostavnih bicikala (naročito teretnih), kao i omogućavanje poslodavcima da troškove za dolazak na posao isplate i onima koji dolaze biciklom ili peške, nasuprot stavu ministarstva finansija da ovi troškovi pripadaju samo onima koji koriste automobil ili javni prevoz. Novosadski biciklisti su takođe predložili i promenu regulative u oblasti saobraćaja, kako bi biciklistički saobraćaj bio bezbedniji i pristupačniji roditeljima i deci mlađoj od 12 godina i kako bi se navika korišćenja bicikla razvijala što ranije. Prednosti navedenih mera su to što se mogu sprovesti gotovo odmah, konkretni su, ekonomski isplativi, povećaće kvalitet života velikog broja građana i uvođenjem novih, tehnički ispravnih bicikala u saobraćaj, direktno se povećava bezbednost u saobraćaju.\nBiciklom prešli 17.000 kilometara da vide sina kako se takmiči\nNakon godinu i 17.000 kilometara vožnje bicikla, švajcarski bračni par je stigao u Pjongčang kako bi gledao svog sina na Zimskim olimpijskim igrama. Otac i maćeha švajcarskog slobodnog skijaša Miše…\nPrvi “Duhovi bicikli” postavljeni u Novom Sadu\nŠta su “Duhovi bicikli” i ko ih je postavio? Ova pitanja su mogli sebi da postave Novosađani i Novosađanke protekle nedelje ukoliko su prolazili Bulevarom Evrope ili Futoškim putem. A…\nAngela Merkel: Što više biciklista, to su bezbedniji\nU sredu 28. avgusta, nemačka kancelarka Angela Merkel zvanično je otvorila Eurobike, najveću biciklističku trgovinsku izložbu u Evropi, prvu za nemačku čelnicu vlade. Obrativši se više od 10.000 prisutnih na…


Nije ispoštovan nacionalni ključ: U vrhu Ministarstva inostranih poslova nema mjesta za Srbe | BL Portal\nNije ispoštovan nacionalni ključ: U vrhu Ministarstva inostranih poslova nema mjesta za Srbe\n22. Februara 2021. 8:11\nNa mjestu pomoćnika Bisere Turković i na rukovodećim funkcijama u Ministarstvu inostranih poslova nema nijednog Srbina, a nedavno je na ovaj problem ukazala i Agencija za državnu službu. Turkovićeva od preuzimanja svog mandata ne želi da na jedno od četiri pomoćnička mjesta postavi Srbina, a umjesto toga jedan Bošnjak je pomoćnik u dva resora, saznaje Glas Srpske.\nMinistarstvo je nedavno raspisalo interni konkurs za pomoćnika, prilikom kojeg je sastavljena Komisija od rukovodilaca u MIP-u koja bi trebalo da ocjenjuje kandidate, ali u Komisiju su imenovana dva Bošnjaka i jedan Hrvat, zbog čega je Agencija nije dala saglasnost, jer nije ispoštovan nacionalni balans.\n“Agencija nije mogla dati saglasnost iz razloga nacionalne izbalansiranosti, iako se ona može dovesti u vezu i sa značajem pozicije pomoćnika ministra”, kratko su odgovorili iz Agencije.\nKako je za pomenuti list rekao dobro upućen izvor u dešavanja u MIP-u, problem je što ni na rukovodećim pozicijama nema Srba i onda se postavlja pitanje kako će uopšte biti moguće imenovati Komisiju u kojoj će biti ispoštovan nacionalni ključ.\n“Djeluje da se to radi svjesno, kako bi jedan čovjek imao dvije funkcije. Naime, u ministarstvu postoje četiri pomoćnička mjesta i jedno, koje je pripadalo Srbima je upražnjeno, a ministarka je umjesto da konačno postavi Srbina, odlučila da jedan od pomoćnika postane i vršilac dužnosti na drugoj funkciji. Tako sada jedan čovjek obavlja funkcije na dva pomoćnička mjesta”, rekao je izvor.\nIpak, iz Agencije kažu da rješenje za ovaj problem postoji i da postoje koraci po kojima se može djelovati.\n“Najprije, u komisiju se može imenovati vršilac dužnosti ako postoji, a ako ne, tada Ministarstvo može tražiti od Agencije imenovanje jednog člana komisije sa liste eksperata”, odgovorili su iz Agencije.\nMeđutim, ovo je hronični problem ministarstva na koji se godinama upozorava, a ovaj posljednji slučaj samo je nastavak loše organizacije u MIP-u i diplomatsko-konzularnoj mreži. Zbog toga je u na inicijativu Dušanke Majkić u Domu naroda pokrenuta rasprava o radu i organizaciji u MIP-u. Ona u izjavi za ističe da je baš zbog toga što je u pitanju hronični problem, potrebno da se svi uključe u raspravu o funkcionisanju ministarstva.\n“Taj problem da Srbi nisu na rukovodećim funkcijama vuče se još od ranije, a dio odgovornosti snosimo i mi Srbi, jer prethodni ministar Crnadak nije uradio ništa kako bi se to ispravilo. Zato danas imamo ovako loše stanje u Ministarstvu i zbog toga je važno da se otvori šira rasprava, da se ukaže na probleme i da ih pokušamo zajedno riješiti”, ističe Majkićeva.\nOna dodaje da očekuje da će MIP uskoro proslijediti izvještaj o radu kako bi delati u Domu naroda imali mogućnost da raspravljaju o ovoj temi.\nProblem da na pomoćničkim mjestima nema Srba vuče se već duže vrijeme, a iz Agencije za državnu službu kažu da oni nisu na ovaj problem ukazivali, jer to nije u njihovoj nadležnosti.\n“Zakon o državnoj službi u institucijama BiH kaže da ‘strukturu državnih službenika okvirno odražava nacionalnu strukturu BiH prema posljednjem popisu’. Dakle, Agencija je nadležna za čitavu službu, a ne za službenike jedne institucije, pogotovo ne za jedan nivo državnih službenika”, ističu iz Agencije.\nTags: Bisera Turković, MIP, nacionalni ključ, Srbi\nRadosne vijesti: Tokom vikenda rođeno 10 beba u Bolnici “Sveti apostol Luka”\nRepublički štab odlučio: U Srpskoj ponovo zabranjena muzika uživo u ugostiteljskim objektima\n4. Marta 2021. 14:17\n4. Marta 2021. 14:04\nZa dan 577 zaraženih i 19 umrlih! Crne korona brojke stižu iz Federacije BiH\n4. Marta 2021. 13:43\nSavčić zaprepašten: Koliko Srba je trebalo biti pobijeno da bi neko odgovarao\n“Srbe optužuju i osuđuju bez činjenica”: Kojić tvrdi da za Sud BiH dokazi ne znače ništa\n4. Marta 2021. 13:21\n“Praliza rada lokalne Skupštine”: Grujičić o posljedicama ponavljanja izbora u Srebrenici\n4. Marta 2021. 13:14\n“Sumnjivog kvaliteta”: Gradonačelniku Zenice donacija Srbije od 10.000 vakcina mizerna\n4. Marta 2021. 11:54


LALATOVIĆ ZAGRMEO NA POČETKU PRIPREMA: Neshvatljivo je da nema svih igrača! Igra se Evropa i baš me briga ko šta ima da radi!\nTADIĆU I AJAKSU NI BOD NA ENFILDU PROTIV LIVERPULA: Kiša golova u Nemačkoj, 6\t21\nNISU SVI DOŠLI\n10.06.2018. 13:18h 10.06.2018. 13:18h\nFudbaleri Radničkog iz Niša počeli su pripreme za novu sezonu, u kojoj će posle više decenija igrati u Evropi, a trener Nenad Lalatović se prvog dana suočio sa problemima.\n"Neshvatljivo mi je da dođem na pripreme, a da nema svih igrača. Nikada ne bih dozvolio to da sam proveo ovde barem dva meseca duže. Igra se Evropa i ne zanima me ko šta i gde ima da radi, samo me zanima uspeh Radničkog", rekao je Lalatović novinarima u Nišu.\nProzivci se odazvalo 24 igrača. Izostali su, zbog privatnih obaveza, Dušan Mićić, Nikola Stanković i Rita Noma.\nLalatović je najavio "teške pripreme" i istakao da igrači moraju da budu svesni da ako žele da nešto urade u Evropi, moraju najpre da budu dobro fizički spremni.\nOn je podsetio da Radnički nema mnogo vremena jer će prvu utakmicu u kvalifikacijama za Ligu Evropa igrati 12. jula.\n"Tražio sam od uprave kluba da 20. juna idemo na pripeme od 12 dana na na kojima bismo imali četiri prijateljske utakmice. Voleo bih da pripreme budu u Sloveniji ili tako negde", kazao je Lalatović i dodao da odlazak na pripreme zavisi od uprave i finansijske situacije u klubu.\nKako je kazao, upravi je dostavio spisak igrača koje želi, ali u ovom trenutku ne zna koga će klub uspeti da dovede.\n"Ne dopada mi se to što je prelazni rok do 31. avgusta i onda kad zovete igrače, oni svi čekaju inostranstvo, a mi nemamo vremena za čekanje. Moram da imam sve igrače na okupu najmanje 20 dana da bih mogao da sprovedem u delo ono što tražim", kazao je trener niškog kluba.\nLalatović je rekao da će u Radnički doći sigurno četiri, pet igrača i novi stručni štab i dodao da su mu potreban vezni, krilni i špic igrač, kao i najmanje dva kvalitetna golmana.\nProzivci su se odazvali i fudbaleri kojima je istekao ugovor, Saša Jovanović i Miloš Petrović.\n"Jovanović ispunjava uslove što se tiče kvaliteta, ali mu je klub zamerio da nema kontinuitet u utakmicama. Od uprave zavisi da li će mu produžiti ugovor, možda će tražiti mladjeg jer Jovanović ima 36 godina", izjavio je Lalatović.\nSportski direktor Radničkog Marko Jovanović istakao je da će se trojica igrača koja se nisu pojavila na prozivci pridružiti klubu danas ili sutra.\nRadnički je pojačao nekadašnji štoper Čukaričkog i Javora Đorđe Crnomarković, a sportski direktor je najavio da će "sigurno doći još dvojica igrača" u toku ponedeljka.\nJovanović je rekao da su pregovori sa novim igračima u toku i da "uprava nastoji da oni što pre budu na raspolaganju".\nRadnički iz Niša će 19. juna dobiti rivala u prvom kolu kvalifikacija za Ligu Evropa, u kom će biti povlašćen.\nVEČITI PALE MOTORE: Crvena zvezda i Partizan se u ponedeljak okupljaju za novu sezonu\nKRV LIPTALA NA SVE STRANE! Reprezentativac Francuske završio sa 15 šavova! Jeziva scena (UZNEMIRUJUĆI VIDEO)\nLION SPUSTIO RAMPU: Liverpul se obrukao! Ništa od planiranog pojačanja\nGASI SE TOSNO: Osvojili Kup Rusije, pa posle mesec dana stavili katanac\nNenad LalatovićRadnički Nišpripremepočetak priprema


Gvantanamo: 15 godina MUČENJA i nezakonitog zatvaranja\nFoto: Tanjug/AP, Reuters / RAS Srbija\nNa današnji dan 2002. godine zatvor Gvantanamo primio je prve zatvorenike, a 15 godina kasnije u njemu se još nalazi 55 ljudi koji mahom ne znaju kada da li će napustiti taj objekat.\nAnti-Gvantanamo protesti danas se održavaju u Londonu, Los Anđelesu i Vašingtonu, gde organizacija Amnesti internešnel (Amnesty International) traži da predsednik Barak Obama iskoristi svoja ovlašćenja i pre Trampove inauguracije 20. januara konačno zatvori Gvantanamo.\nZatvorenike i aktiviste zabrinjava činjenica da Gvantanamo i dalje radi uprkos Obaminom obećanju da biti zatvoren, dok je i novoizabrani predsednik Donald Tramp nedavno tvitovao da smatra da preostale zatvorenike nikada ne treba pustiti iz "Gitma" i da ga treba napuniti dodatno "lošim momcima".\nOd otvaranja Gvantanama, lociranog u američkoj vojnoj bazi na Kubi, umrlo je devet zatvorenika, od kojih se za sedam veruje da su počinili samoubistvo.\nTokom 15 godina postojanja samo devet zatvorenika je osuđeno za neki zločin. Od 55 zatvorenika koji se i dalje nalaze u Gvantanamu jedan je osuđen, za njih devet suđenje je u toku, a za 19 je odobreno puštanje na slobodu.\nUPOZORENJE STRUČNJAKA "Zatvorenik iz Gvantanama vraćen u BiH da ZAPALI EVROPU"\nMeđutim, čak ni oni se ne mogu radovati. Potpuno je neizvesno kada će oni biti pušteni, posebno imajući u vidu da su za njih pet odluke o oslobađanju donete još 2009. godine.\nOni ostaju u neizvesnosti, kao i preostalih 26, protiv kojih nije pokrenut postupak ili zbog nedostatka dokaza ili zbog toga što su dokazi dobijeni mučenjem i iznudom ili zato što za njih nije nadležan nijedan sud.\nKroz ozloglašeni "Gitmo" prošlo je skoro 800 zatvorenika, od kojih su neki podvrgavani mučenju, pa je između ostalog postao sinonim za tehniku mučenja zvanu "waterboarding".\nOsuđenik odbio da napusti zatvor jer neće da živi NA BALKANU\nPored te tehnike, koja podrazumeva polivanje vodom lica zatvorenika prekrivenog krpom, kako bi se izazvao osećaj davljenja, prema rečima onih koji su pušteni, u Gvantanamu su primenjivane i razne druge tehnike: plašenje psima, uskraćivanje sna, zatvaranje nagih ljudi u mračne samice na duge periode.\nStudija Avganistanske mreže analičara iz 2016. godine objavila je da su američke vlasti mnoge zatvorenike držale na osnovu veoma tankih dokaza.\n"Svako je mogao biti zatvoren. Dokaz je mogao biti čak i beznačajan niz poznanstava - zatvorenik je poznavao osobu A, koja je poznavala osobu B, koja je poznavala osobu C, koja je poznavala Bin Ladena...", rekla je autorka izveštaja Kejt Klark.\nMeđu zatvorenima bilo je i najmanje 15-oro dece, poput Omara Kadra uhapšenog u Avganistanu kada je imao 15 godina i optuženog da je bacio granatu na vojnika, te Mohameda el Garanija koji je sa 14 godina bio najmlađi stanovnik Gvantanama.\nGaranija su teretili da se borio za talibane i da je bio član terorističke ćelije Al Kaide u Londonu, uprkos tome što nikada nije bio ni u Avganistanu ni u Engleskoj, a zbog nedostatka dokaza pušten je sedam godina kasnije.\n"Gvantanamo se rukovodi samo jednim konceptom: kako uništiti ljudsko biće", rekao je Amer u intervjuu RT-u.\nNAKON ISTRAGE Smenjen komandant Gvantanama


Vesti online / Sport / Košarka / Šta je rekao Alimpijević posle trijumfa nad ljutim rivalom?\nŠta je rekao Alimpijević posle trijumfa nad ljutim rivalom?\nTrener Crvene zvezde Dušan Alimpijević bio je zadovoljan lakom pobedom u večitom derbiju.\n- Kao i posle prvog derbija, izuzetno sam srećan posle ovakvih utakmica i pobeda. Pobede koje znače za tim, za klub, za naše navijače i iz tog razloga sam srećan, jer kupuje dodatni mir za nastavak sezone - rekao je Alimpijević i dodao:\n* Zvezda trojkama razbila Partizan i ponovo zauzela čelo tabele\n- Ne mislim da smo ništa bili dalje ni posle tog meča u Podgorici, težak je raspored svim ekipama koji igraju Evropu i to nosi određeni danak. Ima još da se igra, gde da se kiksa, i mi i drugi, ništa nije gotovo, a mi sad delimo to prvo mesto i ne pitamo se samo mi, nego i drugi.\nAlimpijević je rekao da će Feldin najverovatnije biti u sastavu za meč s Baskonijom, dok Antića očekuje još 10 dana pauze.\n- Mnogo puta se pokazalo da kada god imali vremena za neku seriju treninga, pravili smo velike pobede, igrali dobre utakmice i dolazili do fantastičnih rezultata. Još jednom smo potvrdili dobar rad iz prethodnog perioda. Po meni nije normalno da bez Antića i Feldina očekivano pobedimo. Da, kvalitetniji smo, ali košarka je nešto drugo, nije papir koji potvrđuje stvari - rekao je Alimpijević.


TV Bačka • Redakcija TV Bačka • 23. septembar 2021. • 12:17 •\nOpština Vrbas u saradnji sa Ministarstvom zaštite životne sredine Republike Srbije i Javnim komunalnim preduzećem "Komunalac" Vrbas sanirala je veliku divlju deponiju u Kucuri. Radove su izvele ekipe Poslovne jedinice „Čistoća“ sa mehanizacijom.\n„Čišćenje deponije, na kojoj je nagomilano najviše komunalnog otpada, obavljeno je teškim mašinama, rovokopačem, buldozerom i kamionima. Apelujem na žitelje Kucure da koriste svoje kante za smeće koje mi redovno, svakog petka, praznimo i da svoj otpad ne lageruju na površini koja nije za to namenjena. Neodgovorno ponašanje i bacanje smeća na mesta koja za to nisu predviđena opasno je po zdravlje ljudi i zagađuje priroda, a pored toga ostavlja veoma ružnu sliku o svima nama“, rekao je Mladen Pavlović, poslovođa PJ „Čistoća“.\n“Divlja deponija u Kucuri do sada je više puta čišćena, ali neodgovorni pojedinci nastavili su da smeće odlažu na mesta koja za to nisu namenjena. Očekujemo da to više neće činiti, a na taj način daće i vlastiti doprinos zaštiti životne sredine. Tako će sredstva, koja se više puta usmeravaju u isti posao, moći da se upotrebe u neke druge važne svrhe,“ kaže rukovodilac PJ „Čistoća“ Alen Bulajić


Uspješna saradnja „Alumine“ i Pavlovic international bank | Zvornik Danas\non: 21. маја 2014 In: Ekonomija, VIJESTI, Zvornik\nZVORNIK – Kompaniju „Alumina“ danas je posjetila delegacija Pavlovic International Bank iz Bijeljine na čelu sa većinskim akcionarom Slobodanom Pavlovićem.\nKako je rečeno tokom sastanka, Pavlovic International bank je veoma važan partner kompaniji „Alumina“.\n„Od dolaska novog menadžmenta, u aprilu prošle godine, Pavlovic International bank je u kontinuitetu uspješno finansijski pratila poslovanje naše kompanije“ – kaže Mile Matić, predsjednik Upravnog odbora „Alumine“.\nKreditna izloženost ove banke prema „Alumini“, kako kaže Matić, iznosi blizu osam miliona konvertibilnih maraka, tako da je Pavlovic International bank značajno pomogla da se „Alumina“ bilansno stabilizuje što je u interesu oba partnera.\nTokom današnjeg sastanka u Zvorniku, zaključeno je da se saradnja „Alumine“ i Pavlovic International bank nastavi i u narednom periodu.\nVećinski vlasnik Pavlovic International bank Slobodan Pavlović izrazio je ohrabrenje rezultatima koje je, u minulom periodu, ostvarila „Alumina“, kao i projektima i planovima koje ima najveći zvornički kolektiv.\n„Današnji razgovor sa menadžmentom „Alumine“ bio je veoma uspješan. Ovdje se radi pošteno i ja vjerujem da ćemo zajedno svi da uspijemo“ – istakao je gospodin Pavlović, naglasivši da je rad „Alumine“ od životne važnosti za ove prostore, s obzirom na veliki broj poslovnih partnera koji sarađuju sa zvorničkom fabrikom i da je u pitanju egzistencija mnogih porodica.\nPavlović je apelovao da je vrlo važno „da budemo ujedinjeni, da ne gledamo politiku, nego da svi pomognemo da se „Alumina“ potpuno stabilizuje“.\n„Vjerujem da će država do kraja biti uz „Aluminu“ dok u potpunosti ne stane na čvrste noge, da nastavi još više da proizvodi i da se ovdje zapošljavaju ljudi, prije svega mladi školovani kadrovi, i tako ne odlaze u strane zemlje“, rekao je Pavlović.\nOn je dodao da će Pavlovic Internataional Bank nastaviti da i dalje finansijski prati poslovanje „Alumine“ i da će, uz podršku i drugih banaka u Republici Srpskoj i BiH, kompanija u Zvorniku ostvariti svoje poslovne ciljeve.\nSastanku u kompaniji „Alumina“, pored većinskog vlasnika Pavlovic International bank Slobodana Pavlovića, prisustvovali su i direktor ove banke u Bijeljini Aleksandar Vićanović, zatim direktor Filijale Pavlovic International bank u Zvorniku Mile Maksimović, kao i članovi Upravnog odbora kompanije „Alumina“ Miodrag Spasojević i Andrija Kulić, te finansijski direktor Vladimir Krstić.\nOznake: aluminabankadoomile matićpavlovic international bankpodrskasaradnjaslobodan pavlović


Jeftini letovi iz Prištine za Dortmund - Avio karte Priština Dortmund - eSky.rs\nAvio karte iz Prištine za Dortmund\nPretražite letove iz Prištine za Dortmund\nProverite najbolje prilike za letove iz Prištine za Dortmund\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Prištine za Dortmund na eSky.rs?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Prištine za Dortmund?\n✔ Ako rezervišem let iz Prištine za Dortmund, mogu li da rezervišem ujedno i smeštaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Prištine za Dortmund?\nBudite sigurni, da na eSky.rs ponuda letova iz Prištine za Dortmund uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizovane za visoki standard.\nJeftini letovi do Kosova Jeftini letovi iz Kosova Jeftini letovi za Sula Jeftini letovi iz Sula Jeftini letovi do Papue Nove Gvineje Jeftini letovi iz Papue Nove Gvineje\nJeftini letovi do Tiree Balemartine Jeftini letovi od Tiree Balemartine


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Mediji da budu u službi građana\nMEDIA CENTAR 03. 05. 2018. 08:20 >> 08:33 0\nPovodom Međunarodnog dana slobode medija, iz Media centra su poručili da je neophodno mnogo više zajedničkog i iskrenog napora da se medijska sfera kultiviše i uredi tako da bude u službi građana, opšteg dobra, te razvoja i snaženja demokratije.\n“Media centar želi na Međunarodni dan slobode medija da podsjeti na međunarodna i domaća dokumenta koji tu slobodu garantuju i daju joj osnovni smisao i značenje, kao i da upozori na prijetnje toj slobodi koje dolaze od onih koji imaju moć i skloni su da je zloupotrebljavaju, kao i onih koji u borbi za moć nastoje da slobodu medija iskoriste za svoje ciljeve”, navodi se u saopštenju koje potpisuju Dragoljub Duško Vuković, predsjednik Skupštine Media centra i Goran Đurović, direktor Media centra.\nPodsjećaju da je u Univerzalnoj deklaraciji o ljudskim pravima, u članu 19, rečeno je da “svako ima pravo na slobodu mišljenja i izražavanja, što obuhvata i pravo da ne bude uznemiravan zbog svog mišljenja, kao i pravo da traži, prima i širi obavještenja i ideje bilo kojim sredstvima i bez obzira na granice”.\nU članu 30. ove Deklaracije se opominje na to da se nijedna njena odredba “ne može (se) tumačiti kao pravo za ma koju državu, grupu ili lice da obavlja bilo koju djelatnost ili da vrši bilo kakvu radnju usmjerenu na rušenje prava i sloboda koji su u njoj sadržani”.\nEvropska konvencija o ljudskim pravima, u članu 10 kaže da “svako ima pravo na slobodu izražavanja”, kao i da “ovo pravo uključuje slobodu mišljenja i slobodu primanja i prenošenja informacija i ideja, bez miješanja javne vlasti i bez obzira na granice”.\nUstav Crne Gore jamči slobodu štampe i drugih vidova javnog obavještavanja, a Zakon o medijima kaže da su mediji u Crnoj Gori slobodni.\n“Iako smo na to podsjećali i ranije, Međunarodni dan slobode medija je prilika da ponovimo kako se praksa u državi Crnoj Gori ne može nikako smatrati dobrom i poželjnom kada je riječ o poštovanju ljudskih prava, koja su direktno ili indirektno povezana sa slobodom izražavanja i slobodom medija. Prilika je i da se kaže kako je neophodno mnogo više zajedničkog i iskrenog napora da se medijska sfera kultiviše i uredi tako da bude u službi građana, opšteg dobra, te razvoja i snaženja demokratije”, poručuju iz Media centra.\nKažu da je neophodno da se medijsko zakonodavstvo izmijeni u duhu najboljih evropskih standarda, učini jasnim i konzistentnim, i da te izmjene budu takve da se može govoriti o konsenzualnom ugovoru svih zainteresovanih strana.\n“Da bi konsenzus bio moguć, neophodno je prethodno stvoriti atmosferu podesnu za otvoren razgovor i uvažavanje drugačijeg mišljenja. Neophodno je, takođe, da vlast konačno pokaže kako želi da se iskreno i bez ikakvih rezervi uhvati u koštac sa neriješenim slučajevima napada na novinare i imovinu medija”, stoji u saopštenju Media centra.\nJedino se u atmosferi uzajamnog povjerenja, kako poručuju iz Media centra, može kreirati zajednica u kojoj će se na političke i sve druge razlike gledati kao na prirodan izraz slojevitosti i dinamičnosti društva.\n“Društvo uu kome će slobodni mediji moći da obezbjeđuju komunikaciju koja će doprinositi donošenju najboljih ili za sve najprihvatljivijih odluka”, poručuju iz Media centra.\nGoran Đurović Media centar Dragoljub Duško Vuković\n"AEM toleriše emitovanje rijaliti programa"\nAEM da osigura zaštitu maloljetnika od rijalitija


eKapija | (Ekonomist magazin) Zašto je u Srbiji nekoliko italijanskih tekstilnih kompanija, a u Rumuniji - 7.000 ?\nIzvor: Ekonomist magazin | Četvrtak, 23.03.2006.| 15:15\n(Ekonomist magazin) Zašto je u Srbiji nekoliko italijanskih tekstilnih kompanija, a u Rumuniji - 7.000 ?\nI. Radmilac, I. Sekulović\nSrpska tekstilna industrija, od početka primene Sporazuma o tekstilu sa Evropskom unijom, beleži povećanje izvoza koji je prošle godine dostigao 300 miliona dolara. Međutim, ta brojka ne deluje impresivno u poređenju sa izvozom Rumunije, glavne tekstilne sile u regionu, koja je u 2004. godini izvezla proizvode vredne oko tri milijarde evra. Rumunska tekstilna industrija uspeh najviše duguje tesnim vezama sa italijanskim fabrikama uspostavljenim u početnim godinama tranzicije. Rumunija za italijansku tekstilnu industriju već godinama predstavlja referentnu tačku u istočnoj Evropi i u njoj na polju tekstila danas posluje oko sedam hiljada preduzeća iz Italije! Pošto Srbija ima velike ambicije u toj privrednoj grani (u Vladi tvrde da bi za nekoliko godina domaći izvoz tekstila mogao da dostigne milijardu dolara), logično je pitati šta može da se nauči na primeru uspešne privredne priče srpskih suseda i da li bi taj recept mogao da pomogne Srbiji u privlačenju ulagača iz Italije, ali i drugih evropskih zemalja?\nJedan od osnovnih razloga zbog kojih su Italijani umesto Srbije izabrali Rumuniju kao „top-destinaciju” za svoja ulaganja u istočnoj Evropi leži u činjenici da su Srbiji, na početku tranzicije, uvedene sankcije, dok se Rumunija, nasuprot tome, otvorila za strani kapital. Enriko Barbijeri, direktor italijanskog Instituta za spoljnu trgovinu u Beogradu, kaže za Ekonomist da su Italijani, pogurani konkurencijom iz Kine, morali da traže jeftinija mesta za proizvodnju u inostranstvu.\n„Prvi izbor je bila Rumunija, jer je tih godina Srbija bila zatvorena za takve vrste poslova”, kaže Barbijeri.\nU Rumuniji danas ima oko petnaest hiljada registrovanih preduzeća iz Italije. Srpski sused, tako]e, iz Italije uvozi najviše tekstilnih mašina. Dušan Đurđević, direktor beogradskog predstavništva Privredne komore Modene, slaže se da je zatvorenost Srbije u trenutku kada je krenuo talas preseljenja industrija iz Italije osnovni razlog što su se preduzeća iz te zemlje okrenula Rumuniji.\nInače, smatra Đorđević, Rumunija uopšte nije znatno atraktivnija od Srbije. Jedna od prednosti Rumuna je u tome što u velikom broju govore italijanski jezik, što je bio dodatni razlog za privlačenje Italijana, zbog čega oni i dalje nastavljaju da ulažu u srpskom susedstvu, objašnjava Đorđević.\nZnačaj poznavanja jezika kao faktora privlačenja italijanskih investicija potvrđuje i Enriko Barbijeri. „Jedna od najvećih prednost i Rumuna je što ogroman broj njih govori ili razume italijanski. Dok velike kompanije imaju menadžere koji govore strane jezike, malim firmama mnogo znači kada mogu da komuniciraju na svom jeziku“, tvrdi direktor italijanskog Instituta. Italijanima u Rumuniji je sada lako, jer su prisutne i kompanije iz drugih sektora.\n„Posao je razrađen, napravljena je mreža i organizovani su klasteri. Italijani u Rumuniji već imaju i svoje organizacije, napravili su čak i ‘malu Italiju’“, objašnjava Barbijeri. Inače, više od polovine italijanskih firmi raspoređeno je u okolini Temišvara. Taj grad je velikim brojem letova povezan sa Veronom, Trevizom i drugim gradovima severoistoka Italije, odakle i dolazi najveći broj preduzeća. Druga glavna zona je Bukurešt, u kome od oko tri hiljade registrovanih italijanskih kompanija oko trećina radi u tekstilnoj industriji.\nŠta to nudi Srbija\nKakva je šansa srpskog tekstila sa takvim takmacem u komšiluku? Barbijeri kaže da i Srbija ima svoje prednosti: „Blizu je Italiji, transport je jeftin, ima dobre radnike, a i mnogi Srbi govore italijanski jezik“. Međutim, za očekivati je da italijanske kompanije prevashodno budu zainteresovane za lon poslove, kao što je to slučaj i sa Rumunijom. Razlog tome je što se mahom radi o malim kompanijama, kojima je teško da organizuju proizvodnju u inostranstvu, a za lon poslove nisu neophodne krupne investicije, ističe Barbijeri. Prema njegovim rečima, sve je više italijanskih kompanija koje su zainteresovane da šire biznis u Srbiji: „Rumunija će uskoro ući u EU, pa naše firme sada traže povoljnije lokacije, tamo gde je proizvodnja jeftinija“. I Dragana Đurica, savetnik za strana ulaganja u Agenciji za promociju ulaganja i izvoza Srbije (SIEPA), smatra da nam razvoj događaja u regionu ide u prilog, jer je u tekstilnoj industriji presudan faktor cena radne snage. „Sve je više interesenata za dolazak kod nas, jer u Rumuniji i Bugarskoj, kako se približavaju EU, ta cena raste, pa je često i duplo viša“, ističe Đurica.\nNajavu dolaska italijanskih tekstilaca u Srbiju potvrđuje i Dragan Đurić, potpredsednik Privredne komore Srbije i u tom smislu podseća da je nedavno u Bariju održana sednica Upravnog odbora Privredne komore Italije i Srbije i Crne Gore, na kojoj je dogovoreno osnivanje Konzorcijuma tekstilnih proizvođača Italije i Srbije. „Italijanski investitori su spremni da isfinansiraju čitav repro lanac proizvodnje odevnih predmeta u Srbiji, sa krajnjim ciljem njihove prodaje na američkom, ali i na ruskom tržištu“, kaže Đurić. Prednosti proizvodnje u Srbiji su Sporazum o slobodnoj trgovini sa Rusijom, kao i činjenica da uživa tretman najpovlašćenije nacije u trgovini sa Sjedinjenim Američkim Državama, što je dobilo na značaju nakon što je ta zemlja uvela dodatne carine od petnaest odsto na robu iz EU.\n„Jedna od prednosti Rumunije kao zemlje u koju treba investirati je to što su stranim investitorima date vrlo velike pogodnosti“, naglašava Đurić. Tekstilne fabrike u toj zemlji su u najvećem broju slučajeva privatizovane putem zajedničkih ulaganja, tako da veliki broj akcija u rumunskim preduzećima danas imaju nemačka fabrika tekstilne opreme Phaff i francuska modna kuća Naf-Naf. Međutim, nedovoljno je poznato, ističe potpredsednik PKS, da je i Srbija stranim investitorima obezbedila velike olakšice u poslovanju. Primera radi, u pitanju su oslobađanje od plaćanja poreza na dobit na deset godina, odobravanje poreskih kredita u iznosu od osamdeset odsto investicija u osnovna sredstva i poreske olakšice za otvaranje novih radnih mesta u trajanju od dve godine. Kao direktan rezultat uvedenih olakšica u poslovanju i stupanja na snagu Sporazuma o slobodnoj trgovini tekstilom sa EU krenuli su da pristižu i upiti o mogućnostima prihvata proizvodnje italijanskih, nemačkih i engleskih preduzeća. Dušan Đurđević kaže da je Privrednoj komori Srbije takav upit poslat pre nekoliko meseci. „Italijani su dosad ispoljili interesovanje za proizvodnju prediva za čarape, kupaćih kostima i obuće, pri čemu traže hale od dve do šest hiljada kvadrata i obučenu radnu snagu. Međutim, i dalje nisu našli nešto što bi im odgovaralo“, zaključuje\n( pozov na pretplatu na časopis\nna www.ekonomist.co.yu )\nPrivredna komora Modene Italija\nKonzorcijum tekstilnih proizvođača Italije i Srbije\nprediva za čarape


SIEPA poziva firme na sajmove u Rusiji - Bizlife.rs\nSIEPA poziva firme na sajmove u Rusiji\n16:16 Beograd, 01/11/2011\nAgencija za strana ulaganja i promociju izvoza Srbije (SIEPA) pozvala je u utorak srpske kompanije da se prijave za učešće na sajmovima građevinarstva u Moskvi i Krasnodaru koji će se održati u prvoj polovini sledeće godine.\nPrijave se mogu poslati do srede 30. novembra. Troškove zakupa prostora i izgradnje štanda snosi SIEPA (siepa.gov.rs), a preduzeća koja budu učestvovala moraju da pokriju putne troškove, prevoz eksponata i ucestvuju u izradi zajedničkog kataloga i pratećeg materijala.\nMoskovski sajam, koji se održava svake godine u aprilu, poseti preko 100.000 specijalista iz oblasti građevine i enterijera i na njemu se predstavi oko 2.500 kompanija iz 50 zemalja sveta.\nSajam u Krasnodaru, koji se održava krajem februara, manja je manifestacija, ali taj grad se nalazi u regiji jugozapadne Rusije koja beleži rast bruto regionalnog proizvoda tri puta veći od prosečnog u Rusiji, u čemu građevinska industrija učestvuje sa 28 odsto.\nKako se navodi u saopštenju, SIEPA po četvrti put organizuje nastup srpskih preduzeća na najvećem i najpoznatijem sajmu građevinske industrije “Mosbild”, dok će prvi put organizovati nastup na sličnom sajmu Jugbild u Krasnodaru.\nrusija siepa Srbija\nNa severu Evrope nikla ogromna “farma” bitkoina\nEr Srbija duplira broj čarter letova\nBiomasa – novo zlato\nKoliko košta sajberkriminal?