Do sada je najviša kazna u Srbiji za najteža krivična dela, od ukidanja smrtne kazne 2002. godine, bila 40 godina zatvora\nNacrtom izmena i dopuna Krivičnog zakonika, kojim se pooštrava kaznena politika u Srbiji, i uvodi se doživotna kazna zatvora, za najteža krivična dela bez mogućnosti smanjenja kazne odnosno uslovnog otpusta, izazvao je polemike u stručnoj javnosti. Predlog koji je sačinila radna grupa pri Ministarstvu pravde naći će se, kako se očekuje, u maju u skupštinskoj proceduri, najavila je domaćim medijima ministarka pravde Nela Kuburović.\nSrbija se, ako bude prihvaćena odredba o uvođenju doživotnog zatvora, tim rešenjem ne udaljava od većine evropskih zemalja, od 49 članica Saveta Evrope, kaže profesorka prava u penziji Vesna Rakić Vodinelić.\n"Samo pet država članica Saveta Evrope ima takvo rešenje a to su Island, Holandija, Malta, Litvanija i Ukrajina. Pri tom, Island nikada nije ni izrekao kaznu doživotnog zatvora. U ostale četiri zemlje osuđenik se može obratiti samo predsedniku države ili monarhu molbom za pomilovanje. Dakle, uslovni otpust i ublažavanje kazne koje mi imamo u našem poretku nisu tim zakonom predviđeni", kaže naša sagovornica.\nTo je problem, kaže Rakić Vodinelić, sa kojim će se Srbija sigurno suočiti pred Evropskim sudom za ljudska prava (na fotografiji) kada ovaj zakon bude donesen\nTo je problem sa kojim će se Srbija sigurno suočiti pred Evropskim sudom za ljudska prava kada ovaj zakon bude donesen, kaže profesorka Vodinelić. Jer, Evropski sud sledi preporuke Komiteta ministara Saveta Evrope i Komisije za sprečavanje torture koji skreću pažnju da je svrha kažnjavanja, ne samo zaštita društva, već i resocijalizacija osuđenih lica.\n"Time se rukovodi Evropski sud za ljudska prava u svojoj praksi", objašnjava naša sagovornica.\nSud za ljudska prava u Strazburu je u nekoliko slučajeva presudio u skladu sa preporukama Komiteta ministara i Komiteta za prevenciju torture.\nPodsetimo na poznati slučaj iz 2013. godine kada je Evropski sud za ljudska prava presudio da je doživotna kazna zatvora koja se primenjuje u Britaniji "nehumana i ponižavajuća", kao odgovor na žalbu trojice najozloglašenijih britanskih ubica. U saopštenju Evropskog suda sa sedištem u Strazburu navodi se da presude protiv Džeremija Bambera, osuđenog za ubistvo pet članova svoje porodice 1985. godine, serijskog ubice Pitera Mura i dvostrukog ubice Daglasa Vintera treba da uključe mogućnost revizije.\n"Činjenica da nema nade da ti zatvorenici ikad budu oslobođeni predstavlja kršenje njihovih prava", saopštio je sud.\nMinistarstvo pravde je odlučilo da prihvati spornu odredbu na inicijativu Fondacije "Tijana Jurić" (nazvane po petnaestogodišnjoj devojčici koja je 2011. godine silovana i ubijena u Srbiji) podržanu potpisima 158.000 građana.\n"Ovo bi mogla da bude zajednička pobeda 160.000 građana ove zemlje koji su potpisali peticiju za uvođenje doživotnog zatvora za pedofile i ubice dece, ljudi koji su bili angažovani u kampanji i Vlade Republike Srbije i prvi korak ka tome da Srbija bude uređenija zemlja", rekao je Igor Jurić, osnivač Fondacije i otac ubijene Tijane.\nMinistarka pravde Nela Kuburović je tim povodom izjavila da postoji volja građana da se ovakav zakon usvoji.\n"Na žalost, smrtna kazna je zabranjena pa sve članice Evrope nemaju smrtnu kaznu, ona je ukinuta", prokomentarisala je Kuburović.\n"Ja sam za to da ostane najviša kazna od 40 godina zatvora, a da se uvede odredba da nema uslovnog otpusta niti umanjenja kazne, ni oslobađanja od te kazne. U ovoj situaciji nisam za doživotnu kaznu. To nije preventivna mera i kriminal se neće povećati ni smanjiti u zavisnosti od toga da li se uvodi ili ne doživotna kazna", navodi Radovanović.\nVesna Rakić Vodinelić kaže da u Srbiji nije dokazano da pooštravanje kazni utiče na smanjenje stopa kriminaliteta i dodaje da su takve tvrdnje manje više na osnovu utisaka, jer ne postoji pouzdana statistika. Ako i ima podataka, saopštavaju se usmeno i nisu kredibilni, tvrdi profesorka Rakić Vodinelić.\nRakić Vodinelić kaže da u Srbiji nije dokazano da pooštravanje kazni utiče na smanjenje stopa kriminaliteta\nSrbija nije uvela kaznu doživotnog zatvora kada je 2002. godine ukinula smrtnu kaznu (uvedenu 1804. godine) uoči prijema u Savet Evrope 2003. godine.\nKazna doživotnog zatvora zamenila je smrtnu kaznu samo u dve države nastale na teritoriji bivše Jugoslavije, u Sloveniji i Makedoniji.\nSlađana Jovanović, profesorka Pravnog fakulteta Union univerziteta kaže da je struka upozoravala zakonodavce da stalni trend pooštravanja kaznene politike ne dovodi do smanjenja kriminaliteta.\n"Ovo pooštravanje je nastavak jednog zabrinjavajućeg trenda jer u veoma čestim, i za ovako važan akt, rekla bih, nedopustivim izmenama, imamo uvek prisutna pooštravanja kazni. 2016. godine smo imali izmene, sada ponovo. Krivični zakonik ne bi trebalo tako često da se menja", ocenjuje Slađana Jovanović.\nVesna Rakić Vodinelić skreće pažnju na jedan neadekvatan termin koji je u upotrebi za doživotnu kaznu, a u jednom trenutku je izgovorila i ministarka pravde, a to je - "doživotna robija". Upotrebio je taj termin i predsednik države, kaže Rakić Vodinelić i objašnjava:\n"Doživotna robija asocira na kaznu strogog zatvora koja je postojala u raznim periodima naše istorije i koja je značila jedan degradirajući tretman osuđenika. Ograničenje viđanja sa porodicom, ograničenja kontakata, itd. Dakle, 'robija' nije adekvatan izraz i ne treba ga koristiti."\nPokušali smo da dobijemo komentar u Ministarstvu pravde i od članova radne grupe koja je pripremala izmene i dopune Krivičnog zakonika, ali nismo uspeli da dobijemo sagovornika.


Tanji ekran i DUŽE trajanje baterije: iPhone 12 izlazi opremljen NOVOM tehnologijom?\nUtorak, 07.01.2020 | 19:16\nIzgleda da bi iPhone 12 mogao da uvede jednu od najvažnijih promjena u posljednje vrijeme - kruže priče da se sprema novi tip ekrana.\nBar neki modeli iPhone 12 posjedovaće OLED ekrane koje proizvodi LG, piše južnokorejski sajt The Elec, a prenosi tech Radar. Oni bi trebalo da imaju senzor dodira ugrađen u sam displej, a ne na posebnom sloju kao do sada.\nTo znači da će u pitanju biti jeftiniji i tanji ekrani, što vjerovatno vodi tanjem iPhone modelu nego do sada. Što se tiče niže cijene, ipak je Apple u pitanju pa ne bi trebalo unaprijed da se radujemo.\nIsti izvor govori i o tome da se LG sprema da pređe na tehnologiju ekrana LTPO, koja se koristi na Apple Watch 4 i Apple Watch 5, što potencijalno vodi ka ekranima koji su i energetski efikasniji.\nUpravo zahvaljući LTPO tehnologiji Apple Watch 5 uspijeva da održi cjelodnevni rad baterije čak i uz stalno uključen ekran, pa možemo da očekujemo nešto slično i kod modela iPhone 12.\nOva tehnologija može da omogućiti opciju uvek uključenog ekrana na budućim iPhone modelima, što je karakteristika koju skuplji Android telefoni imaju već neko vrijeme.\nMeđutim, nije jasno da li će LTPO nadogradnja biti dostupna za iPhone već 2020. godine. Možda ćemo ipak morati da sačekamo do 2021.\nOve godine bismo mogli da dobijemo čak pet novih iPhone uređaja: četiri iPhone 12 modela i jedan iPhone SE 2. Vjerovatno će glavne razlike među njima da budu kamere i veličine ekrana.


Bojan Avramović : Južne vesti\nRRA “Jug” ima novog direktora, Avramović podneo ostavku\n15:42, 27. 9. 2018.\nDugogodišnji direktor Regionalne razvojne agencije "Jug" Bojan Avramović, preduhitrio je članice Skupštine RRA koje su se sastale da odlučuju o njegovoj smeni i podneo ostavku na ovu funkciju, a na predlog Grada Niša umesto njega će ubuduće direktor biti Ivan Mihajlović, koji već 8 godina radi u Agenciji.\nAvramović smenjen sa mesta poverenika SNS u Panteleju\n13:43, 23. 8. 2018.\nDirektor Regionalne razvojne agencije “Jug” Bojan Avramović, poslednjih meseci poznat po izjavi da su “Nišlije štetne za državu”, smenjen je sa funkcije poverenika Opštinskog odbora Srpske napredne stranke u Panteleju, a kako kaže poverenik SNS Zvezdan Milovanović, na njegovo mesto došla su čak trojica - Bratimir Vasiljević, Bojan Marinković i Saša Novićević.\nStanari: Tražimo smenu “najštetnijeg” Nišlije Bojana Avramovića\n19:33, 6. 3. 2018.\nUdruženi pokret slobodnih stanara zatražio je smenu direktora Regionalne razvojne agencije “Jug” Bojana Avramovića, kao i da se građanima vrati novac za nelegalno uvećane račune za grejanje. Stanari su pokušali da zahteve predaju odbornicima, ali im obezbeđenje nije dalo da uđu u salu. Predsednik Skupštine kaže da ne zna ništa o tome.\nStanari najavili protest, traže smenu Avramovića i odštetu zbog grejanja\n12:28, 1. 3. 2018.\nUdruženi pokret slobodnih stanara poziva građane na protest ispred Gradske uprave u Ulici Nikole Pašića za vreme zasedanja odbornika Skupštine Niša, 6. marta od 9 sati. Kako navode, vlast treba da vrati pare Nišlijama koje se greju na Toplanu , jer su nezakonito naplaćivali grejanje. Osim toga, stanari traže i smenu direktora RRA "Jug" Bojana Avramovića zbog toga što je kazao da su Nišlije šteta za državu.\nGradonačelnik o “Nišlijama štetnim po državu”: Neprimerena izjava Avramovića\n13:30, 31. 1. 2018.\nSvaki funkcioner dužan je da sa punim uvažavanjem govori o Nišu i Nišlijama i da vodi računa šta priča u javnosti, reaguju iz Kabineta gradonačelnika na izjavu direktora Regionalne razvojne agencije “Jug” Bojana Avramovića da su “Nišlije šteta za državu”. Dodaju da je ovakav stav “apsolutno neprimeren”.\nOružje za Bliski Istok ide sa niškog aerodroma?\n17:24, 5. 9. 2016.\nOdbijajući da "Južnim vestima" odgovore šta je u velikim transportnim avionima "iljušin" koji ovih dana iz Niša lete za Saudijsku Arabiju, u izjavi za specijalizovani portal "TangoSix" gradski čelnici potvrdili su da je reč o oružju.\nAndrejić podneo ostavku\n09:07, 13. 12. 2012.\nSamo 2 sata nakon pisanja Južnih vesti o postupku koji je zbog sukoba interesa protiv njega pokrenula Agencija za borbu protiv korupcije, funkcioner URS Milan Andrejić podneo je ostavku na funkciju odbornika u Skupštini Grada Niša.


Naslovna Fudbal Pogba van terena nekoliko nedelja zbog povrede!\nPogba van terena nekoliko nedelja zbog povrede!\nMančester junajted je prenio da će Pol Pogba biti van terena nekoliko nedelja nakon povrede koju je doživio na meču sa Evertonom.\nFrancuz ima problem za prednjom ložom, pa je u finišu prvog dijela igre zatražio izmjenu i onda je umjesto njega ušao Fred.\n“U pitanju je povreda koju je potrebno liječiti nekoliko nedelja. On je tek započeo oporavak, radi sa medicinskim timom i jedva čekamo da nam se vrati jer je veoma važan timu. Definitivno će pauzirati nekoliko nedelja”, potvrdio je Ole Gunar Solskjer za klupsku televiziju.\nVjerovatno će Pogba propustiti mečeve sa Vest Hemom i Vest Bromvič Albionom u Premijer ligi, kao i prvi meč nokaut runde Lige Evrope protiv Real Sosijedada u Španiji.\nPrethodni tekstAleksandar Andrejević pronašao novi angažman!\nSljedeći tekstŠtoper Barselone zbog povrede članka na pauzi tri do četri nedelje!


Prema navodima španske radio-stanice Kadena Ser, Fudbalski klub Milan namerava da pokvari planove Selte da osigura novi potpis srpskog reprezentativca Nemanje Radoje.\nRadoja je standardni prvotimac Selte. U tekućoj sezoni zabeležio je čak 47 nastupa, od ukupno 52 utakmice koliko je španski klub igrao u svim takmičenjima, a jedini je predstavnik Srbije u polufinalu Lige Evrope.\nOn je u Vigo stigao iz Vojvodine avgusta 2014. i vrlo brzo je došao u situaciju da se uspešno nadmeće na sredini terena sa velikanima svetskog fudbala.\nSa druge strane, Milan sa novim kineskim vlasnicima i sportskim direktorom Mirabelijem sprema preporod kluba i povratak u vrh evropske scene. Jedna od prvih akvizicija slavnog kluba mogao bi da bude 24-godišnji Novosađanin, koji u Španiji ima otkupnu klauzulu od 10 miliona evra i godišnju platu od samo 300.000 evropskih novčanica.


Majk Pompeo traži od Mađarske da ne podrži Turski tok | BL Portal\nMajk Pompeo traži od Mađarske da ne podrži Turski tok\n9. Februara 2019. 11:08\nAmerički državni sekretar Majk Pompeo planira da tokom posjete Mađarskoj naredne sedmice održati tu zemlju od davanja podrške Turskom toku, najavio je u petak neimenovani visoki zvaničnik američke administracije.\nPrema njegovim riječima, Pompeo će tokom posjete Evropi od 11. do 15. februara, obići Budimpeštu, Bratislavu, Varšavu, Brisel i Rejkjavik.\n– U Mađarskoj ćemo nastaviti da se zalažemo za diversifikaciju energetskih zaliha u centralnoj Evropi. Sekretar će pozvati Mađarsku da se snažnije angažuje oko završetka projekta na hrvatskom ostrvu Krk za uvoz američkog tečnog prirodnog gasa, kao i gasovoda BRUA, i odvratiti Mađarsku od davanja podrške Turskom toku – rekao je neimenovani zvaničnik na konferenciji za novinare u Stejt departmentu.\nOn je dodao da će SAD izraziti jasnu podršku Višegradskoj četvorci i Inicijativi tri mora kao platformama za, kako je rekao, umanjenje kineskog i ruskog uticaja u regionu, navodi se na sajtu Stejt diparmenta, prenosi SrpskaInfo.\nMilunović: Pioritet Vlade RS poboljšanje statusa boračkih kategorija


Sloba podelio snimak sa NASTUPA KOJI JE PREKINULA POLICIJA Video kruži mrežama, a pevač je imao jednu reakciju (VIDEO)\nSloba Radanović objavio snimak sa nastupa koji je prekinut\nPevač Sloba Radanović priveden je pre tri dana, kada je policija prekinula njegov nastup u jednoj beogradskoj kafani, a pevač je sada podelio snimak koji je nakon toga počeo da kruži društvenim mrežama.\nU pitanju je, naime, montaža na kojoj je u prvom delu snimak iz jutarnjeg programa TV "Pink", na kome Sloba peva stihove "Ko sme meni bilo šta da zabrani".\nU drugom delu ove montaže pojavljuje se, zatim, snimak sa prekinutog nastupa, u trenutku kada policija ulazi u kafanu, i to uz komentar "Zabranili".\n(VIDEO) AFTER POSLE KORONA PARTIJA Sloba sa obožavateljkom nakon upada policije u kafanu: "Milicajci su bili u blizini"\nSLOBA PUŠTEN IZ PRITVORA Zbog pevanja na korona partiju završio u policijskoj stanici, a evo ko je došao po njega\nCeo snimak koji je Sloba podelio pogledajte iznad, a pevač je u opisu dodao emotikone koji "plaču" od smeha, očigledno sa željom da se našali na svoj račun.\nSLOBA RADANOVIĆ PRIVEDEN Pevao u kafani, pa posle intervencije nadležnih završio u policijskoj stanici! Menadžer: "On nije kriv"\n(VIDEO) OVAKO JE POLICIJA UPALA NA SLOBIN NASTUP Pevao u krcatoj kafani, pa je priveden sa saslušanje


U2- Najplaćenija turneja u istoriji - Rock SvirkeRock Svirke\nU2- Najplaćenija turneja u istoriji\nIrska rok grupa „U2“ ušla je u istoriju pošto će njena koncertna turneja „360“ postati najunosnija serija nastupa svih vremena, preneo je New musical expres.\n„U2“ je koncertom u brazilskom gradu Sao Paulu od turneje „360“ premašio cifru od neverovatnih 558 miliona dolara.\nČetvorka iz Dablina će tako nadmašiti zaradu koju je sastav „Roling Stons“ postigao turnejom „A Bigger Bang“ koja je trajala od 2005. do 2007. godine.\nKada „U2“ okonča turneju, 30. jula, kako je planirano, zarada od koncerata premašiće 700 miliona dolara.\nTokom turneje „360“, grupa je u proseku po koncertu svirala pred 63.600 ljudi i zaradila 6,4 miliona dolara.\nSerija nastupa počela je 2009. u Barseloni i do sada obišla više od 30 zemalja sveta.


TotalCar.rs » Tesla kaže da je Nemačka najrealnija opcija za pravljenje evropske gigafabrike\nelektro, Evropa, Gigafabrika, Nemačka, novo, Tesla, TOP\nSamo dve nedelje nakon potvrde da će praviti gigafabriku u Šangaju, izvršni direktor ove kompanije Ilon Mask rekao je da će prva evropska gigafabrika verovatno biti napravljena u Nemačkoj.\nOdgovarajući na tvit u kom se sugeriše da bi Nemačka mogla biti najbolje mesto za pravljenej gigafabrike, Mask je napisao: „Nemačka je prvi izbor u Evropi. Nemačko-francuska granica možda ima smisla, u blizini zemalja Beneluksa.”\nOdabir Nemačke bio bi smislen zato što ova kompanija već posluje u Pruemu u Nemačkoj, samo 30 kilometara od Brisela. Tamo se nalazi njihovo inženjersko odeljenje, specijalizovano za sisteme automatizovane proizvodnje, a u poslednjih nekoliko meseci imalo je važnu ulogu u povećanju proizvodnje Modela 3.\nPrva gigafabrika – Gigafactory 1 – još uvek se pravi u Nevadi, zahvaljujući investiciji Panasonika većoj od 3 milijarde dolara. Tesla veruje da će ova fabrika smanjiti troškove baterija i učiniti buduće modele značajno pristupačnijim.


Program – Građanski demokratski forum\nImajući u vidu sadašnje stanje društva u Srbiji, posledice dugogodišnje krize, razaranje vrednosti, privredno, kulturno, političko, civilizacijsko zaostajanje i potrebu da se što pre uspostavi trend bržeg napretka, ostvarivanja demokratskog, savremenog, humanog, progresivnog, civilizovanog društva, GRAĐANSKI DEMOKRATSKI FORUM kao svoje osnovne političke ciljeve ističe:\nČOVEK I LJUDSKA PRAVA\nDRUŠTVO BEZ STRAHA\nDEMOKRATSKE INSTITUCIJE I PODELA VLASTI\nISTINSKA AUTONOMIJA VOJVODINE I DECENTRALIZACIJA\nSRBIJA U EVROPI I NA ZAPADU\nJAČANJE DOBROSUSEDSKIH ODNOSA\nPRAVA RADNIKA I SINDIKALNOG DELOVANJA\nSAVREMENO, FUNKCIONALNO I DOSTUPNO OBRAZOVANJE\nKULTURA KAO POKRETAČ RAZVOJA (SLOBODNA KREATIVNOST)\nZDRAVSTVENA ZAŠTITA BESPLATNA I DOSTUPNA SVIMA\nSLOBODA IZRAŽAVANJA I SLOBODAN PROTOK INFOMACIJA\nEKOLOŠKA DRŽAVA – ZDRAVA ŽIVOTNA SREDINA\nOBJEKTIVNO I PRAVEDNO SUOČAVANJE SA PROŠLOŠĆU REŠAVANJE PITANJA KOSOVA NA TEMELJIMA REALNOSTI I MIRNE BUDUĆNOSTI\nMIR I BEZBEDNOSNA POLITIKA\nSRBIJA, LAIČKA DRŽAVA\n1. ČOVEK I LJUDSKA PRAVA\nU centru pažnje naše politike je čovek sa svim svojim ljudskim potrebama, egzistencijalnim, kulturnim i drugim. Princip jednakosti ljudi podrazumeva dostojanstvo svakog pojedinca i njegovu mogućnost da u ravnopravnim uslovima brine za napredak svoj i svoje porodice. Slobodan čovek – građanin, kao privatno i političko biće – najveća je društvena vrednost. Nacija i država imaju smisla tek ako su u službi čoveka. Najvažniji politički cilj u Srbiji treba da bude stvaranje zajednice uzajamnog poverenja, solidarnosti i podrške ljudima.\nSva ljudska prava treba da budu dosledno podržana i ostgvarivana, zakonski i praktičnim delovanjem institucija, organizacija i pojedinaca. U Srbiji je važno posebno skrenuti pažnju na potrebu doslednog ostvarivanja etničkih, konfesionalnih i rodnih prava. Obezbeđivaćemo veće učešće žena i osetljivih društvenih grupa u političkom, ekonomskom i društvenom životu Srbije, posebno na mestima odlučivanja. Nastojaćemo da rodna ravnopravnost u našem društvu još više bude ostvarena. Dosledno ćemo primenjivati domaće i međunarodne akte o ljudskim pravima i slobodama. Ustanovićemo vladavinu prava, a pravni sistem još više usaglasiti sa evropskim pravnim tekovinama. Ustanovićemo društvo ravnopravnosti i jednakih šansi za sve.\nNaš cilj je otvoreno i prosvećeno društvo, u kojem će se pluralizam interesa izražavati na najširoj platformi ideja, inicijativa i građanskog aktivizma. Čuvaćemo različite etničke identitete multikulturne i višenacionalne zajednice kakva je Srbija i podsticati osećaj ravnopravnosti, tolerancije i pripadnosti zajedničkoj državi. Podržavaćemo i olakšavati političku participaciju nacionalnih manjina i nacionalnih saveta nacionalnih manjina uz očuvanje njihovih stečenih kolektivnih prava. Političko-edukativnim radom, nastojaćemo da se smanji, odnosno iskoreni uticaj bilo kog nacionalizma. Razvijaćemo, stručnu, kompetentnu i stranački nezavisnu javnu upravu.\n2. DRUŠTVO BEZ STRAHA\nSrbija ima dugogodišnja iskustva autoritanih, nedemokraskih vladavina u kojima je kult ličnosti, uz podršku vladajuće partije, bio presudan. U takvim okolnostima, koje su vidljive i danas, dolazilo je i dolazi do oštrih podela, podvajanja velikih delova društva, zaoštravanja antagonizma i latentne mogućnosti sukoba. Autoritarna vlast je raznim sredstvima proizvodila podršku sebi, a kritičko mišljenje onemogućavala, suzbijala i proglašavala neprijateljskim. Stvarana je atmosfera straha koja se oseća i danas, na kraju druge decenije XXI veka. Jedan od najgrubljih oblika zastrašivanja pojednaca i grupa je nacionalizam, koji je u velikoj meri etabliran. U takvoj atmosferi nemoguće je razvijati društvo građana, kao okvir u kome se koriste stvaralački i intelektualni potencijali svih ljudi i društvenih grupa, jer strah proizvodi povlačenje u sebe, odricanje od slobode, autocenzuru.\nŽelimo društvo potpunih građanskih sloboda i mogućnost iskazivanja individualne i kolektivne kritičke svesti, u cilju ispravljanja grešaka i stvaranja boljeg društva. Jačaćemo sistem poverenja i poštovanja opozicije. Sarađivaćemo sa civilnim sektorom i podsticati rad nevladinih organizacija kao korektiva i konstruktivnog partnera u pronalaženju najboljih stručnih i političkih rešenja u državi. Donećemo i sprovesti zakone o poreklu imovine, specijalnom tužilaštvu za visoki kriminal i lustraciju.\n3. DEMOKRATSKE INSTITUCIJE I PODELA VLASTI\nCilj nam je da građanima vratimo „otetu“ državu i obnovimo sistem demokratskih institucija, ustanova i ostalih aktera političkog sistema. Ustav i zakone treba unaprediti, ali ih treba poštovati kao opšti kriterijum jednak za sve. Nedopustivo je, neustavno i nezakonito, od građana nekontrolisano, uzdizanje bilo kog pojedinca, političke partije ili društvene grupe iznad svih institucija i iznad društva, i uspostavljanje individualne ili partikularne vladavine ili dominantnog uticaja. Narodna skupština Srbije mora da bude iznad izvršnih organa vlasti.\nDoprinećemo ostvarivanju dosledne podele vlasti, prema svetskim standardima i najboljim praksama, uz afirmaciju modernih evropskih načela ustanovljavanja i delovanja nezavisnih regulatornih tela i građanske kontrole vlasti.\nU demokratskoj podeli vlasti posebno je važno čuvati nezavisnost sudstva, čemu ćemo posebno biti posvećeni. Strukovna udruženja sudija, tužilaca i advokata imaće jaču institucionalnu ulogu i našu podršku da glas struke bude dominantan.\nPodsticaćemo učešće ljudi u procesima odlučivanja na svim nivoima, pojedinačno i kroz razne građanske grupe i organizacije. Stvaraćemo institucionalne kanale i mehanizme putem kojih građani mogu da učestvuju u donošenju odluka od kojih im zavisi život. Uključivaćemo javnost u političke procese i odlučivanje.\nOnemogućićemo partijsku državu i svojim primerom dokazati da je to ostvarljivo. Svi koji su se u državnoj ili javnoj službi našli nezakonito, bez potrebnih kvalifikacija i po partijskoj osnovi, biće iz nje isključeni, a protiv onih koji su im to omogućili biće vođeni postupci lustracije zbog povrede Ustavom garantovanog prava svih građana na ravnopravan pristup zaposlenju u javnim službama. Država će da bude racionalna, profesionalna, odgovorna i funkcionisaće u interesu svih građana.\n3. ISTINSKA AUTONOMIJA VOJVODINE I DECENTRALIZACIJA\nVojvodina predstavlja posebnu istorijsku, geografsku, privrednu, kulturnu, etničku, demografsku i političku celinu u okviru Srbije. Njoj pripadaju brojni oblici samostalnosti, koji moraju da imaju uporište u Ustavu i zakonima i da budu vidljivi u stvarnosti. Umesto dosadašnjeg političkog i privrednog gušenja Vojvodine, zalagaćemo se za njeno jačanje s punim poverenjem i bez odlaganja. Radićemo na garanciji autonomije, kako političke tako i ekonomske, uvereni da snažna Vojvodina jača Srbiju i obrnuto. Tražićemo, zajedno sa društvenim i političkim činiocima u Vojvodini, načine kako da se autonomija dograđuje, u najboljem interesu građana Vojvodine i cele Srbije.\nSrbija je vrlo centralizovana država, što znači da je odlučivanje o najvećem broju životnih pitanja udaljeno od građana, odvojeno od njihove volje i mogućnosti izjašnjavanja. To je suštinski osnov autoritarne vlasti oličene u jednoj partiji i njenom predsedniku. Decentralizovaćemo Srbiju politički, ekonomski, fiskalno i administrativno, i omogućiti ravnomerniji razvoj. Građanima treba vratiti mogućnost odlučivanja o sopstvenom okruženju, o lokalnoj i široj zajednici i podržati njihove inicijative za poduhvate i projekte koji su njima važni. Decentralizovanjem finansija, lokalne samouprave i građani će dobiti više novca i priliku da neposredno odlučuju kako će se na lokalnom nivou trošiti deo javnih sredstava prikupljen od njih, a republička vlast neće više moći arbitrarno i po svojoj volji da pojedine lokalne sredine privileguje, a druge diskriminiše.\n5. SRBIJA U EVROPI I NA ZAPADU\nNaša je namera da vodimo konstruktivnu, prijateljsku i ravnopravnu politiku saradnje sa svim državama sveta koje teže demokratiji, humanim vrednostima, ostvarivanju celokupnog korpusa ljudskih prava, miru i stabilnosti u svetu.\nSrbija je evropska zemlja, geografski, istorijski, kulturno, politčki. Naša namera je da ostvarujemo i jačamo evropske vrednosti i standarde na tlu Srbije, ali i da institucionalno ostanemo deo Evropske unije kao zajednice naroda. Bez obzira na sve teškoće koje pogađaju i EU, ona je dobar okvir za brži razvoj zemalja u tranziciji među kojima je Srbija.\nNaši ljudi oduvek su išli za boljim životom na Zapad. Tamo su tražili vrhunsko obrazovanje i šanse za ispoljavanje svojih sposobnosti i obezbeđivanje egzistencije. Uvešćemo Srbiju u Evropsku uniju i, kao otvoreno, prosvećeno i pluralno društvo uključiti je u zapadnu porodicu država. Takva orijentacija Srbije neće isključiti i saradnju s državama istoka i drugih delova sveta, ali uz očuvanje potpune samostalnosti i integriteta.\n6. JAČANJE DOBROSUSEDSKIH ODNOSA\nPolitka dobrih odnosa, međusobnog uvažavanja, ravnopravnosti i saradnje u međunarodnoj zajednici, cilj je naše spoljne politike. To se posebno odnosi na države i narode u neposrednom okruženju, posebno na one s kojima je Srbija nekada činila zajedničku državu. S njima nameravamo da obnavljamo i jačamo obostrano poverenje i svestranu saradnju, i da gradimo oblike povezivanja kojima će biti unapređivana ekonomska saradnja i uspostavljen zajednički kulturni i sportsko-takmičarski prostor.\nObnovićemo i uspostaviti nove veze sa sličnim građanskim, političkim organizacijama u zemljama regiona, koje imaju sličan osećaj i svest o prošlosti, ali koje su okrenute budućnosti i unapređivanju međusobnih odnosa. Po dolasku na vlast podsticaćemo regionalnu politku mira, saradnje i stabilnosti kao doprinos evropskoj i svetskoj stabilnosti i saradnji. Naš dugoročni cilj je skandinavizacija regiona. Smatramo da međunarodni ugled može da ima samo ona Srbija koja ima velike, progresivne društvene ideje, i da njen položaj u svetu treba da bude zasnovan na dostojanstvenoj građanskoj politici i takvom sistemu vrednosti. Smatramo da briga za Srbe koji žive izvan Srbije, treba da se vodi u skladu sa evropskim iskustvom i standardima.\n7. TRŽIŠNA EKONOMIJA I SOCIJALNA PRAVDA\nZalažemo se za tržišni model privrede, u kome takođe postoji vladavina prava, pravna sigurnost i predvidljivost. Za takvu ekonomiju potrebna je stručna i obrazovana radna snaga koja će obezbediti efikasnu i stabilnu proizvodnju. Nužno je podsticanje ulaganja na transparentan i produktivan način čime treba da bude eliminisano špekulativno investiranje i favorizovanje stranih investitora bliskih vlasti. Državne firme neće biti u povlašćenom položaju na tržištu, a država treba da obezbedi ravnopravnu konkurenciju. Državna intervencija će biti moguća samo izuzetno u cilju zaštite strateških interesa i ravnopravnog položaja radnika. Podrška domaćim preduzetnicima biće nacionalni interes. Nastojaćemo da procenat nameta na plate bude realan i izdrživ, a povećavati njihovu naplatu, uz iskorenjivanje nezakonitog rada, odnosno rada na crno. Naš cilj je društvo jednakih šansi, što podrazumeva podršku uspešnima i potpuno eliminisanje kriminala i korupcije u privredi.\nRazvoj poljoprivrede treba da bude tretiran kao nacionalni interes. Svi oblici podsticaja koji će unaprediti poljoprivrednu proizvodnju i prerađivačku industriju treba da budu primenjeni, da bi se obezbedila kvalitetnija i jeftinija hrana za domaće tržište, kao i za izvoz. Važno je da zemljište nigde ne ostane neobrađeno, što znači da treba pomoći razvoj zadrugarstva, ali i rad individualnih gazdinstava.\nSocijalna pravda biće obezbeđena merama socijalne politike prema iskustvima demokrartskih država Evrope i sveta. S jedne strane, država će stvarati uslove jednakih šansi, ravnopravne konkurencije i mogućnosti da se živi od sopstevnog rada, a s druge – ostvariti pravi dijalog sa svetom rada i omogućiti da se čuje i poštuje glas radnika i njihovih sindikalnih organizacija. Položaj radnika, njihova sigurnost, pravna i socijana zaštita moraju da se poprave u svim delatnostima.\nPomagaćemo ljudima koji su u teškom egzistencijalnom položaju da mogu da žive životom dostojnim čoveka. To se posebno odnosi na penzionere koji su radni vek uložili u napredak Srbije. Jedan od naših ciljeva je smanjivanje razlika između najbogatijih i najsiromašnijih, kao ostvarenje ideje humanijeg društva.\n8. PRAVA RADNIKA I SINDIKALNOG DELOVANJA\nSfera rada kao oblast obezbeđivanja elementarnih uslova za život pojedinaca i društva u celini, ali i osnov celokupnog prosperiteta, treba da bude i polje realnog sagledavanja mogućnosti za prevazilaženje višedecenijske krize. To znači angažovanje svih stručnih, kreativnih, radnih i institucionalnih potencijala u stvaranju bogatijeg društva koje će zadržati ljude u Srbii. U tom cilju razvijaćemo konstruktivniji odnos partnerstva rada i kapitala uz diskretan, ali principijelan doprinos države. Obezbedićemo maksimalne mogućnosti socijalnog dijaloga i sindikalnog organizovanja radnika, u svim sferama rada i u okviru sistema vrednosti koji podrazumeva tržišnu privredu.\nRazvoj preduzetništva, privatne inicijative i tržišta, s jedne, i poštovanje i ostvarivanje prava radnika i svih zaposlenih koji žive od svoga rada, s druge strane, nisu suprotstavljeni društveni procesi. Naprotiv, njihova ravnoteža, objektivnost pristupa i uvažavanje svih legitimnih interesa, doprinose boljitku društva u celini. Pojave koje se mogu uočiti u Srbiji – da se u pojedinim privrednim subjektima prenaglašava interes investitora, a zapostavljaju interesi radnika, koji su često obespravljeni i bez mogućnosti sindikalnog organizovanja i borbe za zaštitu svojih prava – moraju da postanu prošlost. Pravo sindikalnog delovanja treba da se ostvaruje kako u javnim preduzećima, tako i u privatnim, i da obuhvati sve sfere rada, pored proizvodnje i prosvetu, zdravstvo, kulturu i druge delatnosti.\nPodsticaćemo razvoj Srbije kao socijalno odgovorne države i ohrabrivati saradnju domaćih sindikata s međunarodnim sindikalnim organizacijama što treba da doprinese boljem uklapanju naše zemlje u međunarodnu podelu rada i u evropske i ostale eknomske i privredne integracije. Unapređivaćemo zakonodavstvo u oblasti rada, zdravstvene i socijalne zaštite, penzionog osiguranja i sindikanog delovanja u skladu sa evropsim standardima i iskustvom.\n10. SAVREMENO, FUNKCIONALNO I DOSTUPNO OBRAZOVANJE\nKvalitetno, savremeno obrazovanje nije trošak nego ulaganje u sadašnjost i budućnost. Povećavaćemo izdvajanje za obrazovanje i nauku, i podsticati njihovu dostupnost svima, pogotovo mladima koji su pokazali poseban talenat i posvećenost učenju. Svi nivoi obrazovanja moraju da postanu funkcionalniji i bliži učenicima, uz pažljiviji odnos prema njihovom opterećenju i ishodima učenja. Najpre je nužna reforma sistema obrazovanja i stvaranje modernog državnog školstva. Uz obezbeđivanje deci osnovnih znanja u različitim oblastima, rad sa njima treba iskoristiti da se otkriju talenti i specifična interesovanja. Srednje obrazovanje biće obavezno. Država treba da ulaže u kvalitetno obrazovanje, a ne u subvencije privrednika za privremeno angažovanje mladih na slabo plaćenim radnim mestima koja zahtevaju niske kvalifikacije. Usklađivaćemo rad obrazovnih institucija s potrebama privrede i menjati Zakon o dualnom obrazovanju tako da omogućimo stručnost i mobilnost, a ne stvaranje jeftine radne snage, što Srbiju zauvek svrstava među nerazvijene zemlje Trećeg sveta. Obrazovni sistem treba da stvara kadrove koji će unaprediti privredu i ostale oblasti rada u Srbiji, a ne stvarati beskrajnu kolonu mladih koji za male plate odlaze u svet.\nMeđu ljudima koji žive od svoga rada, u ukupnom broju zaposlenih treba da se poveća procenat visokoobrazovanih, uz jasnu strategiju kakvi su potrebni Srbiji i koji oblici obrazovnog usmerenja obezbeđuju zapošljavanje.\nBriga države, ali i ostalih aktera društva, treba da bude stipendiranje talentovanih učenika i mladih iz siromašnih porodica. Svi nivoi obrazovanja i stručnog usavršavanja treba da budu dostupni svim mladim ljudima koji imaju potencijale za učenje i od kojih društvo može da ima koristi. Celokupno školovanje treba da bude podsticajno za generaciju digitalnog doba koja će omogućiti modernizaciju Srbije.\nProsvetnim radnicima, u svim oblicima obrazovanja, treba vratiti poštovanje i dostojanstvo, što je moguće samo uz bolje plaćen rad, a zatim i jaču selekciju kadrova, oslobođenu bilo kakvog političkog uticaja. Država će obezbediti podsticaje za zapošljavanja mladih kako u javnom sektoru, tako i u privatnom.\n10. KULTURA KAO POKRETAČ RAZVOJA (SLOBODNA KREATIVNOST)\nKao i obrazovanje, i kultura se ne može posmatrati kao trošak, već kao pokretač razvoja, ispoljavanja svestranosti ljudske ličnosti, kreativnosti ljudi i zadovoljavanja njihovih potreba. Zato ćemo povećati izdvajanja za kulturu i umetnost, srazmerno mogućnostima, ali i u skladu s potrebama i po ugledu na zemlje u kojima ova oblast nije zapostavljena. Kultura jedne zemlje je osnovni pokazatelj njenog napretka, dostignutog sistema vrednosti, civilizacijskih i opštih dostignuća. Spremnost za prožimanjem različitih kultura, usvajanjem vrednosti nastalih na drugom tlu i u drugim narodima, dokaz je savremenosti i preventiva antagonizmima po osnovu etniciteta, tradicije, religioznosti i drugih razlika. Takav odnos prema kulturi je osnov toleranciji, neophodnoj u multietničkim društvima kakva je Srbija i pretpostavka, razumevanja, međusobne saradnje i uzajamnog poštovanja. Radićemo na prevazilaženju populističkog, nacioanalističkog kulturnog obrasca.\nKultura će imati podršku države ne samo kao umetnički, stvaralački doprinos, već i kao kritički odnos prema stvarnosti i permanentna edukacija generacija u kreativnom traganju za boljim i prosperitetnim društvom.\nDržava će stvarati uslove za ravnopravnu konkurenciju projekata iz oblasti kulture i umetnosti, bez diskriminacije i bez favorizovanja „svojih“ svaralaca. Podrška kulturi javnim sredstvima biće transparentna i ravnoteža tržišnom modelu koji ne može da bude jedini kriterijum za podsticaj kulturnog stvaralaštva.\n11. ZDRAVSTVENA ZAŠTITA BESPLATNA I DOSTUPNA SVIMA\nKvalitetna, pristupačna i besplatna zdravstvena zaštita celokupnog stanovništva, naš je cilj. Poseban odnos treba da bude uspostavljen prema onim korisnicima zdravstvene zaštite kojima je ona najpotrebnija: deca, trudnice, teži bolesnici, starije osobe. Uz besplatne usluge zdravstvenog osoblja u medicinskim ustanovama, nastojaćemo da i lekovi budu dostupni besplatno ili uz minimalnu i podnošljivu participaciju.\nDržava će stvarati uslove za uravnotežavanje kvaliteta usluga u državnom i privatnom sektoru zdravstva uz mogućnost pacijenata da sami izaberu gde će potražiti medicinsku pomoć. Nastojaćemo da se, koliko god je moguće, ujednači mogućnost pružanja zdravstvenih usluga na celom području Srbije, da lečenje bude dostupno svima pod jednakim uslovima. To znači ulaganje u zdravstvene objekte i širenje zdravstvene službe tamo gde je nema ili nije dovoljna. Uz brigu o građanima i pacijentima, nužna je veća briga i o zdravstvenim radnicma.\nLekari i ostalo medicinsko osoblje treba da, u granicama mogućnosti, budu bolje plaćeni. To se posebno odnosi na one medicinske stručnjake koji rade najkomplikovanije medicinske zahvate i u čijim su rukama svakodnevno ljudski životi. Nećemo više dozvoliti zloupotrebu medicinskih ustanova i zdravstvenih radnika u političko propagandne svrhe, u obliku stranačkih organizacija medicinskih usluga, kojima se obmanjuje stanovništvo.\n12. SLOBODA IZRAŽAVANJA I SLOBODAN PROTOK INFOMACIJA\nPravog demokratskog društva, kao društva građana, nema bez potpune slobode izražavanja i slobodnog protoka informacija. U našem društvu ova činjenica je zanemarena, pa su zloupotrebe u medijskom sistemu i javnoj sferi velika prepreka za demokratizaciju društva i ostvarivanje prava građana. Nastojaćemo da u medijskoj sferi ostvarimo najbolje evropske standarde u pogledu nezavisnosti medija od političkih uticaja, uticaja biznisa i ostalih centara moći, poboljšanja materijalnog položaja medija i novinara, bezbednosti novinara i poštovanja njihovog rada, nezavisnosti i autonomije javnih servisa i regulatonog tela za elektronske medije, višeg nivoa profesionalnosti i poštovanja etičkih pravila. Ukinućemo uticaj politike na izbor kadrova u javnim medijskim servisima i na izbor članova Saveta REM-a (Regulatornog tela za elektronske medije).\nIskorenićemo pojavu projektnog sufinansiranja skoro isključivo režimskih medija i podstaći ravnopravnu konkurenciju projekata kojima se istinski ostvaruje javni interes. Stvorićemo uslove za ostvarivanje medijskog pluralizma i eliminaciju medijskog monopola. Mediji i regulatorna tela će morati da poštuju zakone. To znači da ćemo dosledno sprovesti do kraja vlasničku transformaciju medija i izlaženje države iz njihovog vlasništva. Podsticaćemo proces samoregulacije i delovanje medijskih i novinarskih udruženja i poštovaćemo ih kao partnere u procesu unapređivanja medijskog sistema. U okvirima koregulacije, u saradnji sa medijskim i novinarskim udruženjima usavršavaćemo medijske zakone i doneti medijsku strategiju, na transparentan način kroz javnu raspravu i uz nastojanje za što veću i dosledniju primenu evropskih standarda i iskustava.\nKao vlast, nećemo zahtevati privilegovan položaj u medijima, podsticaćemo objektivan i kritički odnos, nećemo imati svoje medije i svoje novinare. Zajedno s medijskim akterima, borićemo se protiv govora mržnje, tabloidizacije, nepoštovanja prava učesnika u javnom komuniciranju, protiv bilo kakvog oblika cenzure i autocenzure.\n13. EKOLOŠKA DRŽAVA – ZDRAVA ŽIVOTNA SREDINA\nNaš cilj je da Srbija bude ekološka država. Regulativom i praktičnim ponašanjem koje ćemo zahtevati od svih institucija, privrednih subjekata i građana, nastojaćemo da štitimo životnu sredinu po najvišim poznatim standardima. Nastojaćemo da se u našoj zemlji uspostavi adekvatan odnos prema problemima: klimatskih promena, ugrožavanja pojedinih životinjskih i biljnih vrsta, zagađivanja vazduha, zemljišta, vodotokova. Trudićemo se da potpuno nestanu divlje deponije i da rešimo probleme komunalnog otpada i reciklaže pojedinih vrsta otpada. Vodu ćemo tretirati kao strateški resurs i posebno štititi izvore pitke vode. Reke će biti bolje zaštićene od zagađenja i neprimerene eksploatacije kao što su mini-hidrocentrale.\nZdravoj životnoj sredini treba da bude prilagođena i upotreba svih vidova energije. Racionalno korišćenje energije treba videti kao pozitivnu posledicu ima smanjenje troškova, ali i zdraviju životnu sredinu. Ovakvoj politici biće upodobljeno bolje korišćenje obnovljivih izvora energije u svim oblicima potrošnje od proizvodnje struje do industrije i grejanja domaćinstava.\n14. OBJEKTIVNO I PRAVEDNO SUOČAVANJE S PROŠLOŠĆU\nNaša dalja i bliža prošlost opterećena je sukobima, ratovima, tragedijama, ljudskim žrtvama i materijalnim razaranjima. S miroljubivim delom svetske zajednice vezuje nas zajednička borba u dva svetska rata u prošlom veku, posebno antifašistička tradicija. Imamo razloga da se ponosimo oslobodilačkim i odbrambenim ratovima iz prošlosti. Odnos prema nepravdi i silama zla, nažalost, ne može da ostane u prošlim vremenima, jer su i danas vidljivi oblici neofašizma, rasizma, agresivnog nacionalizma i populizma, koji prete miru i stabilnosti, pa je aktivno negovanje antifašizma imperativ i sadašnjeg vremena. Autoritarni oblici vladavine, istrajavanje u dominaciji nad pravima drugih, sužavanje prostora ljudskih prava uz podređivanje javne sfere uskim interesima i danas su stalna opasnost i izvorište sukoba. Ovakvih pojava ima u svetu, Evropi, pa i u Srbiji.\nRegion Balkana opterećeniji je latentnim sukobima više nego pre samo nekoliko godina, a to je posledica višedecenijske krize koja je započela sredinom osamdesetih godina prošlog veka, a eskalirala u prvoj polovni devedesetih i krajem devedesetih godina.\nStabilnost regiona, mir, poverenje i dobrosusedski odnosi nisu mogući bez objektivnog i pravednog suočavanja s nedavnom prošlošću, u kome je pre svega važno da se svaka država i svaka nacija suoči sa sopstvenim doprinosom krizi, odgovornošću i posledicama koje je proizvela njena politika. Bez nametanja kolektivne krivice celokupnim narodima, nužno je realno i nepristrasno sagledavanje svega što je urađeno iz revanšizma, kvazipatriotskih razloga, zloupotrebe mitova prošlosti, potrebe za dominacijom. Nedopustivo je bilo kakvo veličanje ratnih zločina i njihovih počinitelja, a nužno izražavanje poštovanja prema nevinim žrtvama u bilo kom narodu. Društvo koje smogne snage da se tako ponaša, može to da očekuje i od drugih.\nU tom smislu podržavamo rad Međunarodnog suda pravde u Hagu, jer, iako nije dao idealan doprinos ispravljanju nepravdi, ukazao je na jedan broj zločina i s razlogom procesuirao one koji su za njih odgovorni.\nUz objektivno sagledavanje prošlosti i izvlačenje pouka za budućnost, uz obnavljanje poverenja i saradnje u regionu, smatramo da je integracija Balkana u Evropu pravo rešenje za Srbiju i sve okolne zemlje.\nObjektivno i pravedno suočavanje s prošlošću treba da bude i sastavni deo obrazovnog procesa, pre svega predmeta istorije, što sada nije slučaj.\n15. REŠAVANJE PITANJA KOSOVA NA TEMELJIMA REALNOSTI I MIRNE BUDUĆNOSTI\nU rešavanju dugogodišnje krize na Kosovu i Metohiji i problema nastalih na relaciji Srbija – Kosovo i Metohija, odnosno Beograd – Priština, neophodno je da se pođe od geneze problema i društveno istorijskog konteksta u kome je on nastao. Tadašnje političko rukovodstvo Republike Srbije nije imalo adekvatno političko rešenje niti jedinstven stav, a tokom devedesetih godina prošlog veka, režim Slobodana Miloševića vodio je agresivnu ratnu politiku pre svega prema Hrvatskoj, Bosni i Hercegovini, ali i prema Kosovu i Metohiji.\nUzimajuću u obzir realno stanje u kome država Srbija nema ingerencije na području Kosova i Metohije ni u jednom domenu, u kome su uveliko konstituisani državni organi Kosova i Metohije, kao i činjenicu da je iluzorno očekivati da se u budućnosti promeni volja većinskog albanskog naroda i on odluči da se Kosovo i Metohija reintegriše u državu Srbiju, nužno je prekinuti sadašnje stanje stalnih tenzija i latentnog neprijateljstva, kao i otkloniti mogućnost dugotrajnog zamrzavanja sukoba. Važno je širiti toleranciju i obnavljati poverenje, argumentima smanjivati nacionalističke strasti i predrasude i tako doprineti pomirenju Srba i Albanaca.\nProblem Kosova i Metohije treba rešiti u najboljem interesu svih ljudi koji na ovoj teritoriji žive i time omogućiti demokratski, privredni i svaki drugi razvoj i Kosova Metohije i Srbije. To uključuje i integraciju Kosova u međunarodne organizacije, pa i OUN. Ovakvo rešenje podrazumeva garanciju bezbednosti za Srbe i njihovu imovinu, kao i za kulturno-istorijske i verske objekte, teritorijalnu i personalnu autonomiju za Srbe na Kosovu, institucionalizaciju njihovih organa lokalne samouprave, slobodan i održiv povratak. Poštovanje i ostvarivanje celokupnog korpusa ljudskih prava treba da garantuju Evropska unija i Ujedinjene nacije, a imovinska prava građana i zaštitu državne imovine treba rešavati po pravilima sukcesije.\n16. MIR I BEZBEDNOSNA POLITIKA\nPoslednje decenije krize i sukoba su iskustvo koje opominje da Srbija treba da vodi ozbiljnu mirovnu politiku, pre svega u odnosu na sopstveno okruženje s kojima je ne tako davno bila u ratnim sukobima. Čuvanje sopstvenog integriteta i dostojanstva, ne postiže se neodmerenim izjavama državnog vrha, čak i kada su isprovocirane izjavama i gestovima drugih. Uključivanje osuđenih ratnih zločinaca u obrazovni proces budućih vojnih starešina nedopustiv je i ne doprinosi politici mira.\nOrganizovanje i jačanje vojno-bezbednosnih snaga Srbije treba da bude primereno sadašnjem trenutku, budućnosti, stabilnom razvoju, materijalnim mogućnostima i da bude deo promišljene i konzistentne mirovne politike. Neophodno je uspostavljanje demokratske civilne kontrole oružanih snaga i sprečavanje formiranja i delovanja stranačkih i drugih paravojski. Vojnici i policajci treba da se ponašaju prema zakonu, a njihova ljudska prava da se poštuju kao i u slučaju ostalih članova društva.\n17. SRBIJA – LAIČKA DRŽAVA\nU Srbiji se ne poštuju ustavne odredbe o odvojenosti države i crkve. Nastojaćemo da se ovaj pogrešan pristup ispravi. Država neće organizovati verske obrede ni na koji način, na javnim mestima, u državnim institucijama, vojnim, medicinskim, obrazovnim i drugim objektima. Država će zaista biti sekularna. Ispovedanje vere, kao jedno od ljudskih prava, biće slobodno i stvar svakog pojedinca, što znači da se učešće u verskim obredima nikom ne može nametati.


Dragan Bursać komentarisao vrijeđanje Zlatana Ibrahimovića u Beogradu: “Bojim se da je to neizlječiva bolest”\nDragan Bursać, banjalučki novinar i kolumnista, komentarisao je incident na sinoćnjoj utakmici Crvene zvezde i Milana.\nPodsjetimo, navijači Zvezde sramotno su izvrijeđali legendarnog Ibrahimovića, dobacujući mu između ostalog i da je “smrdljivi balija”.\nObjavu Dragana Bursaća prenosimo u cijelosti:\n“U Beogradu su sinoć velikom Zlatanu Ibrahimoviću sa leđa, a kako bi drugačije, kukavice dobacivale, smrdljivi balijo?!\nI zato se bojim da je sve ovo neizlječiva sociopatološka bolest, koje se mogu otarasiti tek neke buduće generacije! Ove danas, ne-nema lijeka”, napisao je Bursać.\nU Beogradu su sinoć velikom Zlatanu Ibrahimoviću sa leđa, a kako bi drugačije, kukavice dobacivale, smrdljivi…\nPosted by Dragan Bursać on Friday, 19 February 2021


Foto: N.N. | Mostarski sajam počinje 9. aprila, Kina zemlja partner\nSrna 26.03.2019 13:21\nBošnjakova je ukazala da Kina već 10 godina izlaže na Mostarskom sajmu, a zadnje tri godine i veliki kineski giganti.\n"Sa komorom iz Pekinga uradili smo više projekata, među kojima i projekat `Jedan pojas jedan put` u kojem je 2017. učestvovalo 17 zemalja i koji smo radili uz pomoć Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa. Prošle godine smo taj projekat ponovili na sajmu poljoprivrednih proizvoda i vina i ta naša saradnja rezultovala je ovogodišnjim partnerstvom", navela je Bošnjakova.\nOna je na konferenciji za novinare rekla da Kina dolazi sa oko 100 firmi na 2.000 kvadrata izložbenog prostora.\n"BiH treba da bude ponosna što smo doveli ekonomskog giganta da nam bude partner", istakla je Bošnjakova, dodajući da će, osim Kine, na sajmu biti prisutno još tridesetak zemalja koje će predstaviti svoje potencijale.\nDirektor Mostarskog sajma najavila je da će na sajmu biti organizovan veliki broj konferencija i stručnih skupova, kao i sajamske manifestacije, među kojima i sajam turizma.\nBošnjakova je naglasila da očekuje 50.000 posjetilaca koji će imati srdačan doček i dobrodošlicu.\nPredsjednik Privredne komore Federacije BiH Marko Šantić rekao je da je Kina jedan od ekonomskih lidera u svijetu i da je velika čast što je Kina zemlja partner.\n"Otvara se veliki prostor za novu saradnju sa kineskom privredom. Trasiramo put našim privednicima i prema istočnim tržištima", rekao je Šantić.\nOn je dodao da BiH najviše uvozi IT opremu, tekstil, igračke, tv opremu, a izvozi nešto papira, kartona, namještaja, građevinskog kamena, "nešto malo vina i proizvoda od drveta".\n"Veliki prostor za saradnju je turizam. Mi ćemo na mostarskom sajmu predstaviti jedan zajednički turistički proizvod Srbije, Crne Gore i BiH", rekao je Šantić.\nOn je najavio veliki međunarodnu konferenciju koja će na sajmu biti održana 10. aprila o temama digitalizacije, turizma, energetike i rješavanje trgovačkih sporova.\nŠantić je naveo da je sajam u Mostaru jedna od najvećih privrednih manifestacija u regionu.\nAmbasador Kine Đi Ping rekao je da između BiH i Kine postoji tradicionalno prijateljstvo, a da su bileteralni odnosi u protekle 24 godine na uzlaznoj putanji i da se razvijaju, posebno nakon ukidanja viza.\nOn je naglasio da je vrijednost BDP-a Kine u 2018. dostigla 13,6 triliona dolara, dok je privreda zabilježila rast od 6,6 odsto i zauzela prvo mjesto među pet privreda na svijetu.\n"Kina očekuje da će stopa rasta u ovoj godini biti šest do 6,5 odsto. Kina će ostati posvećena otvaranju, usvojen je zakon o stranim ulaganjima i to je važna mjera koju je Kina usvojila s ciljem investicione slobode i pokazuje odlučnost Kine ka otvaranju svog tržišta prema svijetu", istakao je kineski ambasador.\nĐi je naglasio da učešće Kine na sajmu u Mostaru ima veliki značaj za saradnju Kine i zemalja centralne i istočne Evrope, kao i promociju bilateralnih odnosa Kine i BiH.\nKineski ambasador je najavio da će na sajmu biti održani brojni susreti kineskih i privrednika iz centralne i istočne Evrope, na kojima će se govoriti o razvojnim šansama.\nĐi je dodao da će na sajmu u Mostaru biti prisutno oko 100 predstavnika iz 50 kineskih preduzeća koji će predstaviti informacione tehnologije, umjetnu inteligenciju, poljoprivredu, kućne aparate, brze vozove.\nMostar Sajam privrede\nTrivić: Srpska u odnosu na region ima najmanje otpuštenih radnika\nTrivić: Mjere Vlade RS pomogle privredi


Stručnjaci: Evo šta za Srbiju znači Putinova posjeta - mojKontakt portal - Radio Televizija Kontakt\nStručnjaci: Evo šta za Srbiju znači Putinova posjeta\n“Srbija i njeni zvaničnici pokazuju izvesnu zrelost u razumevanju balansiranja između prioriteta zemlja o članstvu u EU i pokušaja da se pronađu mogućnosti gde bi se saradnja sa Rusijom unapredila u onoj meri u kojoj to neće remetiti evropski put zemlje”, rekao je Đukanović u izjavi Tanjugu.\nĐukanović dodaje da posjeta ruskog predsjednika “neće suštinski uticati” na nedvosmislen evropski put koji je, kako objašnjava, danas potvrdio i premijer Srbije Aleksandar Vučić.\nOn smatra da je posjeta Putina Beogradu potvrdila uzlazni trend u odnosima sa Moskvom, ali ističe da ekonomski dogovori spadaju među najvažnije rezultate sastanaka sa srpskim zvaničnicima.\n“Bitan napredak je to što je dogovoreno da će se određeni broj “fijata” izvoziti na rusko tržište i predstavlja značajan domet današnjeg sastanka Putina i premijera Vučića” ocijenio je Đukanović.\n“Čini mi se da to otvara perspektivu da se i ekonomsko stanje u našoj zemlji unapredi tako što bismo povećali izvoz u Rusku Federaciju”, objašnjava Đukanović.\nNa pitanje kakve reakcije očekuje iz zapadnih prestonica, on kaže da će Zapad “dubinski analizirati” izjave ruskog predsjednika i “signale koji su danas stigli iz Beograda”, ali da ne vjeruje da će biti “prenagljenih reakcija” prema našoj zemlji.\n“Ne verujem da će biti nekih prenagljenih reakcija prema Srbiji. Zaista se nadam da će zapadni političari i tamošnji mediji razumeti povoljne signale koji stižu iz Beograda”, ističe on.\nOn smatra da će uloga Srbije, s obzirom na složene odnose u Evropi, doći do izražaja tokom njenog predsjedavanja OEBS-u 2015. godine.\n“Srbija će morati da pokaže da ima kapaciteta da na određeni način dovede do relaksacije odnosa u Evropi zbog ukrajinske krize”, navodi on i dodaje će naša zemlja biti u jednoj specifičnoj ulozi tokom predsedavanja tom organizacijom.\nOvaj analitičar s tim u vezi kaže da će se od Srbije očekivati – kako sa Zapada, tako i od Rusije, “pomiriteljska” uloga u odnosima dve strane.\nĐukanović kaže da najava ruskog predsjednika da neće biti energetske krize u Evropi veoma značajna u kontekstu ukrajinske krize i u njoj vidi pomirljive tonove.\n“Izjava Putina je bitna za srpsko-ruske odnose i sadrži pomirljive tonove prema Evropskoj uniji što je veoma bitno s obzirom na ukrajinsku krizu”, zaključio je potpredsednik beogradskog Centra za spoljnu politiku.\nSavić: Korisna posjeta, otvorene nove mogućnosti saradnje\nProfesor Ekonomskog fakulteta Ljubodrag Savić ocijenio je danas da je posjeta predsjednika Ruske Federacije Vladimira Putina u svakom smislu uspješna jer je, kako je rekao, potpisano više sporazuma, a otvorene su i nove mogućnosti saradnje dvaju država.\n“Ekonomski najvažniji je onaj deo koji se odnosi na prodaju naših poljoprivrednih proizvoda, jer Srbija tu ima izvanredne mogućnosti”, rekao je Savić u izjavi za Tanjug.\n“Bilo je govora i oko hemijskog kompleksa. Tu nije urađeno nešto konkretno, ali imam utisak da će se raditi i oko toga, što je druga najvažnija stvar pored poljoprivrede”, rekao je Savić precizirajući da je tu riječ o preduzećima iz tog sektroa MSK kod Kikinde, Azotari i Petrhemij.\nPomenuto je, dodao je, i pitanje saradnje u okviru željeznica.\n“To nije novo, jer mi poodavno za železnicu imamo ruski kredit od 800 miliona dolara, ali se on slabo koristio. Ovo će biti vetar u leđa da se to pokrene”, smatra Savić.\nIzvjestan prostor se otvara, kaže profesor, i za izvoz automobila iz Kragujevca. Prema njegovim riječima, iako se nije razgovaralo o velikoj količini autmobila, to je značajno jer se oni ne nalaze na listi bescarinskog izvoza.\nOno što za Srbiju danas nije bila dobra vijest, kaže Savić, jeste to što je Putin nedvosmisleno rekao da za Južni tok da mora da postoji obostrana volja.\n“Moramo se očigledno strpeti malo oko Južnog toka, što nije dobro za Srbiju. Ali izgradnja tog gasovoda je ipak rezultat političke volje i odnosa EU i Rusije”, rekao je Savić istakavši da je posjeta predsjednika Ruske Federacije “veliki dan za Srbiju”.\nRiječ je o posjeti predsjednika jedne velike države, koja nam, kako kaže, pruža razumijevanje i podrške, i moralnu i u razvojnom smislu.\n“Rusija ima razumevanje za Srbiju i u ovom teeškom trenutku kada nas svi pritiskaju da se svrstamo na neku stranu. To Rusija od nas ne očekuje i zato je važno imati takvog prijatelja”, zaključio je on.\nNataša Dragojlović, koordinatorka Nacionalnog konventa o EU (NKEU) ocijenila je da je posjeta ruskog predsjednika Vladimira Putina bila dobro i sveobuhvatno osmišljena, a da je sada najvažnije da građani Srbije saznaju sadržaj danas potpisanih sporazuma i kako će se oni odraziti na naše priključenje EU.\n“O uspešnosti njegove posete je zasad rano govoriti, ali je nesumnjivo privukla veliku pažnju kako domaće javnosti i medija tako i evropskih i svetskih”, rekla je ona u telefonskoj izjavi Tanjugu, dodavši da će posjeta svakako dati povoda i za dalje komentare i praćenje i srpske i ruske politike.\nPodsjetivši da je Putinova posjeta organizovana povodom obilježavanja 70 godina od oslobođenja Beograda, Dragojlović je navela da je istorija naših odnosa sa Rusijom bogata, dinamična i, u nekim segmentima, kontroverzna te da smo imali i dobre i loše momente.\n“Da nije tog momenta, realizacija ovog sporazuma bila bi jedno ekonomsko pitanje, međutim realizacija tog sporazuma i današnje potpisivanje više novih sporazuma u okvirima ovog opšteg, posmatra se više politički negi ekonomski”, istakla je.\nPutin je, kako je primjetila, danas rekao da politika u ovom trenutku šteti ekonomiji i da bi u tom smislu trebalo zapravo tumačiti sve ono što su rezultati njegove posjete Srbiji.\n“Meni se čini da je od njegovih govora danas i deklarativnog zalaganja za dalju saradnju i podsećanje na antifašističku tradiciju ŠSR i tadašnje Jugoslavije, mnogo značajnije da građani Srbije saznaju šta je sadržaj danas potpisanih sporazuma, kako će se oni realizovati i reflektovati na naše odnose sa EU i dalje priključenje Srbije Uniji”, konstatovala je Dragojlović.\nPrema njenim riječima, on je danas pred samu vojnu paradu držao govor koji je bio sasvim prigodan i posvećen povodu zbog kog je on danas u Beogradu – 70 godina od oslobođenja, a nije bilo nikakvih velikih riječi kakve su mnogi najavljivali.\nOsvrnuvši se na najavu njegove posjete u intervjuu Politici, gdje Putin kaže da je Obamin pristup Rusiji neprijateljski, ona je ukazala da je Putin realpolitičar sa realpolitičkom spoljnom politikom, “a na postulatima takve politike nema iluzija o tome ko su vam prijatelji a ko neprijatelji”.\nOna je podsjetila i da je Putin iz Beograda otišao u Italiju i da će “tamo reći predstavnicima evropskih država sve ono što su mnogi i najavljivali i očekivali da će poručiti iz Beograda”.\n“Tamo će se sastati i sa ukrajinskim predsednikom Porošenkom pa će to biti prilika da direktno kaže sve ono što bi trebalo da doprinese rešavanju ukrajinsko-ruskog sukoba”, ocijenila je Dragojlović.\nMi u NKEU ćemo pratiti narednih dana sve ono što su rezultati današnjih sporazuma koji su potpisani, rekla je i dodala “proučićemo njihov sadržaj i pratićemo dalje reakcije predstavnika EU tim povodom”, zaključila je ona.\nGeneralni sekretar Saveta za regionalnu saradnju Goran Svilanović ocijenio je da je iz izjava tokom današnje posjete ruskog predsjednika Vladimira Putina Srbiji jasno da postoji velika zainteresovanost i prostor za unapređenje i političkih i ekonomskih odnosa naše dvije zemlje.\n“Meni je veoma drago da je bilo i u tako kratkom vremenu mogućnosti da se porazgovara i o unapređenju ekonomske saradnje, jer je svaka podrška u ovom trenutku potrebna”, rekao je Svilanović u telefonskoj izjavi Tanjugu.\n“Iz izjava Putina, predsednika Srbije i predsednika Vlade je potpuno jasno da postoji velika zainteresovanost za dalje unapređenje odnosa i ekonomskih i političkih i da postoji prostor u tom smislu”, istakao je on.\nSvilanović je, takođe, ukazao da treba pogledati suštinu ovog događaja, a to je proslava oslobođenja Beograda i onoga što je došlo poslije toga velike pobjede nad fašizmom.\n“U tom smislu je (Putin) svakako veoma dobrodošao”, zaključio je generalni sekretar Saveta za regionalnu saradnju.\nProfesor Fakulteta političkih nauka Predrag Simić ocijenio je da posjeta predsednika Vladimira Putina Beogradu ima “visoko simboličan” karakter, te da je nivo odnosa Beograda i Moskve u ovom trenutku na, kako je rekao, jednom od svojih istorijskih vrhunaca.\nTakođe, dodao je, ta posjeta je došla u trenutku “dosta zategnutih međunarodnih odnosa.\n“Naravno, poruke koje je uputio Putin iz Beograda su značajne i van okvira bilateralnih odnosa jer se odnose na čitav regionu a pogotovo na odnose sa Zapodom. Ovo su prve poruke koje predsednik Putin upućuje svetu, EU i SAD posle uvođenja sankcija zbog događaja u Ukrajni i čini mi se da će one sada biti predmet pomnog praćenja”, rekao je Simić u izjavi za Tanjug.\n“To se nije odrazilo samo u političkim izjavama koje su predsednici dve zemlje uputili tokom posete nego i u ekonomskim aranžmanima uključujući i to da je Putin još šire otvorio vrata ruskog tržišta srpskom izvozu i srpskim proizvođačima potvrdio podršku koju Srbija uživa u Rusiji za svoje bitne interese, uključujući Kosovo”, rekao je Simić.\nDanašnja vojna parada i doček Vladimira Putina pokazali su jasnu podršku naroda Vojsci Srbije i njegovu želju za najbližom saradnjom sa Ruskom Federacijom, izjavila je predsjednica demoktratske stranke Srbije Sanda Rašković Ivić.\n“Veliki broj ljudi na paradi pokazao je da je Vojska Srbije, uz Srpsku Pravoslavnu Crkvu, institucija od najvećeg narodnog poverenja. Pohvale za uspešnu realizaciju parade zaslužuje Ministarstvo odbrane, ali i svi vojnici koji su učestvovali u njenoj pripremi i realizaciji”, navela je predsjednica DSS, koja je prisustvovala paradi organizovanoj u Beogradu povodom sedam decenija od oslobođenja glavnog grada u Drugom svjetskom ratu.\nOna je, kako se navodi u saopštenju DSS, dodala da su veliki aplauzi upućeni predsjedniku Ruske Federacije Vladimiru Putinu, znak zahvalnosti građana Srbije njegovim nastojanjima da očuva teritorijalni integritet Srbije i vitalne interese srpskog naroda.\n“Masovna skandiranja građana “Srbija-Rusija, ne treba nam Unija” jasan su glas i mišljenje naroda o ulasku Srbije u Evropsku uniju. Narod Rusiju doživljava kao najvećeg saveznika, koji je pomogao Srbiji i pre 100 i pre 70 godina i koji to čini i danas. Državno rukovodstvo treba da sledi taj glas naroda i prekine pogrešnu evrounijatsku politiku i iskoristi sve potencijale za saradnju sa Ruskom Federacijom”, rekla je Rašković Ivić.\nVlahović: Putinova posjeta će pogurati izvoz u Rusiju\nPredsjednik Saveza ekonomista Srbije Aleksandar Vlahović izjavio je da je posjeta predsednika Rusije Vladimira Putina i ekonomski korisna, jer nam donosi proširenje mogućnosti izvoza iz Srbije.\nVlahović je u izjavi Tanjugu rekao da bez izbalansiranosti spoljnotrgovinske razmjene nema ni postizanja dugoročne makroekonomske stabilnosti Srbije.\n“Neophodno je da povećamo izvoz i da dođemo do toga da nam spoljnotrgovinski bilans bude bar na nuli, odnosno da izvoz bude jednak uvozu”, rekao je Vlahović komentarišući najavu da će Srbija nakon ove posjete imati veću mogućnost za izvoz prehrambenih proizvoda, ali i da će možda doći do izvoza “Fijatovih” automobila u Rusiju.\nGovoreći o gasovodu “Južni tok”, Vlahović je rekao da je od samog starta bilo jasno da, ako ne postoji dogovor svih strana koje u tome učestvuju, da će i realizacija tog projekta biti teška.\n“U investicionom smislu, kroz priliv uvećanog kapitala, realizacija Južnog toka bi bila pozitivna za Srbiju, odnosno uticala bi pozitivno na nivo ekonomskih aktivnosti. Međutim, bez prethodne političke saglasnosti i usaglašenih ekonomskih interesa na relaciji Rusija-EU, to će biti teško. Srbija na to ne može i neće uticati”, zaključio je Vlahović.\nKnjiga “Tvin Piks” otkriva rasplet serije


Konkurs za „Vrmdža fest 2021” otvoren do 1. jula\n29. aprila 2021. Katarina PetrovićLeave a Comment on Konkurs za „Vrmdža fest 2021” otvoren do 1. jula\nObjavljen je konkurs za prijem filmova za peti internacionalni Festival turističkog i ekološkog dokumentarnog filma „Vrmdža fest 2021”. Konkurs je otvoren do 1. jula, a rezultati selekcije biće objavljeni 10. jula.\nPlanirano je da se ova manifestacija održi u drugoj polovini meseca jula 2021. godine, sa mogućim izmenama termina i načina održavanja, u skladu sa merama za sprečavanje i suzbijanje zarazne bolesti kovid-19.\nOrganizator festivala je LAG Rtanj uz logističku podršku Mesne zajednice Vrmdža i opštine Sokobanja. Neformalni partner festivala je Udruženje građana Forum Artistikum.\nFestival „Vrmdža fest” koji se održava u predivnom ambijentu podnožja srednjovekovnog Latin grada je takmičarskog karaktera, dok celokupan program sadrži takmičarski i revijalni deo. Filmovi koji ne budu izabrani za takmičarski deo programa, a ispunjavaju uslove konkursa, biće prikazani u revijalnom delu programa.\nNagrade se dodeljuju za najbolji film festivala Gran pri „Latin grad- Vrmdža fest 2021”, za najbolji televizijski film kao i za najbolji film iz oblasti turizma, ekologije, etno kultura života na selu i za najbolji strani film,\nNa konkurs se mogu poslati svi dokumentarni ili televizijski filmovi na temu turizma, ekologije i etno kulture života na selu, producirani u prethodne tri godine. Film ne sme biti duži od 90 minuta i mora biti na srpskom jeziku ili sa srpskim titlom i u HD ili SD rezoluciji, poručuju organizatori. Potrebno je dostaviti i sinopsis ili tekstualno objašnjenje dužine između 100 i 200 reči, dijalog listu (ukoliko postoji), biografiju i fotografiju autora, godinu i mesto rođenja autora filma, zanimanje, mesto boravka i kontakt.\nTokom praznika zatvoren deo puta ka Ozrenu\n9. novembra 2020. 9. novembra 2020. Marko Božinović\n28. oktobra 2019. Katarina Petrović


Dogovor Izraela, Danske i Austrije o razvoju vakcina uznemirio Evropu - Radio Sto Plus\nIzrael, Austrija i Danska stvorili su savez za razvoj i proizvodnju vakcina sledeće generacije protiv Kovida-19 i time uznemirili Evropu. U prisustvu danske premijerke Mete Frederiks i austrijskog kancelara Sebastiana Kurca, sporazum je večeras u Jerusalimu objavio izraelski premijer Benjamin Netanjahu čija je zemlja...\nKurc je ove nedelje izjavio da „više ne treba zavisiti samo od EU za proizvodnju vakcina druge generacije“ i da je „Evropska agencija za lekove prespora pri odobravanju vakcine“.Izrael i dve zemlje EU – Austrija i Danska, formiraće „fond za istraživanje i razvoj“ i „počeće zajedničke napore za proizvodnju budućih vakcina“, rekao je novinarima šef izraelske vlade.\nZahvaljujući ugovoru s farmaceutskim gigantom „Pfizer“, Izrael računa na brzu isporuku vakcina u zamenu za biomedicinske podatke o njihovom uticaju na svoje stanovništvo.\nTime je omogućeno da se bar prvom dozom vakciniše više od polovine od 9,3 miliona Izraelaca i da se obave masovni testovi koji su potvrdili efikasnost vakcine „Pfizer/BioNtech“.\n„Moramo priznati da smo na nivou EU bili ili previše optimistični, ili smo verovali u vrlo optimistična obećanja ‘AstraZenece’, a da nismo detaljno proverili njihove proizvodne kapacitete.\nEvropa mora da uči na svojim greškama“, izjavio je belgijski ministar u Briselu.\n„Pozdravljamo to što države-članice istražuju sve mogućnosti za poboljšanje evropskog odgovora na virus“, rekao je portparol Erik Mamer.\n„Ne smatramo da je tu nešto protivrečno“.


Košarkaši Crvene zvezde mts savladali su na gostovanju Tamiš rezultatom 86:87 (20:25, 21:22, 19:24, 26:16). Junak pobede u 5. kolu Superlige Srbije bio je Stefan Janković koji je pogodio trojku neposredno pre poslednjeg zvuka sirene.\nKošarkaši Crvene zvezde mts savladali su u Pančevu Tamiš rezultatom 86:87 nakon velike drame u završnici. Crveno-beli su bili u izrazito teškoj situaciji jer su šest sekundi pre kraja bili u zaostatku dva poena i protivnik je imao loptu.\nIpak, agresivna odbrana na izvođenju lopte, a potom i mirna ruka Stefana Jankovića bili su momenti odluke u ovom meču. Janković je sa vrha ''kapice'' pogodio trojku i doneo četvrti trijumf u Superligi Srbije svojoj ekipi.\nCrveno-beli nisu briljirali, ali su u odlučujućim momentima pokazali karakter i slavili nakon neizvesne završnice. Tokom čitave utakmice Crvena zvezda nije igrala dobro u odbrani što je donelo domaćinu mnogo samopouzdanja u šutu. To je Tamiš umalo naplatio postigavši 26 poena u poslednjoj deonici, ali su crveno-beli u odlučujućim momentima bili agresivni odbrani i mirne ruke. Po već opisanom scenariju Stefan Janković je doneo novi trijumf u Superligi Srbije.\nNajefikasniji akter utakmice bio je Džejms Feldin koji je postigao 22 poena. Pratio ga je upravo Janković sa 14, dok su dvocifreni još bili Filip Čović sa 11 koševa i Tejlor Ročesti koji je ubacio 10.\nU grupi A Superlige Srbije sada se okreće krug i u sledećem kolu će Crvena zvezda gostovati Mladosti iz Zemuna.\nTamiš - Crvena zvezda mts 86:87 (20:25, 21:22, 19:24, 26:16)\nCrvena zvezda mts: Čović 11 (5as), Kešelj 2, Davidovac 2, Lazić 3, Radanov 3 (8sk) Dobrić, Feldin 22, Janković 14 (5sk), Ročesti 10 (6as), Omić 5 (6sk), Lesor 7 (5sk) Jovanović 8.\nPočinje novi Evroligin turnir u organizaciji Crvene zvezde


Da li će usvajanje predloga Zakona o sezoncima proći ispod radara javnosti? - Ozonpress :: internet portal\nTag: naled, sezonci, Zakon\nOrganizacije civilnog društva i sindikati strahuju od poznatog scenarija u kome nadležno ministarstvo odlaže javnu raspravu do letnjeg perioda kako bi se izbegao masovniji odziv zainteresovane i stručne javnosti. Ovo i ne čudi s obzirom da je od samog početka procedura izmene Zakona bila netransparentna – nepoznato je kada je raspisan poziv za učešće u radnoj grupi i koje organizacije pored NALED-a učestvuju u njenom radu.\n– Prošlo je šest meseci od prvog sastanka radne grupe koja u okviru Ministarstva za rad, boračka i socijalna pitanja radi na izmeni Zakona o sezonskim poslovima, a ni dalje nema zvaničnih informacija o tome kada će se predlog Zakona naći na javnoj raspravi. Organizacije civilnog društva i sindikati strahuju od poznatog scenarija u kome nadležno ministarstvo odlaže javnu raspravu do letnjeg perioda kako bi se izbegao masovniji odziv zainteresovane i stručne javnosti. Ovo i ne čudi s obzirom da je od samog početka procedura izmene Zakona bila netransparentna – nepoznato je kada je raspisan poziv za učešće u radnoj grupi i koje organizacije pored NALED-a učestvuju u njenom radu – kaže Aleksandra Lakić, portparol političke platforme Solidarnost.\n– Na nedavno održanoj tribini u Domu omladine, ministarka Darija Kisić Tepavčević tvrdila je kako iz njenog ministarstva neće izaći ni jedan zakon koji je suprotan interesima radnika i radnica. Ipak i sam naziv novog Zakona (Zakon o radnom angažovanju na određenim poslovima u skladu sa povećanim potrebama poslodavca) ukazuje da se nastavlja usvajanje zakona koji su u interesu poslodavca, a radnike ostavljaju u statusu jeftine i nezaštićene radne snage – naglašava Aleksandra Lakić.


Vlasnici noćnih klubova se nadaju nesmetanom radu od petka – Mladi Nikšića\nUdruženje noćnih klubova očekuje da će noćni klubovi nastaviti sa radom već od petka, ili najkasnije od drugog avgusta, do kada bi trebalo da bude funkcionalan elektronski Kovid sertifikat u Crnoj Gori. Iz Udruženja su kazali da nadležnima zamjeraju što to pitanje nije riješeno ranije, ali su poručili da neće protestovati, kako ne bi ugrožavali turističku sezonu.\n“Naravno, pod uslovom da se elektronski sertifikat pribavi za Crnu Goru i u tom slučaju od petka bi trebalo da obavljamo svoju djelatnost, ako ne, onda bi to trebalo da bude 2. avgust, odnosno ponedjeljak”, rekao je Ivanović, prenose Vijesti.\n“Svi imamo jedan veliki problem trenutno koji ćemo pokušati da prevaziđemo, naravno bez tih protesta i svega jer to ugrožava i zdravlje a i sliku, jer je Crna Gora kao turistička destinacija dobro popunjena”, kazao je Ivanović.\n“Nije nam dozvoljen rad bez tih sertifikata, ali to pitanje je trebalo da bude pokrenuto još u junu a ne sada – dan za dan mjere, nas ugrožavaju i mi nemamo drugih rješenja već da se borimo za egzistenciju, radnike”, naveo je Lazović.


U objavi na Instagramu prošlog leta Najl Nijami, programer projekta, predstavio je kuću s devet spavaćih soba, sedam bazena, garažom za 50 automobila, vinskim podrumom sa 10.000 boca, pa čak i vlastitim noćni klubom, kuglanom i klizalištem.\nPromovisana kao najveća i najskuplja kuća u SAD, očekivalo se da će The One na tržištu dostići cenu od 500 miliona dolara, prenosi portal Indeks.\nNo, zbog kašnjenja i komplikacija, po nalogu suda naći će se na aukciji po upola manjoj početnoj ceni od 250 miliona dolara.\nNijami je 2018. pozajmio 82,5 miliona dolara od Hankey Capitala kako bi nastavio da gradi kuću. No u martu ove godine Hankey je izdao obavještenje o neispunjavanju obaveza i poslao imovinu na prodaju. Nijami je imao 90 dana da plati ili ponovo pregovara o dugu, koji je, prema sudskim dokumentima, narastao na više od 110 miliona dolara.\nVrhovni sud okruga Los Anđeles imenovao je Teda Lejnsa iz „Lejns menadžmenta“ stečajnim upravnikom koji će pripremiti imanje za prodaju nakon što budu izdate sve dozvole.\n- Ovo je vrlo komplikovana nekretnina s dosta otvorenih pitanja”, napisao je Lejns u svom izvještaju. “Trenutno je fokus na dobijanju potpunog osiguranja i izradi vremenskog okvira i proračuna za osiguranje upotrebne dozvole kako bi se maksimizirala vrednost i kako bi nekretnina postala konkurentnija na tržištu.\nLejns je rekao da bi popravka i završetak nedovršene kuće mogli koštati 10 miliona dolara i trajati do godinu dana, prenosi Bankar.me\nAli Perkins, stručnjak za nekretnine iz SierraConstellation Partnersa, rekao je stečajnom sudu da će vila najverovatnije biti prodata u trenutnom stanju.\nNajskuplja kuća u SAD\nRoman Abramovič kupio novu SUPERJAHTU - vredna je pola milijarde evra, ima i HELIODROM i samo je dadatak kolekciji koju poseduje


RTV BIR - Hatem Bazian: Desničari na Zapadu koriste islamofobiju za pobjedu na izborima\nHatem Bazian: Desničari na Zapadu koriste islamofobiju za pobjedu na izborima Istaknuto\nUgledni islamski učenjak i redovni profesor na američkom Univerzitetu u Barkleyju Hatem Bazian izjavio je da desničarske političke opcije na Zapadu koriste islamofobiju i ksenofobiju kao alat za dobijanje izbora.\n“U Evropi i u SAD-u se islamofobija koristi kao politički projekt koji je povezan s desnim krilom, a ponekad i s diskreditiranim političkim elitama koje do pobjeda na izborima dolaze demoniziranjem muslimana“, kazao je Bazian za agenciju Anadolija (AA).\nBazian je suosnivač i profesor islamskog prava na američkom koledžu Zaytuna i kolumnista istanbulskog časopisa “Daily Sabah“, a trenutno učestvuje na trodnevnoj konferenciji koja se na temu islamofobije održava na Univerzitetu “Sabahattin Zaim“.\nIstičući da je demoniziranje muslimana postala predizborna strategija, Bazian je kazao da su desničarske političke partije u mnogim zemljama Evrope došle na vlast tako što su za predizborne potrebe iskoristili izbjegličku krizu.\n“Desničari se na Zapadu pokušavaju predstaviti kao zaštitnici zapadnog društva od stranaca, što im je jedini način da povrate utjecaj na političkoj sceni“, kazao je Bazian.\nOn je također upozorio da islamofobiju i ksenofobiju koriste i marginalizirane neonacističke i rasističke grupe kako bi povratile utjecaj u zajednici.\nTrump saudijskom kralju: Bez SAD-a na biste mogli izdržati ni dvije sedmice\nRotterdam: Pegida odustala od skupa ispred džamije nakon protesta građana\nŠvedska: Seminar o islamofobiji\nÇavuşoğlu: "Turska zaslužuje poštovanje i podršku Sjedinjenih Država u ovoj suštinskoj borbi"\nViše iz kategorije: « Afganistan: Avioni bombardovali medresu, poginulo najmanje 100 ljudi\tErdogan: Kad biste dali samo zekat, u svijetu ne bi bilo siromaštva »


Agencija S&P zadržala pozitivne izglede za poboljšanje kreditnog rejtinga Srbije\nAgencija Standard and Poor’s zadržala pozitivne izglede za poboljšanje kreditnog rejtinga Srbije\nRejting agencija Standard and Poor’s zadržala je pozitivne izglede za poboljšanje kreditnog rejtinga Srbije za dugoročno zaduživanje u domaćoj i stranoj valuti i potvrdila kreditni rejting Srbije na nivou „BB–“. Potvrđen je i kreditni rejting Srbije za kratkoročno zaduživanje na nivou „B“.\nPrema navodima agencije Standard and Poor’s, pozitivni izgledi za poboljšanje kreditnog rejtinga odražavaju pre svega ubrzanje privrednog rasta, punu posvećenost Vlade fiskalnoj konsolidaciji i smanjenje spoljne neravnoteže, uz rast stranih direktnih investicija.\nU svom saopštenju agencija posebno naglašava operativnu nezavisnost i jačanje kredibiliteta Narodne banke Srbije. Tome doprinosi nekoliko godina zaredom niska i stabilna inflacija, koja će, prema mišljenju agencije, ostati u granicama cilja od 3 ± 1,5% u srednjem roku.\nAgencija Standard and Poor’s smatra da će u narednim godinama Srbija imati stabilan privredni rast vođen investicijama u izvozno orijentisane sektore, dok će rast zaposlenosti i zarada u privatnom sektoru, uz stabilan priliv doznaka, uticati i na rast privatne potrošnje. Dodatnu mogućnost za ubrzanje privrednog rasta agencija vidi u daljem sprovođenju strukturnih reformi i povećanju stope aktivnosti radne snage na tržištu rada.\nKada je reč o fiskalnim kretanjima, agencija Standard and Poor’s ističe značajno smanjenje deficita opšte države, naglašava opredeljenost Vlade da nastavi fiskalnu konsolidaciju i očekuje dalje smanjenje učešća javnog duga u BDP-u. Kao mogućnost za još brže popravljanje fiskalnih performansi, agencija navodi završetak restrukturiranja javnih i državnih preduzeća.\nOcenjuje se da je popravljanje fiskalnih performansi imalo važnu ulogu i u smanjenju spoljne neravnoteže. Pored toga, konstatuje se da je, kao rezultat snažnog rasta izvoza, deficit tekućeg računa smanjen na 4% BDP-a. Očekuje da će se tekući deficit na tom nivou zadržati u ovoj i narednim godinama, kao i da će u celini ostati pokriven stranim direktnim investicijama.\nAgencija Standard and Poor’s očekuje da će postignuta cenovna stabilnost biti očuvana i u narednom periodu, tj. da će inflacija ostati u granicama cilja od 3 ± 1,5%. Konstatuje se i smanjenje učešća problematičnih kredita u ukupnim kreditima kao rezultat preduzetih aktivnosti Vlade i Narodne banke Srbije na rešavanju pitanja problematičnih kredita. Podseća i da su rezultati posebnih dijagnostičkih ispitivanja potvrdili da je bankarski sektor Srbije adekvatno kapitalizovan.\nNa kraju, u svom saopštenju agencija navodi i parametre koji će uticati na odluku o mogućem povećanju kreditnog rejtinga, pri čemu ističe nastavak fiskalne konsolidacije, dosledno sprovođenje strukturnih reformi, očuvanje cenovne stabilnosti, kao i održivog nivoa tekućeg deficita.


Lepe vesti: Korona virus ima slabu tačku - Zdrava i prava\nLepe vesti: Korona virus ima slabu tačku\nKorona virus ima slabu tačku. Čitav naučni svet fokusiran je na pronalazak vakcine protiv korona virusa, no istovremeno se radi na razvitku leka ili tretmana koji bi bio efikasan lek protiv ove infekcije ili bar minimizirao mogućnost razvoja teškog oblika virusa korona.\nI dok sa nekoliko frontova čujemo razlilčite informacije o plasiranju vakcine, a neki obećavaju da će biti gotova već na jesen ove godine, naučnici iz SAD-a tvrde da su pronašli mogući lek za Kovid-19.\nU studiji sprovedenoj na Univerzitetu Kanzas, objavljenoj u časopisu “Science Translation Medicine”, navodi se da su stručnjaci pronašli teraputski cilj koji ima važnu ulogu u replikaciji virusa u ljudskom telu.\nPrema istraživačima 3C proteaze korona virusa, poznate kao 3CLpro, su snaže terapeutske mete, jer igraju važnu ulogu u replikaciji virusa u ljudskom telu. Oni tvrde da upotreba optimizovanih inhibitora 3CLpro može da blokira replikaciju ljudskog korona virusa koji je izazvao i izbijanje virusa MERS i SARS, kao i novog SARS-CoV-2.\nOvi nalazi ukazuju da ova serija jedinjena može da se dalje posmatra kao potencijalni lek za infekciju korona virusom kod ljudi.\nPodsetimo, korona virus prisutan je već više od 7 meseci širom čitavog sveta. Više do 18, 8 miliona ljudi širom sveta do sada je testirano pozitivno na korona virus, dok je više od 700 hiljada ljudi izgubilo život.\nZanimljivo ovo je jedno odposlednjih saznanja vezanih za ovu infekciju, a mnoge teorije i saznanja menjala su se tokom meseci. Na otkrivanju avih aspekata bolesti rade hiljade istraživača i medicinskih radnika širom sveta.\nSnizite visok krvni pritisak za 10 sekundi uz ove namirnice


ISPISANA ISTORIJA: Zvezda oborila rekord Makabija i Partizana, i poslala crno-bele na Cedevitu! • HAPPYTV.RS\nISPISANA ISTORIJA: Zvezda oborila rekord Makabija i Partizana, i poslala crno-bele na Cedevitu!\nBila je ovo utakmica u kojoj bi crveno-beli eventualnim porazom od Đetića otišli na Partizan u polufinalu Jadrana, ali to se nije dogodilo. Tim Dejana Radonjića je pre svega dobrim šutem za tri poena te dobrom igrom Čarlsa Dženkinsa, Luke Mitrovića i Ognjena Kuzmićauspeo prvo da drži na rastojanju raspoložene Podgoričane, a potom u drugom poluvremenu i da ih “prelomi” i, ispostavilo se, ubedljivo pobedi.\nZato je Dženkins ponovo preuzimao plejmejkersku štafetu od Voltersa i rovitog Jovića i bio pokretačka snaga crveno-belih. Pomagao mu je Gudurić. Protivtežu im je pravio Gordić koji je igrao veoma nadahnuto u prvom poluvremenu. Ali, Zvezda je pored neverovatnog Dženkinsa(17 poena za 20 minuta) imala i Kuzmića i dobar šut za tri (9/11) pa je otišla na odmor sa pet razlike - 50:45.


Obim tržišta nepokretnosti smanjen za 40 odsto – ASinfo Portal\nObim tržišta nepokretnosti smanjen za 40 odsto\n04.08.2020. / 16:37\nBANJALUKA – Obim tržišta nepokretnosti u Republici Srpskoj je tokom vanrednog stanja usljed pandemije virusa korona, od 3. aprila do 23. maja, smanjen za 40 odsto u odnosu na isti period prošle godine, saopšteno je iz Republičke uprave za geodetske i imovinsko-pravne poslove /RUGIP/.\nPomoćnik direktora za ekonomsko-finansijske poslove RUGIP-a Dragan Stanković kaže da je u tom periosu najviše prometovano poljoprivrednim zemljištem – 30 odsto i stanovima – 22 odsto u odnosu na ukupan broj prometovanih nepokretnosti.\nOn je naglasio da je najviše kupoprodajnih ugovora zabilježeno u Bijeljini i Banjaluci, dok je najviše prometovanih nepokretnosti zabilježeno u Laktašima, saopšten je iz RUGIP-a.\n“Ukupna suma cijena nepokretnosti ostvarenih u kupoprodajnim ugovorima registrovanim u Registru cijena nepokretnosti za period 1. januar – 30. jun iznosi 239.388.240 KM, te je za 47.266.817 KM manja u odnosu na isti period 2019. godine”, rekao je Stanković.\nOn kaže da je u aprilu registrovano skoro 60 odsto manje kupoprodajnih ugovora u odnosu na isti mjesec 2019. godine.\nPrema njegovim riječima, u narednim mjesecima zabilježen je rast predaje zahtjeva za promjenu upisa prava vlasništva u evidencijama RUGIP-a, tako da je u junu ove godine registrovano sedam odsto više kupoprodajnih ugovora nego u istom periodu prošle godine.\nStanković, koji je i supervizor radne grupe koja radi na sprovođenju CILAP projekta u okviru Sektora za normativne poslove, evropske integracije i međunarodne projekte RUGIP-a, kaže da se cijene nepokretnosti nisu mijenjale.\nOn je pojasnio da RUGIP redovno informiše javnost o kretanju cijena na tržištu nepokretnosti putem godišnjih izvještaja iz Registra cijena nepokretnosti.\nStanković je dodao da je zbog povećanog interesovanja medija, građana, privrednih i poslovnih subjekata za pouzdanim podacima sa tržišta nepokretnosti u periodu pandemije virusom korona, RUGIP izradio polugodišnji izvještaj o tržištu nepokretnosti sa osvrtom na period vanrednog stanja kako bi se dobila sveobuhvatna slika.\nOn je podsjetio da od početka osnivanja Registra cijena nepokretnosti Republike Srpske, odnosno u periodu od 1. januara 2017. do 30. juna ove godine zabilježen promet veći od dvije milijarde KM.\nU skladu sa članom 21. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o premjeru i katastru Republike Srpske, a uz podršku švedskog donatorskog Projekta za unapređenje zemljišne administracije i procedura u BiH-CILAP, početkom januara 2017. godine RUGIP je počeo sa evidentiranjem ugovora o kupoprodaji nepokretnosti na teritoriji cijele Srpske i njihovim unosom u sistem Registra cijena nepokretnosti.\n“Registar obezbjeđuje podatke sa tržišta nepokretnosti i bio je neophodan Srpskoj kako bi se tržište nepokretnosti razvijalo na način da omogućava da tržišne sile utiču na formiranje cijena. Time je olakšano poslovanje svih koji su direktno ili indirektno vezani za poslove sa nepokretnostima, direktne strane i domaće investicije ne zaobilaze sektor nepokretnosti i stvaraju se uslovi koji garantuju sigurnost učesnicima na tržištu”, pojašnjavaju iz RUGIP-a.\nIz RUGIP-a ističu da je to samo dio unapređenja administrativnog sistema za upravljanje nepokretnostima, te dodaje da čitav sistem mora težiti komunikaciji svih učesnika i njihovih baza podataka, prikupljanju podataka na jednom mjestu, njihovoj jednostavnosti, ažurnosti i upotrebljivosti u različite svrhe.\n“Izgrađeni sistem Registra ima kapacitet da obezbjedi sveobuhvatno prikupljanje, čuvanje i distribuciju podataka sa tržišta nepokretnosti za različite namjene, učesnike na tržištu i druge zainteresovane”, naglašavaju u RUGIP-u.\nIz RUGIP-a navode da je osnovni cilj uspostavljanja i vođenja Registra plansko praćenje cijena i analiza tržišta nepokretnosti, a kako bi svi akteri, te investitori na tržištu nepokretnosti Republike Srpske imali lako dostupne podatke o cijenama i drugim karakteristikama nepokretnosti na različitim lokacijama i vremenskim periodima.\n“Transparentnost i dostupnost podataka registra pruža mogućnost razvoja tržišta nepokretnosti, te formiranje realnih cijena na osnovu zakona ponude i potražnje”, ističu iz RUGIP-a. Srna\nTagovi: rugipvirus korona


Etika i tehnologija – tema DIDS-a - Internet ogledalo\nYou are at:Home»Konferencije»Etika i tehnologija – tema DIDS-a\nEtika i tehnologija – tema DIDS-a\nBy Nina Kovacevic on\t 24.2.2022 Konferencije\nJedna od najuticajnijih konferencija posvećenih internetu – DIDS (Dan internet domena Srbije), ove godine će biti održana 16. marta u hibridnom formatu. Cilj konferencije je da, kako slogan „Novi prioriteti“ kaže, razmotri nove prioritete koji će okupirati poslovnu zajednicu u predstojećem periodu, a jedan od takvih prioriteta je usklađivanje mogućnosti koje pruža tehnološki razvoj sa etičkim, ali i pravnim normativima. Konferenciju koju organizuje Fondacija „Registar nacionalnog internet domena Srbije“ (RNIDS) moguće je pratiti besplatno, ali je za pristup sadržajima potrebna registracija koja se obavlja na sajtu dids.rs.\nSažetak predavanja Lazara Džamića, kreativnog i brend stratega, sumira motivaciju ovog tematskog bloka konferencije, a to je da su izazovi modernog biznisa sve više etički, a sve manje stručni. „Moderni marketing stručnjaci se sve više suočavaju s pitanjem ne da li nešto mogu da urade, već da li treba,“ glasi teza Džamića, a upravo tehnologija je omogućila beskrajne mogućnosti čije korišćenje može da bude etički sporno.\nRazvoj moderne tehnologije počiva na kôdu, no, kakve etičke dimenzije nečega kao što je programiranje možemo razmatrati? Igor Spasić, arhitekta softverskih rešenja, koji će na DIDS-u govori na temu „Etički kôd“, smatra da je danas, kada postoji više programabilnih uređaja nego ljudi na planeti, neophodno postavljati pitanja o vrednostima kôda koja nisu isključivo ekonomske prirode. Podjednako je važno neprestano tražiti odgovore na ova pitanja, vagati značaj, uticaj i domet kôda.\nTematski celinu zaokružiće predavanje britanskog stručnjaka i tema koja do sada nije načinjana na domaćim konferencijama i u medijskom prostoru, a to je oblast regulisanja upravljanja veštačkom inteligencijom i prepoznavanjem emocija. Endru Mekstej (Andrew McStay), profesor Digitalnog života na Univerzitetu u Bangoru u Velikoj Britaniji, govoriće na temu „Etika veštačke inteligencije i prepoznavanje emocija“. Pitanje prepoznavanja emocija se nalazi pod lupom kreatora politika kao nikada do sada, i prioritetno se pristupa njegovom rešavanju u kontekstu pravne zaštite i zaštite ličnih podataka. Mekstej će istražiti aktuelne procese kojim se etičke vrednosti pretaču u praktično upravljanje, pri čemu će dati istorijski kontekst tehnologija, kao i uvid u stavove društva, da bi se dalje osvrnuo na ključne pravne promene, i na etičke slabe tačke i moguća rešenja.\nViše informacija o temama i predavačima dostupno je na sajtu dids.rs gde se obavlja i registracija za pristup sadržajima konferencije.\nOvogodišnji DIDS će okupiti stručnjake iz međunarodnih i domaćih kompanija među kojima su Google, Smashing magazine, Bayer, Onet, Httpool, Bangor University, Direct Media i dr, koji će podeliti svoje ekspertize, uvide i zaključke kroz predavanja i diskusije, i razmotriti koje su to sfere poslovanja dobile nove dimenzije, forme i oblike, kako i koliko se transformisalo ono što znamo kao upotrebu interneta u poslovanju. DIDS ispituje koji su se to Novi prioriteti pojavili u domenu internet poslovanja, ali i kakve se promene već vide na horizontu, promene koje će ubrzo doneti opet nove prioritete.\nDan internet domena Srbije DIDS 2022 etika internet konferencija Novi prioriteti Registar nacionalnog internet domena Srbije RNIDS tehnologija


Zagovaranje i promocija - AMFI\nJedna od ključnih aktivnosti Udruženja mikrofinansijskih organizacija u BiH (AMFI) je zagovaranje. Aktivnosti zagovaranja uglavnom su usmjerene na vladu, donatore i komercijalne aktere i to tim redom.\nAMFI vrši zagovaranje na državnom nivou i nivou lokalne vlade, kao i na nivou mikrokreditnih organizacija (MKO) i klijenata. Glavna područja zagovaranja uključujuju izradu novog regulatornog okvira za MKO-e, programa izgradnje kapaciteta i promoviranja mikrofinansija.\nOstale aktivnosti uključuju organiziranje susreta sa učešćem uticajniih osoba koje kreiraju politike, radionica za članove na kojima bi se pripremali i razgovarali o bitnim pitanjima, te radionice za političare u svrhu informiranja, promocije i zagovaranja.\nWeb visits 661


2004-11-17 HAG/DEN HAAG\nOstatak kazne od 35 godina zatvora na koju je osudjen presudom Žalbenog veća u aprilu ove godine, general Radislav Krstić, bivši komandant Drinskog korpusa VRS, izdržavaće u Velikoj Britaniji, navodi se u odluci predsednika Tribunala Teodora/Theodor Merona koja je danas objavljena u Tribunalu.\nGeneral Krstić prvi je optuženi iz Medjunarodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju upućen na izdržavanje kazne u Veliku Britaniju, budući da su zatvori ove zemlje stavljeni na raspolaganje Tribunalu tek u aprilu ove godine, posle postignutog sporazuma sa UN.\nKrstić je u Pritvorskoj jedinici UN u Sheveningenu/Scheveningen do sada proveo gotovo punih šest godina. Snage SFOR uhapsile su ga 2. decembra 1998 godine i dan kasnije prebačen je u Hag. Na prvom pojavljivanju pred sudijom Krstić se izjasnio da nije kriv i osamnaest meseci kasnije počelo je prvo sudjenje za zločin u Srebrenici gde je u leto 1995. godine ubijeno preko sedam hiljada muslimanskih muškaraca iz enklave pod nominalnom zaštitom UN, a proterano oko 30 hiljada žena i dece.\nNakon 98 dana sudjenja koje je okončano 29. juna 2001. godine, Raspravno veće je Krstiću u avgustu iste godine izreklo presudu koja će u tribunalovoj istoriji ostati zabeležena kao prva presuda za genocid. Krstić je proglašen krivim za genocid u Srebrenici i osudjen na 46 godina zatvora. I odbrana i optužba su dve sedmice kasnije na tu presudu uložile žalbu.\nPresudom koju je donelo većinom glasova (4:1) 19. aprila ove godine Žalbeno veće je potvrdilo da je u Srebrenici počinjen zločin genocida ali je i preinačilo kaznu koju je Krstiću izreklo Pretresno veće. Uz obrazloženje da je general Krstić u srebreničkom genocidu učestvovao kao "pomagač i podržavalac, a ne kao glavni izvršilac", Žalbeno veće mu je smanjilo kaznu sa 46 na 35 godina zatvora.\nU kaznu je uračunato i vreme koje je optuženi proveo u Pritvorskoj jedinici što u slučaju generala Krstića iznosi šest godina. Preostalih 29 general Krstić će, odlukom predsednika suda izdržavati u zatvoru u Velikoj Britaniji.


:: Naslovna strana > Vesti >Konkurs za godišnje nagrade Inženjerske komore Srbije\nKonkurs za godišnje nagrade Inženjerske komore Srbije\nInženjerska komora Srbije dodeljuje godišnje nagrade članovima Komore i drugim licima, kao priznanje i stimulaciju za uspeh i napredak u struci, i to u tri kategorije: za životno delo, za izuzetno dostignuće u struci iz delatnosti članova Komore i za ostvarivanje izuzetnih rezultata na početku stručne karijere.\nNagrade Komore se laureatima dodeljuju na svečanosti povodom obeležavanja Dana Inženjerske komore Srbije, 14. juna 2013. godine.\nPredlozi kandidata za dodelu ovih nagrada se mogu dostaviti najkasnije do 20. maja 2013. godine, poštom ili lično, na adresu: Inženjerska komora Srbije, Bulevar vojvode Mišića 37, II sprat, 11000 Beograd.\nPravo podnošenja predloga za dodelu nagrada imaju svi organi i tela Inženjerske komore Srbije, matični fakulteti kao i najmanje 24 člana Komore.\nPredlog kandidata trebalo bi da sadrži naziv predlagača sa potpisom ovlašćenog lica, lično ime kandidata, zanimanje, godine života, mesto prebivališta i adresu stana, i radnu biografiju i ostvarenja u struci. Uz predlog kandidata, potrebno je dostaviti i izjavu o prihvatanju kandidature za dodelu nagrada Komore.\nDetaljnije informacije o uslovima i postupku predlaganja kandidata, nalaze se na Internet stranici: www.ingkomora.rs/akti/, na kojoj su objavljeni: Odluka o postupku dodele nagrada i Pravilnik o nagradama Inženjerske komore Srbije.\nZa nagrade će konkurisati samo blagovremene i potpune prijave kandidata.


AKTUELNO | Web-Tribune.com - Part 464\nHome / AKTUELNO (page 464)\n5. septembra 2017.\tAKTUELNO 0\nŽelja Srbije da se Rusija uključi u pregovore Beograda i Prištine izgledala bi logično, ali je drugo pitanje koliko je to realno, jer nisam siguran da će evropski i američki partneri dozvoliti Beogradu da to uradi, kaže za Sputnjik ruski stručnjak Georgij Engelhard sa Instituta za slavistiku Ruske akademije nauka. …\nKriza na Korejskom poluostrvu ne jenjava: Kim Džong Un lansira rakete preko drugih zemalja, izaziva strah i gnev, Donald Tramp preti odmazdom na 100 načina, Japan se naoružava a Kina ne dozvoljava opciju napada na Pjongjang. Nakon svih, sada se oglasio i predsednik Rusije Vladimir Putin. Predsednik Rusije je, očekivano, …\nNOVA KATASTROFA U AMERICI: Pitanje života ili smrti u narednih nekoliko sati- Uragan Irma stiže brzinom 282 km/h i nosi sve pred sobom! (UŽIVO)\nUragan Irma je ojačao pa mu je dodeljena kategorija 5, a Nacionalni centar za uragane je rekao da postoji velika šansa da će pogoditi Floridu do kraja ove nedelje i tokom vikenda. Ističu da je još uvek rano da se odredi tačan smer njegovog kretanja. Ranije danas, Američki centar za …\n3. septembra 2017.\tAKTUELNO 1\nRusija je zabrinuta zbog napora NATO-a da promeni vojnopolitičku situaciju na evroatlantskom području, rekao je šef ruske diplomatije Sergej Lavrov i posebno upozorio na povećanje vojnog prisustva i infrastrukture koji se graniče sa Rusijom, uključujući stvaranje evropskog segmenta američke globalne protivraketne odbrane. Međutim, poručio je Lavrov, Rusija je u stanju …\n3. septembra 2017.\tAKTUELNO 0\nZemlja je u opasnosti – ogromni odlomljeni komadi Zemljine kore tonu, a posledica toga su jaki zamljotresi, upozoravaju geolozi. Ispucala i sve fragmentarnija severnoamerička ploča uzrok je brojnih zemljotresa u jugoistočnom delu SAD, upozoravaju naučnici sa Univerziteta Severna Karolina. Kako prenosi „Miror„, to područje pre je smatrano relativno stabilnim i …\nPage 464 of 981« First...440450460«462463464465466\t»\t470480490...Last »


ĐURIĆ IZ VAŠINGTONA Nadam se partnerskim odnosima sa SAD | Happy BSC portal\nNovi ambasador Srbije u Vašingtonu Marko Ðurić izjavio je da se nada odličnoj saradnji i partnerskom odnosu sa administracijom novog američkog predsednika Džoa Bajdena i istakao da je Srbija iskreno opredeljena za otvaranje jednog novog poglavlja u odnosima sa SAD.\nÐurić je izrazio očekivanje da će i na američkoj strani naići na zainteresovanost da se odnosi Srbije i SAD dodatno unaprede kroz postojeće i eventualno neke nove okvire saradnje.\n- Ja sam u SAD, između ostalog i da bih preneo da je Srbija danas priča o uspehu, oporavku i podizanju iz pepela i želimo da Amerika sa svojim kompanijama, inovacijama, naučnom zajednicom, pa i određenim vrednostima, bude deo tog oporavka - rekao je Ðurić.\nZamoljen da prokomentariše nagađanja da bi Medlin Olbrajt mogla da se uključi u dijalog Beograda i Prištine, Ðurić je rekao da Srbija nije u poziciji da bira s kim će razgovarati. On je ukazao na to da opredeljenje Srbije da se pronađe rešenje nije determinisano kadrovskim rešenjima u Beloj kući niti personalnim rešenjima u najvažnijim američkim institucijama, jer je Srbija otvorena za prijateljsku saradnju i izgradnju bilateralnih odnosa sa svim demokratski izabranim nosiocima vlasti u Americi.\n- Od pitanja ko će konkretno sa američke strane biti uključen u dijalog daleko je važnije pitanje da li Srbija i SAD danas imaju veći kapacitet da pronalaze zajedničke interese i grade partnerstvo nego pre dve decenije. U tom periodu svet se suštinski promenio i nadam se da će u novom geopolitičkom kontekstu naše dve zemlje biti spremne da preurede međusobne odnose na način koji će otvoriti perspektive sigurnije i bolje budućnosti. Zato ćemo svakako insistirati i na saradnji i na međusobnom uvažavanju - rekao je Ðurić.\nOn je konstatovao da su spoljni pritisci oduvek pratili dijalog Beograda i Prištine.\n"Ukoliko se međunarodni pritisak vrši kako bi se proces normalizacije odnosa učinio dinamičnijim, to koincidira sa interesom Srbije da se trajno otklone izvori nestabilnosti u našem regionu kako bismo mogli da još snažnije generišemo zajednički ekonomski i društveni razvoj i ubrzamo procese evrointegracija. Ali ako se pritisci vrše s ciljem oktroisanja nekih rešenja koja ne bi bila plod kompromisa i pomirenja to nikom ne može doneti sreću na duže staze", zaključio je Ðurić.


Dnevno za hranu iz uvoza ide 1,2 miliona eura | Ekonomist\nby Redakcija - 14/08/2018 14/08/2018 0\nNa crnogorsko tržište u 2017. godini uvezeno je hrane i životinja u vrijednosti 425 miliona eura, što znači da se približno dnevno uvezeno prehrambrenih proizvoda vrijednih 1,2 miliona eura, pokazuju statistički podaci.\nTo znači da svaki građanin godišnje prosječno potroši skoro 700 eura na hranu iz uvoza, preciznije 686 eura, na dnevnom nivou dva eura dnevno, tačnije 1,88 eura, pokazuje analiza organizacije KOD.\n“Tržište je slobodno i ljudi imaju pravo da uzimaju šta god hoće, međutim domaću proizvodnju bi trebalo nekako zaštiti. Situacija svakako treba da se preokrene, moraju se kupovati domaći proizvodi. Prije svega jer je riječ o proizvodima koji su sa našeg podneblja”, kazala je Nikčevićeva.\nPrema podacima Monstata, u periodu od 2012. do iraja 2017. godine kompletan izvoz iz Crne Gore bio je manji od uvoza hrane i živih životinja za 235,7 miliona eura, doi je kompletan izvoz za navedeni period iznosio 2,1 milijardu eura.


Sud BiH: Produžen pritvor za 13 osumnjičenih koji su pali u akciji "Storidž 2" - Glas Srpske\nN.T. 10.01.2022 19:02\nSARAJEVO - Sud BiH za još dva mjeseca produžio je pritvor trinaestorici osumnjičenih za organizovani kriminal, šverc drogom i oružjem te krijumčarenja migranata, a koji su uhapšeni u akciji "Storidž 2".\nPritvor im je produžen zbog opasnosti da bi, boravkom na slobodi, mogli da pobjegnu iz BiH, utiču na svjedoke, ali i da ponove krivična djela za koja se terete. Osumnjičeni su uhapšeni 8. decembra prošle godine u akciji Ministarsztva unutrašnjih poslova Republike Srpske pod nazivom "Storidž 2".\nTužilaštvo BiH je u navelo da se u ovom slučaju radi o izuzetno složenoj i obimnoj istrazi koju Tužilaštvo BiH nije uspjelo okončati u proteklom periodu jer je operativni materijal koji je MUP RS-a dobio "obiman i kompleksan te nije analiziran u cijelosti".\nPrema informacijama iz istrage Dušan Lovrenović je bio glavni za nabavku narkotika i oružja, a kokain je kupovao i od poznatog narkokartela "Tito i Dino".


Superliga “ugasila” Ligu šampiona, klubovima milijarde evra – Sport News Magazin\nNASLOVNA/FUDBAL/Superliga “ugasila” Ligu šampiona, klubovima milijarde evra\nSuperliga “ugasila” Ligu šampiona, klubovima milijarde evra\nSport News Magazin19/04/2021\nEvropska Superliga (ESL) u fudbalu noćas je i zvanično formirana i na taj načing ugasila Ligu šampiona kakvu sada poznajemo.\nLigu su osnovali Mančester junajted, Mančester siti, Liverpul, Arsenal, Čelsi, Totenhem, Real Madrid, Atletiko Madrid, Barselona, Juventus, Milan i Inter.\nNema klubova iz Njemačke i Francuske, ali se najavljuje pridruživanje još tri kluba osnivačkom pulu.\nB92 prenosi da će klubovi osnivači dobiti 3,5 milijardi evra za svoje infrastrukturne planove i borbu protiv uticaja pandemije virusa korona.\nSuperliga najavljuje znatno veći ekonomski rast i podršku za evropski fudbal kroz dugoročnu obavezu neograničenih solidarnih uplata koje će rasti kako se liga bude razvijala, te predviđa da će solidarne uplate nadmašiti ukupni nivo trenutnih evropskih takmičenja i da će preći granicu od 10 milijardi evra.\nSuperliga najavljuje podršku svim nivoima evropskog fudbala.\nEvropsku Superligu će činiti 20 klubova. Pored 12 prvobitnih osnivača, priključiće im se još tri uoči premijerne sezone, a ostalih pet klubova će se pridružiti kroz “kvalifikacije” na osnovu učinka u prethodnoj sezoni.\nUtakmice će se igrati sredinom sedmice dok će svi klubovi nastaviti da se takmiče u domaćim prvenstvima.\nSezona će počinjati u avgustu, kada će klubovi biti podeljeni u dve grupe, a svako će sa svakim odigrati po dva meča – kod kuće i u gostima.\nPo tri najbolja tima će se plasirati direktno u četvrtfinale, a ekipe koje budu četvrte i pete u grupama će igrati “baraž” za popunu četvrtfinalnih parova.\nPlej-of će se igrati po nokaut sistemu sa dva meča, a finale će biti krajem maja, jedna utakmica na neutralnom terenu.\nPobjeda rukometaša Slobode\nAmerički pro kontinental tim Novo Nordisk na startu trke "Beograd - Banjaluka"