Beograd kandidat za svetsku prestonicu knjige 2018. godine – Bookvar\nBeograd se kandidovao za svetsku prestonicu knjige za 2018. godinu, a da li će poneti tu prestižnu titulu, znaće se do kraja avgusta, do kada Komitet UNESKA treba da donese konačnu odluku.\n– Očekujem da ćemo do kraja avgusta, kada će se znati koji grad je dobio titulu, imati lepu vest za sugrađane i da će to biti Beograd – rekao je Mali Tanjugu.\nMali je napomenuo da nadležni u Gradu već dve godine rade na tome da Beograd dobije organizaciju što više događaja.\n– Da li su to evropska prvenstva u raznim sportovima, svetska prvenstva, svetski kupovi, sada i ova kandidatura. Želimo da na što više načina privlačimo ljude da dođu u Beograd, jer se oni koji jednom dođu, obično vraćaju u naš grad – rekao je Mali.\n– I naši mladi su budućnost grada, ako nešto treba da nauče, to je da vole knjigu. Mi smo svi odrasli uz knjigu, a manje uz tablete, laptopove, kompjutere… Hoćemo decu da naučimo da čitaju i da vole knjige, to su vrednosti koje želimo da promovišemo – rekao je Mali i dodao da je kandidatura odlična prilika da potvrdimo da je Beograd kulturna prestonica ovog dela Evrope.\nUkoliko Beograd dobije to zvanje, zastava Svetske prestonice knjige, koja se svečano podiže 23. aprila, na Svetski dan knjige i autorskih prava, vijoriće se nad srpskom prestonicom od 23. aprila 2018. do 23. aprila 2019. godine, a u gradu će se održati veliki broj manifestacija. Među njima je formiranje kluba “Alumni knjige” koji će obuhvatiti poznate i uspešne javne ličnosti iz Srbije i sveta koje nisu direktno vezane za knjigu – nisu pisci ili izdavači, ali koje smatraju da svoj uspeh duguju knjizi i čitanju i žele da svoju zahvalnost iskažu podrškom različitim programima popularizacije i promocije knjige i čitanja.\nMali je, proglašavajući kandidaturu Beograda, u pismu članovima selekcionog komiteta UNESKA naglasio da je “kao strastveni čitalac lično veoma zainteresovan za kandidaturu, te da je njegovo duboko uverenje da će, ukoliko Beograd dobije čast da ponese prestižnu titulu, to biti veliki podsticaj za dalju izgradnju kreativnog okružnja kakvo težimo da stvaramo u našem gradu”.\nProgram koji je Grad Beograd predložio u okviru kandidature oslanja se na kulturne događaje i festivale koji se tradicionalno održavaju u našem gradu, ali i na nove kulturne manifestacije i programe osmišljene posebno za 2018. godinu, a izrađen je u saradnji Sekretarijata za kulturu i stručnjaka tri najveće beogradske biblioteke – Narodne biblioteke Srbije, Univerzitetske biblioteke i Biblioteke grada Beograda.\nKonačnu odluku o dodeli titule Svetske prestonice knjige za 2018. godinu doneće u avgustu selekcioni komitet pod pokroviteljstvom UNESKA, u kome su predstavnici UNESKA, Međunarodnog saveza bibliotečkih udruženja i institucija, Međunarodnog udruženja izdavača, Međunarodne federacije knjižara i nezavisni eksperti.


Teva završila preuzimanje Actavis Genericsa - JUGPRESS\nTeva Pharmaceutical Industries Ltd. (NYSE i TASE: TEVA) i Allergan plc (NYSE: AGN) danas su objavili da je Teva završila akviziciju generičkog poslovanja Allergana (Actavis Generics) a Pavle Marjanović, direktor Actavisa u Beogradu, kaže da će “ovim spajanjem, Actavis u Srbiji, u čijem sastavu posluju fabrika Zdravlje AD u Leskovcu i Actavis d.o.o. u Beogradu, omogućiti pacijentima i zdravstvenom sistemu Srbije pristup jednom od najvećih portfolija savremenih (prvoklasnih) lekova i terapija na svetu”.\n“Ovom strateškom akvizicijom spajaju se dve vodeće generičke kompanije komplementarnih snaga, istraživačko-razvojnih kapaciteta, proizvoda u fazi pred stavljanje na tržište, portfolija, globalne prisutnosti, operativnih mreža i kultura. Rezultat je snažnija i konkurentnija Teva, dobro pozicionirana za nastavak rasta na globalnom tržištu koje se kontinuirano razvija, za korišćenje prilika koje nudi vrlo privlačno globalno i američko tržište generičkih lekova i za omogućavanje pristupa najkvalitetnijim generičkim lekovima po najkonkurentnijim cenama, stvarajući vrednost za pacijente, zdravstvene sisteme i investitore u celom svetu.\nTeva Pharmaceutical Industries Ltd. (NYSE i TASE: TEVA) je vodeća globalna farmaceutska kompanija koja pruža prvoklasna zdravstvena rešenja posvećena milionima pacijenata koji ih koriste svakoga dana. Sa sedištem u Izraelu, Teva je najveći proizvođač generičkih lekova na svetu, sa snažnim portfoliom od preko 1.800 molekula za proizvodnju širokog spektra generičkih proizvoda u gotovo svakoj od terapeutskih oblasti. U domenu specijalizovanih lekova, Teva ima vodeću svetsku poziciju u inovativnoj terapiji poremećaja centralnog nervnog sistema, uključujući tu i bol, kao i snažan portfolio respiratornih proizvoda. Teva integriše svoje kapacitete u domenu generičke i specijalizovane farmaceutske industrije u okviru svog globalnog sektora za istraživanje i razvoj kako bi stvorila nove pristupe u ispunjavanju otvorenih potreba pacijenata kroz spoj mogućnosti za razvoj lekova i medicinskih sredstava, usluga i tehnologija. Tevini neto prihodi u 2015. godini iznosili su 19,7 milijardi dolara. Za detaljnije informacije, posetite www.tevapharm.com.\nOvo saopštenje sadrži izjave koje se odnose na budućnost, koje su zasnovane na sadašnjim uverenjima i očekivanjima menadžmenta tako da uključuju izvesne poznate i nepoznate rizike i neizvesnosti koje bi mogle da utiču tako da se naši budući rezultati, performanse ili ostvarenja znatno razlikuju od rezultata, performanse ili ostvarenja koja su izneta ili implicirana u ovakvim izjavama o budućnosti. Značajni činioci koji mogu da uzrokuju ili doprinesu navedenim razlikama podrazumevaju rizike koji se odnose na: našu sposobnost da razvijemo i komercijalizujemo dodatne farmaceutske proizvode; konkurenciju naših specijalizovanih proizvoda, pogotovu Copaxone® (koji se suočava sa konkurencijom oralnih alternative i generičkih verzija); našu sposobnost da iskoristimo kupovinu globalnog generičkog poslovanja (Actavis) kompanije Allergan plc’s i da ostvarimo očekivane pogodnosti ove kupovine (i vremena realizacije takvih pogodnosti); činjenicu da ćemo nakon kupovine Actavisa u mnogo većoj meri nego ranije biti zavisni od našeg generičkog farmaceutskog poslovanja; potencijalna ograničenja u našim mogućnostima da se uključimo u dodatne transakcije ili zaduživanja kao posledicu značajnih dugovanja za koja ćemo preuzeti obaveze kako bismo finansirali kupovinu Actavisa; činjenicu da ćemo u izvesnom periodu nakon okončanja kupovine Actavisa imati znatno manje gotovinskog novca na raspolaganju nego ranije, što bi moglo negativno da se odrazi na našu mogućnost za rast; mogućnost materijalnih kazni, penala i drugih sankcija, kao i drugih neželjenih posledica koje proisteknu iz naših tekućih FCPA istraga i pratećih pitanja; našu sposobnost da ostvarimo očekivane rezultate na osnovu investicija u naš sistem razvoja specijalizovanih i drugih proizvoda; našu sposobnost da identifikujemo i da se uspešno nadmećemo u adekvatnim ciljanim kupovinama ili licencnim mogućnostima, ili da realizujemo i integrišemo ostvarene kupovine; obim u kome svaki problem u proizvodnji ili kontroli kvaliteta može da nanese štetu našoj reputaciji kvaliteta proizvodnje i iziskuje skupocene korektivne mere; pojačana kontrola od strane državnih vlasti u SAD i Evropi u domenu naših patentnih sporazuma; našu izloženost fluktuaciji kursa i restrikcijama, kao i kreditnim rizicima; efektivnosti naših patenata, poverljivosti sporazuma i ostalih mera za zaštitu prava intelektualne svojine naših specijalizovanih proizvoda; efekte reformi zdravstvene regulative i cena, refundiranja i pokrivanja farmaceutskih proizvoda; konkurenciju u odnosu na naše generičke proizvode, kako zbog ostalih farmaceutskih kompanija tako i zbog pojačanog državnog pritiska na cene lekova; istrage od strane vlasti u oblasti prodajnih i marketinških praksi, pogotovu za naše specijalizovane farmaceutske proizvode; neželjene posledice političkih ili ekonomskih nestabilnosti, ozbiljnih sukoba ili terorističkih činova po naše značajne poslovne operacije širom sveta; prekidi u našem lancu snabdevanja ili problem sa internim ili informacionim sistemima trećih lica koji negative utiču na naše kompleksne proizvodne procese; značajni prekidi u našim sistemima informacionih tehnologija ili kršenje bezbednosti naših podataka; konkurencija prema našem specijalizovanom farmaceutskom poslovanju od strane kompanija sa većim resursima i mogućnostima; uticaj kontinuirane konsolidacije naših distributera i klijenata; smanjene mogućnosti za dobijanje ekskluzivnosti na tržištu SAD za značajne nove generičke proizvode; potencijalne obaveze u SAD, Evropi i drugim tržištima za prodaju generičkih proizvoda pre konačnog rešenja o nerešenom patentnom sporu; naša potencijalna izloženost obavezama koje proističu iz zahteva prema proizvodima koji nisu pokriveni osiguranjem; svaki neuspeh u regrutaciji ili očuvanju ključnih zaposlenih, ili privlačenju dodatnih talenata za izvršni i menadžment tim; svaka neusaglašenost sa kompleksnim zahtevima izveštavanja i obaveza plaćanja u domenu zdravstvenih sistema (Medicare i Medicaid); značajne odštete koje se odnose na nematerijalna sredstva, goodwill i svojinu, fabrike i opremu; efekte povećanog uticaja i našeg oslanjanja na pristup tržištima kapitala; potencijalna značajna povećanja poreskih obaveza; uticaj naše ukupne efektivne poreske stope prekida ili isteka vladinih programa ili poreskih olakšica, ili promena u našem poslovanju; promene patentnih zakona koje mogu imati neželjene posledice na našu mogućnost da proizvodimo naše proizvode na najefikasniji način; rizike vezane za životnu sredinu; i ostale faktore koji se pominju u našem Godišnjem izveštaju na obrascu 20-F za godinu zaključno sa 31. Decembrom 2015. i u drugim našim dokumentima koje smo predali američkom “SEC-u” (U.S. Securities and Exchange Commission). Izjave koje se odnose na budućnost govore isključivo iz perspektive dana u kome su date tako da ne preuzimamo nikakvu odgovornost da ažuriramo ili revidiramo bilo koju izjavu vezanu za budućnost ili drugu informaciju, usled novih informacija, budućih događaja ili bilo kog drugog razloga”, navodi se u saopštenju koje prenosimo u integralnoj verziji.


Suma razbesneo "delije", evo šta je bila poruka kod proslave gola! - Sportske.net\nOfanzivni vezista svojim gestom podigao veliku buru.\nMrkela tvrdi, Zvezda oštećena u derbiju!Mrkela tvrdi, Zvezda oštećena u derbiju!Šta se dešava sa Zvezdinim napadom?Miloje nije mogao na konferenciju, ali se obratio medijima: "Sve bih strance zamenio..."Borjan o Sumi, i dalje je ljut!\nJedan od junaka Partizana u 161. Večitom derbiju bio je Sejduba Suma.\nDugo osporavani fudbaler je ulaskom sa klupe oplemenio igru "crno-belih", a u 83. minutu sjajnim udarcem doveo svoj tim u vođstvo.\nOno o čemu se i dalje govori jeste njegova proslava gola ispred Zvezdinih navijača, o čemu je Suma govorio pred okupljenim novinarima nakon utakmice.\nProkomentarisao je i pogodak.\n"To je stvar forme. Svi to znamo. Od prošle sezone radim na poboljšanju. Ova sezona biće potpuno druga priča. Ovo je bila baš bitna utakmica, a bitne utakmice se dobijaju koncentracijom. Bili smo koncentrisaniji, znao sam šta treba da uradim još dok sam bio na klupi. Eto, završilo se kako sam zamislio. Radujem se zbog celog tima, znam gde treba da se poboljšam i trenutno sam baš srećan", koji se pritom zahvalio bivšem sportskom direktoru Ivici Ilievu.


Prošetajte se kroz selo Štrumfova – Belgija slavi 60. rođendan plavih mališana\nBelgija će na interesantan način obeležiti rođendan Štrumfova, a fanovi će tom prilikom moći da borave u njihovom selu i krenu u virtuelnu šetnju kroz mistične šume i pećine.\n1958. godine crtač stripova Pejo (Pjer Kulifor) osmislio je Štrumfove, ali kao sporedne likove u svom stripu o srednovekovnim herojima Johanu i Pivitu. Međutim, nakon što je javnost izuzetno dobro prihvatila mala plava stvorenja, belgijanac je već sledeće godine napravio strip u kome su oni imali centralnu ulogu.\nNedugo zatim, Štrumfovi, kao i njihova borba protiv zlog čarobnjaka Gargamela stekli su planetarnu popularnost, a njena kulminacija desila se holivudskim filmom 2011. godine koji je zaradio pola milijarde dolara.\nIzložba "Štrumfovsko iskustvo" u okviru "Ekspa" u Briselu trajaće do kraja januara 2019. godine. Posetioci će moći da obiđu selo sa pečurkama ljudske veličine u obliku kućica i da krenu u virtuelni obilazak šume dok taje borba protiv Gargamela.\nKako kažu organizatori, postoji mogućnost da će se u narednih pet godina izložba postaviti u još nekim evropskim gradovima, ali i u SAD i Aziji.


Predsednik Srbije: Novak je 'ginuo' za našu zemlju\nIzvor: B92, 01.Avg.2021, 20:06\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić očekuje još medalja od naših olimpijaca.\nOn je prokomentarisao i poraze nekih od naših sportista, između ostalog, i Novaka Đokovića.\n"Naravno da zaslužuje poštovanje. Čovek se borio za svoju zemlju, ginuo. Nije pobedio, pa šta sad? Da vidite kako izgledaju Majdov i Kukolj. Desi se poraz. Slučajno ih bace, pa onda beže", rekao je Vučić.\nOstalo je još nedelju dana do kraja Igara u Tokiju.\n"Očekujemo >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << sigurno. Biće još medalja. Važno je da su ljudi videli koliko se oni bore za grb, našu zemlju. Ostali su rvači, Jovana Preković, Ivana Španović, kajakaši... Želim im sreću", istakao je on.


Nikolić: "Novi koncept, biće dosta posla" - Sportske.net\nNikolić: "Novi koncept, biće dosta posla"\nTrener Partizana Miroslav Nikolić rekao je danas da taj klub u novu sezonu ulazi sa novim konceptom i da je cilj promocija mladih košarkaša.\nPartizanovo novo odelo - "Grobari", kako vam se sviđaju novi dresovi?Biće prenosa iz "Pionira" i zarade za PartizanČović: "Lečenje negativnog rivalstva Zvezde i Partizana trajaće godinama"Nikolić objasnio: "Nećemo biti u formi u prvih par kola"Novi poraz Partizana u Baru\nPromocijom novih dresova KK Partizan NIS najavio je skori početak nove sezone, a trener Miroslav Nikolić govorio je o tome šta od crno-belih može da se očekuje.\n"Koncept se promenio. U interesu je da promovišemo mlade igrače, čiji je prosek 22 godine. To su sve mladi igrači pojačani sa dvojicom iskusnih Novicom Veličkovićem i Markom Čakarevićem. Čak su i stranci mladi. Biće dosta posla", rekao je Nikolić novinarima na promociji novog dresa.\nNikolić je naveo da će igre i rezultati Partizana u novoj sezoni imati oscilacije, ali da je zadovoljan mladom ekipom koju ima.\nOn je kao glavne favorite u Jadranskoj ligi naveo Budućnost, Cedevitu i Crvenu zvezdu.\nTakođe, istakao je i ekipu Mege, za koju je rekao da je u prednosti u odnosu na njegov tim jer će igrati samo jedno takmičenje.\n"Mega ima samo jedno takmičenje, treniraju, odmaraju se, a mi ćemo dolaziti sa puta, umorni i bez treninga. Oni će sigurno biti među pet ekipa jer imaju veliku prednost, kao nekad što je Radnički nije igrao Evropu, a ovde je pobeđivao najbolje ekipe", rekao je trener Partizana.\nPartizan će generalnu probu pred početak sezone imati protiv šampiona Evrope Fenerbahčea u utorak od 18.45 u hali "Aleksandar Nikolić".\n"Nije realno da se suprostavimo Feneru, ali trudićemo se da budemo na nivou sa ovim mladim igračima. To će biti dobra provera pred početak sezone", rekao je Nikolić.\nPartizan je u "Beogradskoj Areni" promovisao novi dres, koji će proizvoditi kompanija "Under Armour".\nPoslovni direktor kluba Dejan Kijanović je rekao da je izuzetno zadovoljan što je "relativno mlad, ali uspešan brend" priključio Partizanu.\nPromociji novog dresa prisustvovali su prvotimci Partizana Mihajlo Andrić, Marko Pecarski i Tadija Tadić.\nKošarkaši Partizana će sezonu početi u petak od 20.00, kada će gostovati ekipi MZT u Skoplju, u prvom kolu Jadranske lige.


Zaštitnik ljudskih prava i sloboda Crne Gore Šućko Baković je saopštio da je povod za izradu Izvještaja bio veći broj pritužbi službenika Sektora obezbjeđenja i Sektora za tretman u kojima su se žalili na uslove rada i negodovali da su zapostavljeni i nejednako tretirani u odnosu na druge srodne službe za sprovođenje zakona.\nRadi neposrednog sagledavanja realnih uslova Zaštitnik je formirao poseban tim iz Nacionalnog preventivnog mehanizma koji je u periodu od početka jula do početka novembra 2016. godine obavio posjete ZIKS-u. Zaštitnik je istakao da je stanje sagledano na objektivan način. Ocijenio je da se ne može očekivati zdrav i human zatvorski sistem ukoliko službenici obezbjeđenja i tretmana nemaju zadovoljavajuće i adekvatne uslove rada, jer bez takvih uslova ne može se očekivati njihov maksimalni profesionalizam i posvećenost.\nPredstavljajući statističke podatke, Baković je naveo da je u Sektoru za obezbjeđenje u novembru 2016. godine bilo zaposleno 370 službenika, od čega 9,45 % žena, a u Sektoru za tretman 40 službenika od čega 77,5 % žena. 10. oktobra 2016. godine u ZIKS-u je bilo 1.247 zatvorenih i pritvorenih lica. Kada se uporede podaci o broju zaposlenih i broju zatvorenika može se zaključiti da broj zaposlenih u odnosu na veličinu zatvorske populacije ne prati standarde u ovoj oblasti. I ne samo da popunjenost nije izvršena u skladu sa važećim Pravilnikom o organizaciji i sistematizaciji, već je to nedovoljan broj i po standardima Komiteta za prevenciju torture.\nPrema riječima Zaštitnika, poslovi ovih službenika spadaju u jedne od najzahtjevnijih sa psihološkog i emocionalnog stanovišta i posebno su stresni. Zaštitnik je naveo da službenici Sektora za tretman smatraju da njihov rad nije jednako vrednovan. S vremena na vrijeme kod zaposlenih službenika u ova dva sektora stiče se utisak nezadovoljstva, apatije i pesimizma, kao i sindrom sagorijevanja, nedostatak inicijative i entuzijazma.\nPo ocjeni Zaštitnika, u Sektoru za tretman i Sektoru za obezbjeđenje ZIKS-a rade kvalifikovani službenici. Zapažena je velika posvećenost uprave i svih zaposlenih u ZIKS-u u postupanju sa ovom ranjivom kategorijom lica koji su tu prinudno smješteni.\nZaštitnik je posebnu pažnju posvetio zaposlenima u 12 osmatračnica i ocijenio da je tu krajnje nezadovoljavajuće stanje. Naglasio je da su osmatračnice neadekvatne za boravak od 12 sati, jer su uslovi loši bez obzira na određene adaptacije. Međutim, ukazao je i na pozitivan primjer u Zatvoru u Bijelom Polju gdje je novom organizacijom napravljen pomak, pa službenici više ne borave po 12 sati na tim mjestima, već po četiri sata nakon čega se rotiraju na druge pozicije.\nZaštitnik ljudskih prava i sloboda je podsjetio da se u kontinuitetu borimo za prava osuđenih lica kako bi im se, u skladu sa međunarodnim standardima, obezbijedili humani uslovi, a sa druge strane, lica koja se bave njihovom bezbjednošću nemaju takve uslove za rad. Mišljenja je da se treba boriti i za bolje zarade zaposlenih, posebno ako se uporede sa ostalim zaposlenim u javnom sektoru. Zaključio je da su za promjenu stanja u ovoj oblasti potrebna značajna novčana sredstva.\nDirektor Zavoda za izvršenje krivičnih sankcija Miljan Perović je saopštio da stanje prikazano u Izvještaju Upravu ZIKS-a nije iznenadilo, jer i oni to primjećuju u svakodnevnom radu i konstatuju u njihovim godišnjim izvještajima. Izvještaj je ocijenio objektivnim, realnim, potkrijepljenim činjenicama i isti će ZIKS-u, Ministarstvu pravde i Vladi Crne Gore koristiti kako bi planskim radom probleme sveli na najmanju moguću mjeru, a sve u cilju stvaranja boljih uslova za zaposlene.\nSaopštio je da je Aktom o sistematizaciji predviđeno da u ZIKS-u radi 566 lica, a trenutno ih je 479. Direktor je naglasio da bi i svih 566 lica bilo malo u odnosu na ukupnu situaciju i aktivnosti koje se preduzimaju u oblasti bezbjednosti, tretmana, zdravstvene zaštite i drugih servisa koje pružaju. Podsjetio je da je Strategijom za izvršenje krivičnih sankcija za period 2017-2021. godina i pratećim Akcionim planom prepoznata fazna potreba popunjavanja radnih mjesta.\nKomentarišući sindrom sagorijevanja, ocijenio je da su poslovi zaposlenih u ZIKS-u među najstresnijim u državnoj upravi zbog ambijenta u kojem djeluju i osoba sa kojima rade. S tim u vezi, službenici pohađaju specijalističke obuke iz ove oblasti, a biće i popunjena određena radna mjesta kako bi se pružila podrška zaposlenima. U vezi sa zaradama zaposlenih u ZIKS-u, saglasan je da zbog težine poslova, država treba da stavi veći fokus na njihove službenike. Podsjetio je da je prošle godine službenicima obezbjeđenja koji čine oko dvije trećine ukupnog broja zaposlenih značajno povećana zarada.\nSaglasan je da osmatračnice i uslovi rada u njima ne zadovoljavaju standarde, pa su radi unapređenja stanja budžetom za ovu godinu opredijelili oko 60.000 eura. Tim povodom je pripremljena specifikacija, očekuju raspisivanje tendera u toku sledeće sedmice, a prije kraja ove godine situacija će biti riješena. Pojasnio je da su službenici provodili veliki broj sati na osmatračkim mjestima zbog nedostatka zaposlenih i dodao da je pripremljen novi Pravilnik o vršenju poslova Službe obezbjeđenja kojim se propisuje da službenik obezbjeđenja na osmatračkom mjestu ne može biti duže od četiri sata.\nDirektor ZIKS-a je saopštio da Zavod ne može sam da se bori sa svim tim izazovima i naglasio da u praksi imaju punu podršku resornog Ministarstva pravde i Vlade Crne Gore.\nNa samom kraju direktor Perović je pozdravio odluku Ombudsmana da Izvještaj predstavi u ZIKS-u ocjenjujući da je to još jedan oblik otvaranja ZIKS-a prema javnosti kako bi se realno sagledala poboljšanja u njemu, ali i postojeći problemi.\nPoslanik dr Suad Numanović, član Odbora za ljudska prava i slobode je pohvalio Izvještaj, uz očekivanje da će doprinijeti otklanjanju ukazanih nedostataka i daljem poboljšanju uslova. Ocijenio je da je u ZIKS-u poslednjih nekoliko godina evidentan napredak. S druge strane, prisutan je kadrovski deficit, ne samo u broju, već i kvalitetu zaposlenih, zbog čega je neophodno napraviti vezu sa tržištem rada i obrazovnim institucijama. Smatra da zaposlenima treba omogućiti kontinuirane edukacije što će doprinijeti i unapređenju njihovog rada i cijelog sistema. Osvrnuo se i na segment zdravstvene zaštite navodeći da ZIKS ne treba da formira svoj zdravstveni sistem, već da se iskoristi postojeći na primarnom i sekundarnom nivou, sa kojim saradnja treba da bude ojačana potpisivanjem odgovarajućih memoranduma. Posao u ZIKS-u je stresan i jasno je da službenici ne mogu da rade po 12 sati zbog čega se mora utvrditi određena dinamika rada.\nPoslanik Numanović je zaključio da je za rješavanje aktuelnih problema potreban multidisciplinarni pristup. Neophodno je da učestvuju svi organi vlasti, ali i svi građani kako bi se stanje poboljšalo. Očekuje da će se realizacijom preporuka Zaštitnika u kratkom vremenskom periodu još više unaprijediti rad ZIKS-a kako bi iz te ustanove izlazili ljudi koji više neće biti problem u zajednici.\nPredsjednik Sindikata ZIKS-a Predrag Spasojević je pozvao predstavnike drugih institucija da krenu koracima Zaštitnika i dođu u Zavod, uvjere se u stanje i uključe u rješavanje njihovih problema.\nNa osnovu nalaza istraživanja, Zaštitnik je Ministarstvu pravde - Zavodu za izvršenje krivičnih sankcija uputio Preporuke da obezbijede potreban broj izvršilaca u Službi obezbjeđenja, shodno utvrđenoj sistematizaciji, kontinuirane zdravstvene preglede službenika i psiho-socijalnu podršku zaposlenima. Preporučeno je unapređenje materijalnih i tehničkih uslova za rad službenika, zamjena dotrajalog kancelarijskog namještaja i nabavka nedostajućeg, kao i da se obezbijede posebne prostorije sa potrebnim mobilijarom za dnevni odmor službenika i nedostajuća uniforma.\nTakođe, Ombudsman je ukazao i na potrebu povećanja broja realizatora tretmana u Sektoru za tretman i resocijalizaciju osuđenih lica, u skladu sa aktom o sistematizaciji. Preporučeno je i da se obezbijede posebne prostorije za rad sa zatvorenicima, službenicima Sektora za tretman i da se organizuju edukacije u skladu sa realnim potrebama u praksi.


Fiorentina - Parma, Fudbal - Predlog tip - 03/11 2019\nNedelja, 03/11 - Fudbal, Italija, Serija A\n03/11Fiorentina vs ParmaDa postigne pogodak - obe ekipetip: Da\nU nedelju nas očekuju novi mečevi u okviru jedanaestog kola italijanske Serije A, a za vas smo ovog puta pripremili duel između Fiorentine i Parme. Meč između ove dve ekipe je zakazan za 18 časova.\nIako izabranici Vinćenca Montele nisu na najbolji način startovali u ovom šampionatu, kako vreme prolazi "ljubičasti" pružaju sve bolje partije i trenutno se nalaze na osmom mestu na tabeli. Nije tajna da je glavna ambicija ekipe sa "Artemio Frankija" plasman u Ligu Evrope, i za sada su na pravom putu da to i ostvare, iako ima još baš dosta da se igra. U prošlom kolu je Fiorentina odigrala jedan fantastičan meč i slavila na gostovanju kod Sasuola koji inače igra sjajno na svom terenu, a taj duel je završen rezultatom 1:2. Ipak, pre toga su izabranici Vinćenca Montele doživeli poraz na svom terenu od Lacija.\nKada je Parma u pitanju, sigurno je da svi navijači ove ekipe mogu da budu zadovoljni sa načinom na koji igraju njihovi fudbaleri u ovoj sezoni. Naime, "krstaši" se trenutno nalaze na devetom mestu i imaju samo dva boda manje od Fiorentine sa kojom se između ostalog i sastaju u ovom kolu. Ipak, u prošlom kolu su izabranici Roberta D\_'Averse doživeli neočekivani poraz na svom terenu od Verone, dok su pre toga uspeli da remiziraju na gostovanju kod Intera kada je bilo 2:2, što je svakako sjajan rezultat. Pre svega toga je Parma na svom terenu odigrala jedan fantastičan meč i demolirala Đenovu sa rezultatom 5:1.\nI jedna i druga ekipa će sasvim sigurno ići na sva tri boda, a pored toga treba dodati i to da Fiorentina uglavnom igra mečeve sa velikim brojem golova na svom "Artemio Frankiju" pa vam zbog toga predlažemo da probate sa igrom GG koju kladionica CircusCasino plaća sa sjajnom kvotom 1.84.


ZAKON O SPREČAVANJU NASILJA U PORODICI: Primena Zakona počinje 1. juna 2017. godine. Zakon daje veća ovlašćenja policijskim službenicima koji će raditi analize rizika i te procene će uključivati i mogućnost da nasilnika udalje iz kuće, čak i ako je vlasnik nekretnine da bi zaštitili žrtvu\nNovi Zakon o sprečavanju nasilja u porodici ("Sl. glasnik RS", br. 94/2016 - dalje: Zakon) počeće da se primenjuje od 1. juna 2017. godine i pružiće značajan doprinos da se kao društvo ozbiljno uhvatimo u koštac sa ovim problemom, izjavio je ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović.\nStefanović je istakao da Zakon daje veća ovlašćenja policijskim službenicima koji će raditi analize rizika i te procene će uključivati i mogućnost da nasilnika udalje iz kuće, čak i ako je vlasnik nekretnine da bi zaštitili žrtvu.\nMinistar je dodao da će zatim kroz tužilačku istragu i sudski proces da se dođe do odgovarajućih rešenja.\nOn smatra da je Zakon dobro rešenje, koje će u praksi dovesti do smanjenja nasilja i kojim će se poslati snažna poruka da Srbija ne toleriše nasilje i da nikada neće.\n"Ovaj Zakon pored svog represivnog karaktera kao i sve mere koje se preduzimaju na zaštiti ljudi ima i svoju preventivnu funkciju. Mi želimo upozorenjima i dovoljnim radom sa potencijalnim izvršiteljima krivičnih dela da sprečimo da oni postanu izvršioci", rekao je Stefanović.\n"Policijski službenici moraju da prođu dodatnu obuku, jer 400 ljudi mora da bude uključeno u novi proces, ali ne samo oni već i drugi službenici koji su se na terenu sretali sa ovim situacijama", rekao je ministar.\n"Očekujem da će nakon početka primene Zakona biti poslata još snažnija poruka da se nasilje u našoj zemlji ne toleriše i da ne postoji niko ko može da bude nasilan, da nekoga tuče i maltretira, a da za to prođe nekažnjeno ili blago kažnjeno", poručio je Stefanović.\n"Nasilnik je nasilnik i za nas je najvažnije da to svaki čovek, koji učestvuje u sprovođenju Zakona, dobro shvati i zna", dodao je ministar policije.\nDekan Kriminalističko policijske akademije Goran Bošković istakao je da će kroz ove obuke policijski službenici biti bogatiji za još jedno novo iskustvo koje će im omogućiti da se efikasnije suprotstave i spreče nasilje u porodici.\nDirektor Pravosudne akademije Nenad Vujić ukazao je da ta institucija ima dobru saradnju sa KPA i Ministarstvom unutrašnjih poslova i da će kroz ove obuke biti učvršćena veza između lokalnih policija, tužilaštava i sudova, što je i suština za efikasnu primenu Zakona.


Nastavljaju se aktivnosti Udruženja sportskih novinara Crne Gore\nAutor:\t 18.05.2022, 13:08 Ostali sportovi\nNakon dvogodišnje pauze zbog epidemije koronavirusa, Udruženje sportskih novinara Crne Gore nastavlja sa aktivnostima na međunarodnom planu. Od 19. do 21. juna će se u Ulcinju okupiti sportski novinari regiona – Srbije, Albanije, Bosne i Hercegovine, Makedonije i naravno Crne Gore na druženju u okviru kojeg će se održati Simpozijum na temu “Sportski turizam kao razvojna šansa Crnogorskog primorja”.\nPredavači na skupu biće renomirani stručnjaci iz ove oblasti – dr Dragan Klarić i dr Veselin Drljević, a svoje prisustvo potvrdili su i čelni ljudi crnogorskog sporta – predsjednik Crnogorskog olimpijskog komiteta Duško Simonović i ministar sporta i mladih Vasilije Lalošević.\nDelegacija USNCG u Tirani\nU okviru trodnevnog druženja planirano je i odigravanje turnira u malom fudbalu, koji će na neki način biti generalna proba za organizaciju Prvenstva jugoistočne Evrope u malom fudbalu, čiji bi domaćin na jesen trabalo da bude Udruženje sportskih novinara Crne Gore.\nU delegaciji Makedonije će pored predsjednika Asocijacije sportskih novinara jugoistočne Evrope Boška Trpeskog biti i bivši predsjednik Saveza omladine Jugoslavije, član Predsjedništva Jugoslavije, bivši predsjednik Košarkaškog saveza Jugoslavije i skoro 30 godina (od 1992. do 2020. godine) predsjednik Makedonskog olimpijskog komiteta Vasil Tupurkovski. Delegaciju Albanije predvodiće urednik sportske redakcije u državnoj Radio i televiziji Defrim Methasani, Bosnu i Hercegovinu legendarni Sinan Sinanović, a delegaciju Srbije Zorica Đoković, predsjednica Udruženja sportskih novinara Zapadne Srbije.\nSkup u Ulcinju biće uvertira za jubilarni, deseti međunarodni turnir “Trofej Miljan Miljanić” za godišta 2010, 2011, 2012, 2013. i mladji, na kojem se od 22. do 26. juna u organizaciji Fudbalskog centra “Caušević”, koji je partner u ovom projektu očekuju učesnici iz Crne Gore i regiona.\nPrvi čovjek FC Caušević, bivši uspješni košarkaš i sportski radnik Mišo Caušević je bio planirao, u okviru ovog skupa i organizaciju fudbalske utakmice između veterana Crvene zvezde i Budućnosti, ali je ta akcija odložena za jesen i predstavljaće uvertiru za nadamo se, uspješnu zimsku sportsko-turističku sezonu.\nUdruženje sportskih novinara Crne Gore


Međutim, postoje sporovi oko toga da li je Dolina upravo i najtoplije mesto na Zemlji ili ta čast pripada gradiću Al Azizah, na severozapadu Libije, gde je davne 1922. godine izmereno čak 57,8 stepeni u plusu. Iako je doskora upravo ovaj libijski gradić važio za najtopliju tačku, u poslednje vreme ona je dovođena u pitanja. U „najvrelija“ mesta za život spada još jedno mesto u Libiji - Gudamis. Ovo mestašce važi za oazu zapadnog dela ove afričke države, a njegovi meštani prave kuće od palmi i blata kako bi preživeli nalete vrućina i peščane oluje. Najviša izmerena temperatura u Gudamisu iznosila je 55C, isto kao i najtoplije mesto u susednom Tunisu - Kebili. Poslednje mesto pripada jednom od najpoznatijih lokaliteta sa afričkog kontinteta - Timbuktu, mestašcu poznatom po jednoj od najvećih svetskih kolekcija antičkih rukopisa, ali i po tri velike džamije, koje svedoče o značaju ovog seoceta za širenje islama na afričkom kontinentu. Temperatura u Timbuktu leti se penje i do 54,5 C iznad nule, a spas od vrućina meštani traže na obalama reke Niger, koja se nalazi 15ak kilometara od ovog mesta.\nSvakako da postoji još mnogo „vrućih tačaka“ koja nisu nastanjena upravo iz istih razloga, pa se temperatura ne može ni meriti, a jedno od njih jesu i Goruće planine u Kini, koje zbog crvenog kamena podsećaju na plamen, a uz to su i izuzetno tople.


Vlast i opozicija različito tumače odluku o ustavnosti ZSO – NovostiDana.rs\nVlast i opozicija različito tumače odluku o ustavnosti ZSO\nPRIŠTINA – Nakon što je kosovski Ustavni sud odlučio da je briselski sporazum o formiranju Zajednice srpskih opština u skladu sa Ustavom, kosovske vlasti i predstavnici međunarodne zajednice pozvali su sve strane u Prištini da što pre započnu njegovo sprovođenje, ali opzicija odluku tog suda tumačiji drugačije i očekuje da vlada podnese ostavku.\nKosovska vlada se obavezala da će sprovesti presudu ustavnog suda o ZSO i pozvala sve političke aktere na Kosovu, uključujući opoziciju da poštuju odluku suda.\nOd ključnog značaja je da se ostvare zakonski zahtevi kao i da se svi politički činioci vrate političkim raspravama unutar institucija, prvenstveno u skupštini Kosova, navedeno je u saopštenju.\nKosovski Ustavni sud saopštio je u sredu da je odlučio da će ZSO biti uspostavljena kao što je predviđeno prvim sporazumom koji su krajem avgusta u Briselu potpisali predstavnici Beograda i Prištine.\nSud je odluku doneo na zahtev predsednice Kosova Atifete Jahjage, ali je, kako se navodi, utvrdio da pojedini principi sporazuma o ZSO nisu u potpunosti usklađeni sa kosovskim Ustavom.\nNa sprovođenje sporazuma o formiranju ZSO pozvala je i kosovska predsednica Atifeta Jahjaga.\nKosovska opozicija, međutim, smatra da je Ustavni sud doneo negativnu ocenu o formiranju ZSO i ponovo zahteva da vlast, premijer Ista Mustafa i njegov zamenik Hašim Tači, što pre podnesu ostavke.\nOpozicija, inače, četiri meseca blokira rad parlamenta zahtevajući da vlast povuče potpis sa pomenutog sporazuma ili da podnese ostavku. Opozicija je parlament blokirala aktiviranjem suzavca zbog čega su neki poslanici opozicije u pritvoru, a među njima i osnivač radikalnog opozicionog pokreta Samoopredeljenje.\nLider tog pokreta Visar Imeri je na zajedničkoj konferenciji za štampu stranaka opozicije rekao da oni tumače da je Ustavni sud rekao, da je sporazum od 25. avgusta antiustavan.\nS druge strane i specijalni predstavnik EU na Kosovu Samuel Žbogar pozvao je kosovske vlasti da što pre pripreme Statut ZSO.\nŽbogar je poručio da očekuje i da sve strane poštuju odluku Ustavnog suda o formiranju ZSO.\nI Ambasada SAD na Kosovu je pozvala vlast i opoziciju da poštuju odluku Ustavnog suda o formiranju ZSO.\n„Skrećemo pažnju da Ustavni sud jasno kaže da je Asocijacija/Zajednica opština sa većinskim srpskim stanovništvom biti formirana u skladu sa ustavom i zakonima Kosova“, navodi se u saopštenju američke ambasade u prištini, preneo je prištinski dnevnik „Zeri“.\nPredviđeno je da ovaj sporazum bude ratifikovan u Skupštini i da će predsednica Atifete Jahjada izdati ukaz o njnom formiranju.


Predavanja o značaju projekta EPK na Filozofskom fakultetu - Novi Sad - Evropska prestonica kulture\nObjavljeno 26/02/2017 u kategoriji: Uncategorized\nOd utorka, 28. februara do petka, 3. marta, gostujući predavač na novosadskom Filozofskom fakultetu, u okviru razmene studenata kroz program Erazmus+, biće dr Korina Turšije (Corina Turșie), koja se bavi istraživanjem u oblasti projekta Evropska prestonica kulture.\nDr Korina Turšije je prodekan Fakulteta političkih nauka, sociologije i komunikacija na Zapadnom univerzitetu u Temišvaru, a održaće predavanja za sve studente i zaposlene na Univerzitetu u Novom Sadu na temu programa i projekta Evropska prestonica kulture.\nIzmeđu ostalog, dr Korina Turšije pripremila je predavanja u kojima će biti reči o urbanoj obnovi nasleđa nekadašnjih komunističkih gradova u centralnoj i istočnoj Evropi, među kojima su dosadašnje Evropske prestonice kulture – Pečuj, Talin, Maribor, Riga, Plzen i Vroclav. Prezentovaće i istraživanje o odnosu centar-periferija u gradovima koji su bili Evropske prestonice kulture, a govoriće i o rekonstrukciji gradskog identiteta u okviru ovog značajnog projekta.\nPredavanja su na engleskom jeziku, a namenjena su studentima i zaposlenima na Novosadskom univerzitetu, ali naglašavamo i da su otvorena i za sve zainteresovane građane. Osnovna ideja ovih predavanja je informisanje studanata i građana, podizanje kreativnih i kulturnih kapaciteta, ali i svesti o značaju i benefitima projekta Evropska prestonica kulture.\nKompletan program možete pronaći na linku: http://www.ff.uns.ac.rs/vesti/aktuelno/2017/Lecture%20plan.pdf


јун 12, 2005, 12:47:56 поподне\n« послато: јун 12, 2005, 12:47:56 поподне »\nStojković spreman da preuzme Zvezdu\nPredsednik Fudbalskog saveza Srbije i Crne Gore Dragan Stojković rekao je da je spreman da postane predsednik Crvene zvezde, ali da će konačnu odluku o prihvatanju funkcije doneti posle detaljnog upoznavanja sa stanjem u klubu.\n"Spreman sam da preuzmem Zvezdu, ali moja odluka zavisi od razgovora sa Nadzornim odborom i stanja u klubu. Želim da se upoznam sa kompletnom situacijom, sa finansijama, igračima, infrastrukturom. Praktično, treba da napravimo jedan rendgenski pregled", rekao je Stojković.\nPopularnom Piksiju u septembru ističe mandat predsednika FSSCG, a Zvezda je još od kraja maja bez uprave i predsednika, koji su podneli ostavke. Bivši predsednik Dragan Džajić formirao je pre odlaska radnu grupu na čelu sa predsednikom SD Crvena zvezda Aleksandrom Boričićem, koja treba da sazove izbornu skupštinu.\n"Dogovorili smo sastanak za početak sledeće nedelje. Ne znam koliko će trajati razgovori i upoznavanje sa situacijom, dugovima. Kada vidim šta i kako, daću definitivan odgovor", rekao je Stojković, koji je četiri godine proveo na "Marakani" i koji je proglašen za petu "Zvezdinu zvezdu".\nјун 12, 2005, 04:20:12 поподне\n« Одговор #1 послато: јун 12, 2005, 04:20:12 поподне »\nVec ima tema o svemu tome >>>


I aviokompanije će plaćati zbog zagađivanja | EurActiv Srbija\nI aviokompanije će plaćati zbog zagađivanja\nAviokompanije danas u Montrealu, nakon godina odlaganja i neuspeha, počinju teške pregovore o tome kako da zaustave porast emisija ugljen-dioksida, ili čak smanje zagađivanje u sklopu svetske borbe protiv zagrevanja planete. Predlog je da se i za njih uvede da za dozvole za emisije plaćaju na tržištu, EU želi da bude lider ovih promena, a u nekim velikim zemljama poput Rusije i Indije i uoči pregovora škrguću zubima.\nEmisije ugljen dioksida nisu obuhvaćene svetskim sporazumom o zaštiti klime postignutim krajem 2015. u Parizu (COP21), ali je neophodno da se i one uključe kako bi se emisije ugljen dioksida u svetu smanjile i klimatske promene stavile pod kontrolu. Na otvaranju 39. skupštine Međunarodne organizacije za civilnu avijaciju ICAO, životna sredina je bila glavna tema dnevnog reda koji je podnet predstavnicima 191 zemlje članice ove agencije Ujedinjenih nacija za vazdušni saobraćaj.\n"U aviosaobraćaju u svetu trenutno se svakodnevno na oko 110.000 letova prevozi 10 miliona putnika, pa ovaj sektor u ukupnim emisijama ugljen dioksida učestvuje sa 1,3%, a ukoliko se uzmu u obzir letovi u domaćem saobraćaju ovaj udeo poraste na 2%", podsetio je na otvaranju sastanka ICAO predsednik ove organizacije za civilni aviosaobraćaj Olumujiva Benard Aliu (Olumuyiwa).\nPregovarači moraju da donesu odluku o svetskom mehanizmu za emisije ugljen-dioksida u međunarodnom aviosaobraćaju, sa ciljem da nivo emisija u najgorem slučaju 2035. bude isti kao 2020.\nOvo je pravi izazov imajući u vidu da se procenjuje da će se do tada broj letova i putnika udvostručiti, pa ICAO planira da smanjenje emisija organizuje u dve faze, pri čemu bi prva bila dobrovoljna, dok bi od 2027. uključivanje u smanjenje emisija bilo obavezno.\nDo sada je 59 zemalja pristalo da učestvuje u prvoj, dobrovoljnoj fazi, a među njima su i sve evropske zemlje, SAD, Kina, Kanada, Australija i Japan. Ove zemlje, koje predstavljaju 80% aviosaobraćaja u svetu i srazmerni udeo emisija ugljen-dioksida, zalagaće se da se ovaj mehanizam, skraćeno "korsija" (Corsia), usvoji do 7. oktobra kada se završava skupština ICAO koja se održava svake tri godine.\nIATA podržava predlog, Indija i Rusija nezadovoljni\nNakon više neuspeha tokom proteklih godina, pre svega za uspostavljanje sistema trgovine emisijama u aviosaobraćaju, EU planira da sada bude pokretač promena. Evropska komesarka za transport Violeta Bulc rekla je 27. septembra da je ovo "istorijski trenutak" u pogledu kliamtskih promena i da "ne postoji drugi način da se to izrazi".\nDa bi zauzdale emisije u aviosaobraćaju, države bi trebalo da na nivou celog sveta uspostave sistem zasnovan na tržištu emisijama, tako da aviokompanije mogu da kupuju dozvole za emisije od drugih sektora, po tržišnoj ceni.\n"U potpunosti podržavamo ovaj mehanizam" koji je stavljen na pregovarački sto, istakao je jedan od direktora međunarodnog udruženja aviosaobraćaja IATA Pol Stine (Paul Steene). Dodao je da bi u najgorem slučaju, koji bi podrazumevao i snažan porast broja letova, aviokompanijama to 2035. donelo troškove od 25 milijardi dolara za kupovinu dozvole za emisije, što je 1% procenjenog obrta.\nUkoliko organizacija civilnog aviosaobraćaja usvoji ovaj mehanizam, sve zemlje izuzev najsiromašnijih ili onih koje imaju najmanje od 0,5% aviosaobraćaja, od 2027. da pristupe drugoj fazi mehanizma. Ovo nailazi na nezadovoljstvo dela zemalja, pa su Rusija i Indija već uoči pregovora zauzele stav i protive se takvom mehanizmu.\n"Ne slažemo se sa zamrzavanjem emisija na nivou iz 2020, to bi bilo vraćanje unazad i uticalo bi na aviosektor, posebno za zemlje u kojima ovaj sektor nije zreo, istakao je indijski ministar za civilnu avijaciju Gajapati Ašok (Gajapathi Ashok).\nZamenik ruskog ministra transporta Valerij Okulov ocenio je da taj sistem neće smanjiti obim emisija već ga povećati. Mehanizam "korsija" imaće negativan uticaj na razvoj u civilnoj avijaciji, ocenio je on, tražeći od pregovarača "mudar i odmeren pristup".\nPregovori će po svemu sudeći biti teški, ali čelnik IATA Pol Stile ukazuje da izbora nema jer "ne postoji plan B".\n: Solarni avion završava put oko sveta


Otvorena Roditeljska kuća u Sremskoj Kamenici | Autonomija\nOtvorena Roditeljska kuća u Sremskoj Kamenici\nKuća je namenjena smeštaju dece obolele od malignih bolesti, kao i njihovih roditelja, tokom hemoterapije, koju sprovodi Institut za zdravstvenu zaštitu dece i omladine Vojvodine. Kuća je dobijena zahvaljujući Vladi Vojvodine, a na inicijativu Udruženja roditelja dece obolele od malignih bolesti. Nalazi se na Tatarskom brdu u kući koju je država oduzela Darku Šariću, optuženom za šverc velike količine kokaina iz Južne Amerike.\nU Sremskoj Kamenici danas je otvorena prva Roditeljska kuća u Vojvodini namenjena smeštaju dece obolele od malignih bolesti, kao i njihovih roditelja, tokom hemoterapije, koju sprovodi Institut za zdravstvenu zaštitu dece i omladine Vojvodine.\nRoditeljska kuća dobijena je zahvaljujući Vladi Vojvodine, a na inicijativu Udruženja roditelja dece obolele od malignih bolesti, koju je podržao Institut za zdravstvenu zaštitu dece i omladine Vojvodine.\nNalazi se na Tatarskom brdu u Sremskoj Kamenici u kući koju je država oduzela Darku Šariću, optuženom za šverc velike količine kokaina iz Južne Amerike. Novi enterijer u kući je nabavljen zahvaljujući donacijama.\nKako je saopšteno na otvaranju kuće, namera je da se lečenje obolele dece iz cele Pokrajine sa mestom boravka van Novog Sada odvija što humanije u vanbolničkim uslovima, u prisustvu roditelja.\n„Human odnos svakog društva ogleda se, pre svega, u odnosu prema najugroženijima“, rekao je direktor Instituta Georgios Konstantinidis i dodao da se godišnje od malignih oboljenja u toj zdravstvenoj ustanovi leči oko 200 dece.\n„Novootkrivenih obolelih od malignih bolesti godišnje ima oko 30, a potrebu za smeštaj u ovom objektu imaće četiri do pet porodica“, rekao je Konstantinidis i naveo da je lečenje dugo, a porodice koje budu smeštene u Roditeljskoj kući će se smenjivati, u zavisnosti od terapijskih potreba.\nVojvođanski sekretar za zdravstvo Atila Čengeri rekao je da je jedan od osnovnih ciljeva Vlade Vojvodine stvaranje uslova za prevenciju bolesti i lečenje obolelih.\nOn je najavio da je u planu i nabavka vozila za prevoz dece od roditeljske kuće do Instituta za zdravstvenu zaštitu dece i omladine Vojvodine i nazad, za sta je izdvojeno oko 2,5 miliona dinara.\nDirektor Uprave za zajedničke poslove Vlade Vojvodine Marko Radosavljević rekao je da će troškove boravka dece i njihovih roditelja u Roditeljskoj kući snositi Uprava.\nOn je najavio da ćde idućeg meseca na Tatarskom brdu biti otvorena još dva slična objekta – Centar za socijalni rad i Omladinski centar.\nPredsednica Vojvođanskog udruženja roditelja dece obolele od raka „Dečji osmeh“ Jolanda Kokora rekla je da je Roditeljska kuća značajna iz materijalnog aspekta jer roditelji obolele dece neće morati da se snalaze za smeštaj tokom lečenja, ali i psihološkog jer lečenje u atmosferi koja je približna kućnoj doprinosti psihičkoj stabilnosti i lakšem izlečenju.\nOna je najavila da će u Roditeljskoj kući biti organizovane radionice psiho-socijalne podrške, koje su od primarnog značaja, a koje će voditi psiholog iz dečje bolnice.


Vrooom - Blic Online\nKo je narod najstariji: Srbi, Hrvati ili Bošnjaci? "Jami distrikt" Kokana Mladenovića gostuje u Bitef teatru\nDokumentarna pozorišna predstava o najstarijoj naciji na svetu, "Jami distrikt", u režiji Kokana Mladenovića i prema tekstu Milene Minje Bogavac, biće izvedena 26. aprila u 20h u Bitef teatru.\nKoncert grupe "Vrooom" sa glumcima iz predstave "Dogvil"\nBesplatan koncert beogradske grupe "Vrooom" biće održan u sredu 26. oktobra u 20 sati u Velikoj sali Doma kulture „Studentski grad“.\nKoncert benda Vrooom u Elektropioniru\nBend Vrooom će održati koncert u beogradskom Elektropioniru u subotu, 22. oktobra u 21 čas nakon dve godine uspešnih nastupa sa muzičkim predstavama "Dogvil" i "Koštana".\n"Vrooom" najavljule maksi singl "Ctrl"\nGrupa "Vrooom" objaviće uskoro za etiketu "Egzit" maksi singl “Ctrl” sa pesmama “Čist rez”, “Control” i ranije predstavljenim singlom “Izlaz” u kojima prepoznatljiv stil grupe dobija novi oblik u energičnom, ali sofisticiranom elektro/sint, pop/alternativnom dens zvuku.\nKoncert grupe "Vrooom" u novoj postavi\nGrupa "Vrooom" održaće 12. aprila u beogradskom Kulturnom centru Grad koncert na kome će premijerno izvesti neke od numera koje će se pojaviti početkom leta na njihovom novom albumu.\nKoncertna "bitka" za Akademiju se nastavlja - ovih dana u klubu će svirati Zerkman Big Bang i Metak za Zlikovca, Vrooom i Lira Vegu, a podrška stiže i sa rep scene - Škabo, Marlon Brutal, Šef Sale, THC La Familija...\nSastav "Vrooom" izbacio je video za singl “Privremeno stanje” kao najavu novog albuma “Input”, koji bi trebalo da izađe u martu.


Simfonijski orkestar YouTube-a\nNajnovija akcija veb sajta YouTube privukla je pa�nju miliona korisnika interneta. Ovaj sajt je objavio akciju formiranja simfonijskog orkestra od muzičara �irom svijeta koji bi svirao na trodnevnom muzičkom festivalu u slavnom Karnegi holu u Njujorku u aprilu 2009. Nastup u Karnegi holu je, inače, san svih muzičara klasične muzike.\nU decembru 2008. YouTube je objavio konkurs. Potencijalni kandidati su trebali da po�alju snimke svoje interpretacije Internet simfonije "Eroica", kompozitora Tena Dana, i interpretaciju jo� jednog komada klasične muzike. Snimci su se mogli slati do 28. januara, a onda je počelo glasanje.\nOtkako je konkurs za mjesto u simfonijskom orkestru objavljen, YouTube je imao vi�e od 13 miliona posjeta. Stručni �iri je krajem januara suzio izbor na oko 3.000 kandidata, iz vi�e od 200 zemalja. Zatim je lista sa 200 najuspje�nijih snimaka istaknuta na sajt 14. februara i otada su svi posjetioci YouTube-a mogli da glasaju. Konačno, 2. marta zavr�eno je glasanje i formiran je orkestar od 90 muzičara iz 30 zemalja iz čitavog svijeta.


Kritičari Džulijana Asanža mogu da se raduju, ali ovo je mračan momenat za slobodu štampe, poručio je uzbunjivač Edvard Snouden.\nBivši američki obaveštajac i uzbunjivač Edvard Snouden je na Tviteru naveo da hapšenje Asanža predstavlja „mračan momenat za slobodu štampe“ i da će ovo hapšenje ući u udžbenike iz istorije.\nPodsetio je da su Ujedinjene nacije saopštile da bi njegovo hapšenje predstavljalo kršenje ljudskih prava i zatražile da mu se omogući da se brani sa slobode.\nAsanž je poslednjih šest godina živeo u Ambasadi Ekvadora u Londonu.\nDžulijen Asanž Edvard Snouden Velika Britanija Vikiliks\n← „Blic“: Đilas da nauči šta je uloga političara, a šta medija\nMediji: Bivši vojnik priznao da je ubio novinara Kucijaka i njegovu verenicu →


Prema statistici kruševačka prosečna plati sve bliža republičkoj – GRAD Kruševac\nNaslovna » Ekonomija » Prema statistici kruševačka prosečna plati sve bliža republičkoj\nProsek neto plate u Srbiji je u septembru bio 46.558 dinara, dok je u Kruševcu iznosi 40.998 dinara. Prosek je na nivou Republike ostao sličan kao u prethodnom periodu, dok je u Kruševcu za skoro dve hiljade viši u odnosu na jul\nPodaci o prosečnoj plati, bez poreza i doprinosa, isplaćenoj u Srbiji u septembru, koje je objavio Republički zavod za statistiku, pokazuju da je Kruševac sa prosečnom neto platom od 40.983 dinara zauzeo 45. mesto medju skoro 170 gradova i opština u Srbiji.\nVišu platu imali su oni koji primaju platu na područjima 12 beogradskih opština, 11 opština i gradova u Vojvodini te još 21 u užoj Srbiji.\nKruševljani su imali najvišu platu na području Rasinskog okruga, a slede Trstenik sa 35.845 dinara, Varvarin gde je prosek plate bio 35.117 te Aleksandrovac sa prosečnih 33.936 dinara. U Brusu je prosečna plata iznosila 33.283 dinara, a u Ćićevcu 31.328 dinara.\nProsek neto plate na nivou Rasinskog okruga je bio 38.261 dinara, što je tu oblast svrstalo na 17. mesto medju 24 oblasti, koliko ih je u Srbiji.\nNajvišu platu su u proseku, prema statistici, imali oni čija se sedišta nalaze na području opštine Surčin, gde je neto prosek u septembru bio 88.532, slede Požarevac sa 72.836 te Novi Beograd gde je prosek bio 70.306 dinara. Istovremeno najnižu platu imali su zapošleni na području opštine Trgovište, 25.105 dinara te Malo Crniće 27.933 dinara.\nProsek neto plate u Srbiji je u septembru bio 46.558 dinara, dok je u Kruševcu iznosi 40.998 dinara. Prosek je na nivou Republike ostao sličan kao u prethodnom periodu, dok je u Kruševcu za skoro dve hiljade viši u odnosu na jul Podaci o prosečnoj plati, bez poreza i doprinosa, isplaćenoj u Srbiji u septembru, koje je objavio Republički zavod za statistiku, pokazuju da je Kruševac sa prosečnom neto platom od 40.983 dinara zauzeo 45. mesto medju skoro 170 gradova i opština u Srbiji. Višu platu imali su oni koji primaju platu na područjima 12 beogradskih opština, 11 opština i…\nprosecna plata\t2016-10-27\nTag : prosecna plata\nPrethodni : Danas se slavi Sveta Petka\nSledeći : Odbor poverilaca odlučuje o ponudjaču za zakup “Branka Perišića”\n28. februara 2021., 11:47\nBiblioteka na sajmu knjiga\nRadionica “Muzika koja je menjala svet” u Ekonomsko-trgovinskoj školi\nDozrevanje, odležavanje ili starenje destilata (ili gotove rakije) znači najkraće vreme potrebno da destilat (ili gotova rakija) stoji pod određenim ...\nIzložba “Vitezovi čeličnog neba – 51.vazduhoplovna grupa” otvorena je danas u Narodnom muzeju u Kruševcu, a serija fotografija,važnih prikaza i ...


petak, 25. jun 2021. 17:35h\nPrivredna komora Srbije - Regionalna privredna komora Pančevo je u saradnji sa Privrednom komorom Rostova na Doni i Centrom za podršku izvoza Rostovske oblasti (Ruska Federacija), a uz posredovanje srpsko-ruskog društva „Dositej Obradović“ iz Pančeva organizovala 23. juna poslovne susrete privrednika dva regiona.\nPoslovni susreti realizovani su u Pančevu PK Pančevo\nUčešće na ovim poslovnim susretima, pored nekoliko kompanija iz Rostova iz različitih delatnosti su uzeli predstavnici domaćih privrednih društva, koje su iskazale interesovanje za uspostavljanje saradnje.\nPre početka poslovnih susreta predstavnik Privredne komore Rostova na Doni je predstavio privredu njihove oblasti, a zatim je dr Marko Ćulibrk predstavio privredne potencijale i privredni ambijent Južnobanatskog okruga.\nU sastavu ruske delegacije su bile kompanije koje se bave popravkom konvencionalnih i specijalnih elektromotora, proizvođač organskih mineralnih đubriva, kompanija za proizvodnju visokokvalitetnih žitarica i proizvođač ambalaže od prirodnog drveta za sve vrste prehrambenih proizvoda.\nUčešće od domaćih privrednih društava su uzeli TMB DIAMOND Pančevo, DOO „Gric produkt“ Jabuka, Poljoprivredna zadruga „Bojar“ iz Pančeva, DOO „EVRO-PAN“ Pančevo i DOO „Industrijska oprema“.\nOdržana konstitutivna sednica Parlamenta privrednika RPK Pančevo u novom sazivu


Stav - datum: 2018-01-22 KULTURNI POJAVNIK\nDačić i srpska kuća Koja je uloga „srpske kuće“ u Crnoj Gori? Takva „srpska kuća“ prvo jasno sugeriše da Srbi u Crnoj Gori nemaju svoje kuće, tj. da su „nacionalna manjina“ i da mogu da žive samo zahvaljujući političkoj milostinji srpske vlade\nKad potpredsjednik Vlade Srbije Ivica Dačić dođe u zvaničnu posjetu Crnoj Gori i u kontekstu priče i brige o Srbima kaže: „Srbi u Crnoj Gori treba da imaju prava onoliko koliko Crnogorci u Srbiji“ - ne znamo ili znamo šta je rekao? Da je tako rekao Čeda Jovanović, ne bismo se osvrtali na izjavu, jer predsjednika LDP-a ne obavezuje poštovanje istorije, ni semantički složena odrednica etno-imena Srbin i Crnogorac.\nAli, da pogledamo kako takva izjava zvuči iz usta predsjednika Socijalističke partije Srbije (koja je djelimično i nacionalna partija) i potpredsjedina srbijanske vlade? Kad Dačić kaže „Crnogorci u Srbiji“, na koje Crnogorce misli? Na one Crnogorce u Srbiji, koji su Srbi, i koji naravno uživaju sva prava, i često su bili i predsjedici Srbije, a da ne govorimo o direktorima Crnogorcima u Srbiji? Teško da Dačićeva izjava može da podrazumijeva ove Crnogorce ili Srbe-Crnogorce.\nAko Dačić misli na onih 0,7 procenata Crnogoraca u Srbiji, ultranacionalista, koji urlaju po Lovćencu pod crnogorskim kapama i džemadanima, onda je direktno uvrijedio Srbe u Crnoj Gori. Srbi u Crnoj Gori su nosioci istorijskog i kulturnog nasleđa Crne Gore. Oni su istorijski državotvorni narod Srbi –Crnogorci. Crnogorci po Lovćencu i drugim manjim mjestima, potomci su nesrećnih crnogorskih kolonista kojima je komunizam obrisao nacionalno pamćenje, pa se njihovo ultracrnogorstvo javlja kao recidiv razorenog identiteta.\nNekad je Svetozar Marović rekao da je politika i biznis, i politika ne može biti uspješna ako nije i uspješan biznis. Ta je misao našeg nesrećnog mudraca sasvim tačna u jednoj ravni, a to je ona ravan političke prakse koja ne podrazumijeva etiku, istorijsku istinu, pa ni ono što bismo ovdje nazvali opštim imenom –ljudskost. Marović je platio te svoje riječi. I držimo da je platio što ipak nije bio običan manipulant, i partijska kreatura.\nAko je nacionalna politika biznis, onda je „sve dozvoljeno“, a prvo što taj „biznis“ podrazumijeva jeste da nema nikakvih vrijednosti (nacionalnih, kuluturnih, duhovnih) ako ne mogu da se pretvore u novac.\nAko je Dačić napravio statusni paralelizam između crnogorskih Srba u Crnoj Gori, i ultracrnogoraca u Srbiji, onda je ubacio u političku igru konfuziju, koja prvo razara temeljna imenovanja Srbin, Crnogorac, Srbijanac. U takvoj konfuziji likvidirana je prvo istorijska osnova, kulturno pamćenje, i taj konglomerat stavljen je u razarajući politički pragmatizam, koji odgovara održanju na vlasti aktuelnih političkih elita i u Srbiji i Crnoj Gori.\nBriga Srbije za Srbe u Crnoj Gori u poslednje vrijeme pokazuje se na razne neadekvatne načine, kojima se razara supstanca Srba-Crnogoraca. Aktuelna srbijanska vlast kupila je za Srbe u Crnoj Gori „srpsku kuću“, nekih recimo 1.000 kvadratnih metara stambenog prostora da tu useli Srbe iz Crne Gore? Možda, po mišljenju srbijanske vlade, svi Srbi iz Crne Gore mogu da stanu u tu kuću? Ako ne mogu svi, mogu oni do kojih je stalo srbijanskoj vladi? Koja je uloga „srpske kuće“ u Crnoj Gori? Takva „srpska kuća“ prvo jasno sugeriše, da Srbi u Crnoj Gori nemaju svoje kuće, tj. da su „nacionalna manjina“ i da oni mogu da žive samo zahvaljujući političkoj milostinji srpske vlade. A iza takvog tretmana Srba u Crnoj Gori naravno stoji crnogorska vlada, kojoj odgovara da je što manje Srba u Crnoj Gori, i da je njihova uloga u javnom životu što marginalnija.\nPo zajedničkom dogovoru Beograda i Podgorice, u „srpskoj kući“ Srbi iz Crne Gore mogu da se bave svojim srpskim kulturnim identitetom, i sopstvenom promocijom koja, naravno, ne može niti smije da ugrožava crnogorski kulturni i politički koncept.\nAko se ovome doda da u „srpskoj kući“ u Crnoj Gori brigu i konceptualna usmjerenja vodi politička partija, a ne ljudi iz kulture, onda apsurd dogovora dvije vlade, preko leđa Srba –Crnogoraca u Crnoj Gori postaje politički jasniji. Onda i Dačićeva izjava da Srbi u Crnoj Gori treba da imaju prava koliko ulatracrnogorci u Srbiji od 0, 7 odsto postaje jasnija i uvredljivija.


Odgovor RTS-a Zoranu Lutovcu zbog odbijanja da gostuje u emisiji "Upitnik"\nRadio-televizija Srbije odgovara na pismo kojim je predsednik Demokratske stranke odbio gostovanje u emisiji "Upitnik" 10. decembra.\nPredsednik Demokratske stranke Zoran Lutovac prosledio je javnosti pismo u kojem objašnjava zašto je odbio gostovanje u današnjoj emisiji „Upitnik“ u koju su pozvani predstavnici vlasti i opozicije.\n„Za DS pregovori vlasti i opozicije u ovom trenutku nisu tema“, objasnio je Lutovac tražeći da RTS umesto njega u emisiju pozove Aleksandra Obradovića, čoveka koji je u javnosti izneo sumnje o poslovanju „Krušika“ i firme GIM.\nU poslednjih godinu dana predsednik DS-a tri puta je gostovao u sličnim emisijama na RTS-u.\nJednom je napustio „Upitnik“ nezadovoljan tokom emisije i ponašanjem drugih učesnika te emisije.\nPosle gostovanja u „Upitniku“ 8. oktobra ove godine, gospodin Lutovac se sutradan pojavio ispred RTS-a u pratnji nekolicine opozicionih lidera i protestovao jer, kako je tvrdio, novinarka RTS-a nije postavila sva „prava“ pitanja koja zanimaju javnost.\nPredsednik DS-a je u toj emisiji gostovao zajedno sa Nebojšom Stefanovićem, ministrom unutrašnjih poslova i imao priliku da u direktnom razgovoru i u živom programu nametne sva „prava pitanja koja zanimaju javnost“, uključujući i „aferu Krušik“.\nPošto, po mnogim ocenama, tu priliku nije iskoristio bilo je zgodno da se za to iznova optuži RTS.\nOvoga puta, pozvan da gostuje u „Upitniku“, predsednik DS-a je otišao korak dalje – odustao je od ambicije da određuje šta bi voditeljka trebalo da pita goste, već je pokušao da odredi ko bi u ovoj emisiji mogao da gostuje.\nTek u tom slučaju, RTS bi se, po gospodinu Lutovcu, kvalifikovao da ubuduće on, ili neko ko misli slično njemu, gostuje u našim emisijama.\nU međuvremenu, nekoliko istaknutih članova DS-a stavilo nam je do znanja da su za njih „razgovori vlasti i opozicije“ i te kako važna tema i da ne dele mišljenje predsednika svoje stranke.\nPosle svega, ostaje nekako utisak da se u ovom slučaju, kao i u mnogim sličnim, kada se sa različitih strana napada RTS, radi o jednom te istom – malo je tu istinske želje da Javni servis bude profesionalniji, neuporedivo više da se on uređuje.\nMarko Vidojković: OTIMAČ DRUGOG DNEVNIKA\nRTS Upitnik Zoran Lutovac\n← Filipović: Kurir nema kredibilitet da rasuđuje o profesionalnosti drugih medija\nGrupa nezavisnih medija pokreće javne debate →


Život roditelja trans dece u Srbiji\nBrana, Tatjana i Mina* rodile su tri ćerke, ali Brana i Tatjana su sada mame dečaka. Njihovi sinovi tinejdžeri postepeno prolaze tranziciju, prilagođavanje pola rodnom identitetu muškaraca - modernim rečnikom oni su trans.\nSLUŠAJTE: Džek Halberstam, Trans* feminizam\nTreći program Radio Beograda je od srede, 30. marta, do petka, 1. aprila, u okviru ciklusa Imaginarna edicija emitovao prevod šestog poglavlja Halberstamove knjige „Trans*: Kratak i otkačen prikaz rodne varijabilnosti”, koji se bavi pitanjem odnosa između trans teorije i feminizma.\nSLUŠAJTE: Džek Halberstam Trans* – o važnosti imenovanja\nPovodom Međunarodnog dana vidljivosti trans osoba, Treći program Radio Beograda emotovao je krajem marta, u okviru ciklusa Imaginarna edicija dva poglavlja iz knjige „Trans*: Kratak i otkačen prikaz rodne varijabilnosti”, Džeka Halberstama.\nSAD: Trans žena bi mogla biti prva zatvorenica koja će operativnim putem prilagoditi svoje telo rodnom identitetu\nJedna trans žena koja je trenutno na odsluženju kazne u federalnom zakonu u Teksasu mogla bi postati prva Amerikanka kojoj će biti omogućeno da se podvrgne operaciji prilagođavanja tela rodnom identitetu tokom boravka u zatvoru.\nKina: otvorena prva klinika za trans mlade\nPolovinom novembra, iznenađujućim potezom u trenutku kada su se svi pribojavali napada vlade na LGBT+ osobe i zajednicu, Kina je otvorila svoju prvu kliniku za pitanja roda za trans mlade.


Beograd, 03. April 2012. PR Objave: Saopštenje -\nŠest organizacija civilnog društva predstavile su u utorak 3. aprila u beogradskom Domu Omladine kampanju pod nazivom "Crno na belo", koja je deo projekta "Dostojanstven rad za svakog". U narednih godinu dana one će animirati, podsticati i osnaživati građane da se efikasnije bore za svoja prava u sferi rada. Javnosti je po prvi put predstavljena i on-lajn platforma sa savetima, uputstvima za zaštitu prava i razmenu primera dobre i loše prakse.\nDirektorka misije USAID u Srbiji Suzan Fric izjavila je da očekuje da se uspešnom javnom kampanjom izvrši adekvatan javni pritisak i na poslovni sektor i na vladu i time podigne nivo opšteg poštovanja radnih prava.\n-Projekat "Crno na belo" predstavlja zajednički napor da se uz doslednu primenu zakonske regulative obezbedi veća odgovornost poslodavaca prema radnicima i ojača pozicija radnika, posebno na planu poštovanja njihovih garantovanih prava. Kampanjom očekujemo da pridobijemo pažnju i podršku javnosti za ove napore - naglasila je Fric.\nGeneralna sekretarka Fondacije Centar za demokratiju Nataša Vučković objasnila je da je u Srbiji neophodna sinergija radnika-građana, poslodavaca i države na rešavanju pitanja dostojanstvenog rada.\n-Ako se zarade ne isplaćuju i po više meseci, ako poslodavci ne plaćaju poreze i doprinose, ako vas na razgovoru za posao pitaju o planiranju porodice, ako radimo na crno – onda se radi o ozbiljnom kršenju prava. Interes je građana da se o tome govori više, da se prikazuju konkretni slučajevi diskriminacije i kršenja prava, da znaju kako da svoja prava štite i odbrane – rekla je Vučković i pozvala pojedince, udruženja i institucije da stvore široku mrežu podrške ovoj akciji i agendi za dostojanstven rad.\nDarko Soković, direktor Centra za nove komunikacije Dokukino je predstavio interaktivni web portal www.crnonabelo.com.\n-Do sada nije bilo poduhvata koji bi na istom mestu okupio zaposlene, poslodavce, institucije i organizacije građanskog društva i podstakao ih da rade na zajedničkom cilju. Očekujemo vaša iskustva i primere, a preko Fejsbuka, Tvitera i drugih medija, ova akcija će dopreti do svih koji do sada nisu imali potpuni uvid u svoja prava i mehanizme kako da ih zaštite - rekao je Soković.\nZa portal www.crnonabelo.com govore: ombudsman Saša Janković, Kristina Todorović, advokat iz YUCOM i Mario Reljanović, sekretar Klinike za radno pravo na Pravnom fakultetu Univerziteta Union.\nProjekat na nacionalnom i lokalnom nivou u saradnji sprovode Fondacija Centar za demokratiju, Centar za razvoj neprofitnog sektora, Udruženje Centar za nove komunikacije Dokukino, Timočki klub, Udruženje građana Zajedno, zajedno i Resurs centar Majdanpek. Sprovođenje projekta finansijski podržava USAID preko Instituta za održive zajednice.\nzastita prava, radna zastita, crno na belo, gradjanska inicijativa\nGrađani sve češće traže zaštitu radnih prava\nRezultati kampanje za dostojanstven rad "Crno na belo – Zajedno smo glasniji" Više...\nq: 19 - t: 0.08083 sec


Daglas Voler objašnjava zbog čega podrška američke javnosti ratu u Iraku opada\n“Početna podrška ratu u Iraku nije dugo trajala i sada naglo opada pošto američka javnost uočava da razlozi za invaziju Iraka nisu bili potpuno ubedljivi i da sam rat ne pokazuje rezultate” kaže u razgovoru sa našim kolegom, Brankom Mikašinovićem, novinar časopisa ”Tajm“, Daglas Voler (Douglas Waller).\n“Uticaj rata u Iraku na unutrašnju i spoljnu politiku ove zemlje je ogroman i potpuno je preokupirao Vašington, a u poslednje vreme se ogleda i u naglom padu popularnosti predsednika Buša. Ako to pogledate iz istorijske perspektive, popularnost predsednika Lindona Džonsona je počela da opada kada je broj američkih vojnika u poginulih u Vijetnamu dostigao 20-30 hiljada. Tada je Džonsonova popularnost pala na oko 35 odsto, s tom razlikom što se to kod Buša dogodilo već posle oko dve hiljade žrtava. Džonsonova administracija je, prema tome, ušla u krizni period daleko kasnije, a Bušova ulazi mnogo ranije. Dakle, inicijalna podrška ratu nije dugo opstala i sada naglo opada uglavnom zbog toga što američka javnost uočava da razlozi za invaziju Iraka - oružje masovnog uništenja i veze Iraka sa Al Kaidom - nisu potpuno ubedljivi, a i da sam rat ne pokazuje rezultate.\nGLAS AMERIKE: U medjuvremenu, neki irački političari nagoveštavaju želju da SAD postave krajnji rok za povlačenje svojih snaga iz Iraka, što je suprotno insistiranju administracije predsednika Buša?\nVOLER: U kontekstu iračke politike, političari te zemlje se ne zalažu za neposredno povlačenje američkih snaga, već za utvrdjivanje plana o povlačenju. Medjutim, to je svakako značajan zahtev, jer se šiitski, sunski i kurdski političari sve više slažu o jednoj činjeinici: da su američki vojnici razlog, motivacija i meta pobunjenika. Interesantno je da američko komandno osoblje u Iraku ne želi da se postavi vremenski rok za povlačenje jer smatra da bi se time dao manevarski i strateški prostor pobunjenicima.\nGLAS AMERIKE: U kojoj meri bi neizvesna vojna situacija u Iraku mogla da utiče na borbu protiv terorizma?\nVOLER: Situacija u Iraku u velikoj meri utiče na rat protiv terorizma. Centralna obaveštajna agencija je preokuprana tim ratom i on crpi sredstva naše zemlje, uključujući i sredstva CIA-e i Pentagona, kao i i njihove operativne mogućnosti, koje bi mogle da se efikasno koriste u širem ratu protiv terorizma. Postoji takodje i politička cena. Dalja nepopularnost rata u Iraku mogla bi da oslabi saradnju sa inostranstvom u borbi protiv terorizma, a time i uspeh te borbe.\nGLAS AMERIKE: Kakve bi mogle da budu posledice za administraciju u vezi sa aferom odavanja identiteta tajnog agenta CIA-e?\nVOLER: Taj skandal još traje i sva pitanja nisu razjašnjenja. Jedno od ključnih pitanja je šta će se desiti sa glavnim predsednikovim savetnikom, Karlom Rouvom. On je u neizvesnoj situaciji i preokupiran svojim problemima i dok je to tako, on je van akcije u Beloj kući. Mnogi republikanci misle da zbog te afere i svojih problema, Rouv nije pružio važne savete predsedniku u vezi sa uraganom Katrina, kao i imenovanjem Herijet Majer za člana Vrhovnog suda. Dakle, sva ta pitanja, a prvenstveno Irak, imaju prizvuk neupelih poteza sadašnje administracije.


Počeli radovi na rekonstrukciji kablovske pristupne mreže u mesnoj zajednici Makova Sedmica\nVrhunske usluge za oko dve hiljade meštana\nU četvrtak, 27.oktobra, u mesnoj zajednici Makova Sedmica počeli su radovi na rekonstrukciji kablovkse pristupne mreže Izvršne jedinice „Telekoma Srbije” u Subotici, čija je vrednost oko 16 miliona dinara.\nMakova Sedmica se svrstava u jednu od tri najnerazvijenije mesne zajednice pored „Zorke” i „Peščare”, te će meštani čije će ulice biti pokrivene najsavremenijim „Telekomovim” uslugama, moći da koriste fiksnu telefoniju, set intertnet usluga, pa čak i uslugu IPTV.\nRadovi na rekonstrukciji kablovske pristupne mreže\ntrebalo bi da budu završeni do kraja godine\nIlija Markov, koordinator Izvršne jedinice „Telekoma Srbije” u Subotici, objasnio je da radovi u mesnoj zajednici Makova Sedmica podrazumevaju materijal, opremu, izvođenje i postavljanje uređaja najnovije generacije za pristup svim telekomunikacionim uslugama koje pruža to preduzeće.\n— Radi se praktično o proširenju fiksne telefonije, pristupu internetu koji će biti u proseku 50 megabita u sekundi, za poslovne korisnike brzine nisu ograničene, a tu su uključeni i multimedijalni sadržaji IPTV usluga, koja će nakon rekonstrukcije moći da se gleda bez problema i u digitalnom formatu u najboljem mogućem kvalitetu — dodao je Markov.\nRadovima na rekonstrukciji kablovske pristupne mreže u mesnoj zajednici Makova Sedmica obuhvaćene su ulice Ljermontova, Podujska, Celjska, Anke Butorac, Graničarska, Segedinska, Tetovska, Bračka, Krfska, 371. Nova i deo Majšanskog puta. Ilija Radaković, inženjer za planiranje pristupne mreže u „Telekomu Subotica” kaže da će biti prihvaćeni svi postojeći korisnici Makove Sedmice, kao i svi evidentirani zahtevi, do momenta planiranja izvođenja radova, odnosno oko 2 hiljade korisnika.\nU mesnu zajednicu Makova Sedmica samo tokom ove godine uloženo je preko 30 miliona dinara, što tamošnje rukovodstvo ocenjuje kao veoma pozitivno. Mirsad Nalić, predsednik Skupštine mesne zajednice Makova Sedmica kaže da je su pored radova „Telekoma”, u toku i vodovodni radovi u vrednosti od oko 9 miliona dinara, a da su u planu i investicije u vrednosti od oko 2 miliona dinara za obnovu sportskog terena, i druge.\n— Prezadovoljni smo ulaganjima ove godine u našu mesnu zajednicu. Što se tiče „Telekoma” građani i dalje mogu da se prijave kod nas u prostorijama mesne zajednice, kako bi postali korisnici novih mogućnosti koje nam se pružaju. Imamo još uvek dosta ulica gde građani nemaju čak ni fiksne telefone, a kamoli internet i zato nam mnogo znači što će ovim radovima biti pokrivena trećina Makove Sedmice — ističe Nalić.\nPrema rečima nadležnih u Izvršnoj jedinici „Telekoma Srbije” u Subotici, radovi na rekonstrukciji kablovske pristupne mreže u mesnoj zajednici Makova Sedmica, trebalo bi u zavisnosti od vremenskih uslova da budu završeni do kraja godine.


Juli 2014. – Stranica 3 – Institut alternativa\nInstitut alternativa » 2014 » Juli (3)\nObjavljeno 08. 07. 2014. 27. 12. 2017.\nPredstavnici Instituta alternativa: Stevo Muk, Dina Bajramspahić, Marko Sošić i Milica Milonjić, imali su danas sastanak sa članovima Odbora za bezbjednost i odbranu na kojem su razgovarali o nalazima novog Monitoring izvještaja IA o primjeni Zakona o parlamentarnom nadzoru u oblasti bezbjednosti i odbrane.\nNa sastanku na kojem je aktivno učestvovalo osam članova Odbora: predsjednik Mevludin Nuhodžić, Obrad Mišo Stanišić, Radivoje Nikčević, Snežana Jonica, Velizar Kaluđerović, Predrag Bulatović, Suljo Mustafić i Luiđ Ljubo Škrelja, poslanici su diskutovali o problemima koje smo identifikovali u vezi sa sprovođenjem Zakona i vršenjem parlamentarnog nadzora nad sektorom bezbjednosti i odbrane i ukazali na prepreke sa kojima se suočavaju u radu.\nSastanak je bio prilika da se razmotri viđenje rada Odbora u prethodnoj godini iz našeg ugla, saslušaju stavovi Odbora o istim pitanjima, i sagledaju mogućnosti za unapređenje.\nOvo je treća godina za redom kako IA prati implementaciju ovog Zakona uz podršku Ženevskog centra za kontrolu oružanih snaga (DCAF).\nNovina ovogodišnjeg izvještaja je procjena sistemskog uticaja primjene ovog Zakona na državne organe iz sektora bezbjednosti i odbrane koji su bili predmet parlamentarnog nadzora i analiza mišljenja predstavnika devet državnih organa koji su predmet parlamentarnog nadzora o efektima nadzora.\nTradicionalno i u skladu sa utvrđenom metodologijom monitoring izvještaja, prvi dio se odnosi praćenje sprovođenja Zakona u trećoj godini primjene. Za potrebe predstavljanja aktivnosti Odbora u 2013. godini, istraživači IA su prisustvovali na svim sjednicama Odbora koje su bile otvorene za javnost.


Finsko predsedništvo naglašava važnost približavanja Beograda i EU\nFinsko predsedništvo je ovih dana na adrese evropskih članica uputilo pismo u kojem su pobrojani evropski priorteti kada je u pitanju Srbija. Neslužbeni dokumenat je neka vrsta radnog materijala u diskusijama o Srbiji, a podvlači važnost angažovanja na približavanju Beograda Uniji.\nDokument finskog predsedništva, kakav se našao na stolu svih predstavnika evropskih članica, objedinjuje stavove Brisela o tome koliko je značajan jasan evropski angažman u Srbiji i podrška zemlji u ovom trenutku za koji se ocenjuje da je za Beograd pun izazova. Od procesa određivanja budućnosti Kosova, do skorih izbora i tražene pune saradnje sa Hagom.\nŠto se Evrope tiče, ukazuje finski papir, njen nedvosmisleni interes je da podrži Srbiju u prevazilaženju postojećih problema i potom iskoristi svoj značajni potencijal u približavanju evropskim strukturama. Međutim, ukazuje se da najveći deo posla leži na Beogradu- reč je o realizaciji reformi i ispunjavanju postavljenih obaveza na kojima će Brisel i dalje insistirati jer, povlači se, evropska budućnost kao i uslovi moraju da ostanu jasna i nepromenjiva stavka odnosa sa Srbijom.\nU međuvremenu, Evropljani će da nastave sa ukazivanjem kakve se perspektive otvaraju nastavkom prekinutih pregovora - Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju bi se relativno brzo zaključio i zemlja bi se lako pridružila ostalim potencijalnim kandidatima. Sa druge strane, Finci kažu da je neophodno da se stanovnicima Srbije objasni zašto Unija ne može da odstupi od uslova pune saradnje sa Hagom - u igri je jednak tretman svih država Zapadnog Balkana, vladavina zakona, kao i demokratska kontrola bezbednosnog sektora.\nPrilika za podršku Srbiji ukazuje se pregovrima o ublažavanju viznog režima, koji su dobili zeleno svetlo na poslednjem skupu evropskih ministara, tu je i stupanje na snagu Predpristupnog fonda EU, kojem je, od pada Miloševćevog režima naovamo prethodila evropska pomoć u visini od oko 2 milijarde evra, a za koji dan bi se trebao formirati i Fond za Zapadni Balkan Evropske banke za obnovu i razvoj, odakle će se značajna sredstva odvojiti za podršku ukupnom razvoju Srbije.


Galić: MUP RS zakazao i u slučaju migrantske krize - mojusk.ba\nGalić: MUP RS zakazao i u slučaju migrantske krize\n1 Avgusta, 2018 Moj USK\nVlada RS na sutrašnjoj sjednici trebalo bi da razmatra inicijativu predsjednika RS Milorada Dodika za formiranje koordinacionog tijela za praćenje kretanja migranata kroz RS.\nPrema riječima ministra unutrašnjih poslova RS Dragana Lukača, u novoformirano tijelo će biti uključene sve policijske uprave, Civilna zaštita, kao i sve lokalne zajednice, naročito one koje imaju problem sa nelegalnim ulascima migranata.\n“Na taj način hoćemo u potpunosti da kontrolišemo kretanje migranata kroz RS. Nemamo ni mogućnosti niti resurse da pravimo ovdje kampove i centre, ali u humanitarnom smislu možemo tim ljudima da pružimo zdravstvenu zaštitu ako im je potrebna i da im pomognemo u što bržem prolasku kroz RS”, kazao je Lukač novinarima u Banjaluci.\nPoslanik PDP-a i član Odbora za bezbjednost Narodne skupštine RS Dragan Galić u razgovoru za Vijesti.ba naveo je da RS ima pravo na formiranje jednog ovakvog tijela, ali je pitanje da li su aktivnosti preduzete na vrijeme i koliko toga se moglo spriječiti kada je u pitanju migrantska kriza.\n“Kada je u pitanju problem nelegalnih migranata, očigledno je da su sve bezbjednosne strukture u BiH zakazale. Jedino su svi politički subjekti pokušavali da po pitanju migranata dobiju određene političke poene. Milorad Dodik, Dragan Lukač i Staša Košarac svojim izjavama pokušali su sve da prebace na politički teren. Ono što je bilo neophodno jeste istinska saradnja svih bezbjednosnih struktura u RS i na nivou BiH sa policijskim strukturama Srbije”, naglasio je Galić.\nKako je kazao, u BiH dolaze migranti iz Irana, te Pakistana, a manji dio njih iz Sirije. S tim u vezi, podsjetio je da su Srbija i Iran uvele bezvizni režim, te da u toku jedne sedmice postoji pet redovnih avio-linija na relaciji Teheran-Beograd.\n“Na kraju, 99 posto izbjeglica koje ulaze u BiH nemaju dokumente. Kada saberemo svu tu strukturu, dolazimo do podatka da je riječ o ekonomskim migrantima, a ne da se radi o onima iz Sirije, koji su napustili taj prostor iz bezbednosnih razloga”, dodao je Galić.\nOn je napomenuo da 90 posto migranata u RS ulazi preko Zvornika i Janje, a onda se kreće prema USK.\n“Strukture vlasti pod vođstvom SNSD-a u proteklih 12 godina učinile su da se nalazimo u ekonomskom beznađu. Zato ne treba začuditi ukoliko pojedini građani RS posegnu za raznim poslovima, pa kriminalnim prevozom migranata”, upozorio je Galić.\nGovoreći o očekivanjima od djelovanja koordinacionog tijela za praćenje migranata, on je istakao kako je izgubio mnogo nade u institucije RS zbog neotkrivenih ubistava, ali i pljačke koju su izveli pripadnici MUP-a RS.\n“MUP RS je bezbroj puta zakazalo, pa i u ovom slučaju, kao i određene bezbejdnosne strukture na prostoru BiH. Ponavljam, morala je postojati koordinisana saradnja, jer svi zajedno moraju da snose odgovornost. No, potrebno je uraditi sve, pa i formirati koordinaciono tijelo, iako sa zakašnjenjem, kako bi se pokušao riješiti problem koji građani RS mogu imati usljed priliva migranata”, zaključio je Galić.\nCvijanović se vratila iz Vašingtona: State department ne želi da priča s nama (VIDEO)


Showing results for tags 'oktobru'. - Живе Речи Утехе\nShowing results for tags 'oktobru'.\nProfesor prava Sreto Nogo, predsednik Udruženja građana „Osiromašeni uranijum“, pokretač inicijative da se tuže zemlje NATO-a i građani dobiju odštetu, kaže da očekuje da prve tužbe budu napisane u oktobru. „Naši advokati će nacrte tužbi sa dokazima dostaviti kolegama advokatima u Nemačkoj, Italiji, Francuskoj, Velikoj Britaniji i SAD. Intenzivno razgovaramo s pravnicima iz tih zemalja. Njihovi advokati će dobijati punomoćja od naših građana koje će zastupati. Odlučili smo se da podnesemo tužbe pred nacionalnim sudovima tih zemalja jer smatramo da naši građani imaju ista prava kao i građani drugih zemalja Evrope…. Obratićemo se i Evropskom sudu za ljudska prava“, ističe on. Kaže i da se Udruženju do sada javilo oko stotinu ljudi, uglavnom sa juga Srbije — iz Vranja, Niša, Bujanovca, Preševa, Surdulice… „Apelujem da nam se jave građani Pančeva s medicinskom dokumentacijom o malignim bolestima. Nije reč samo o osiromašenom uranijumu nego o svim onim otvorima koji su nastali agresijom NATO-a“, naglasio je Nogo u intervjuu za „Politiku“. Na pitanje kako će dokazati uzročno-posledičnu vezu između bombardovanja i nastanka bolesti, Nogo kaže da će to dokazivati lekari, a da će Udruženje organizovati pravnički deo posla. Nogo podseća da se bivši italijanski vojni pilot Dominiko Leđero godinama bori da dokaže istinu o posledicama osiromašenog uranijuma po zdravlje vojnika u svetskim misijama i to još od 1987. godine. „On je istakao da je povezanost osiromašenog uranijuma i kancerogenih oboljenja već dokazana u Italiji“, dodaje Nogo i navodi da je vođeno više od 80 sudskih postupaka protiv Ministarstva odbrane Italije i svi ti procesi su dobijeni. Oboleli italijanski vojnici i članovi porodica vojnika koji su preminuli dobili su velike odštete, navodi on. Na pitanje kako će obezbediti sredstva za skupe sudske postupke, Nogo kaže da će ovih dana biti objavljen proglas u kojem će zamoliti sve građane dobre volje da pomognu donacijama ili sponzorstvom. „Naši građani koji će biti podnosioci tužbi neće platiti ništa“, dodaje Nogo. Velika bi stvar bila da i država pomogne, kaže Nogo, ali dodaje da želi da država ostane po strani, jer smo izgubili mnoge sporove u kojima je ona učestvovala, i pred nacionalnim sudovima, i pred Evropskim sudom za ljudska prava. Od vojske očekuje pomoć u prikupljanju dokaza i ističe da će najveći pravni izazov biti da se zasnuje mesna nadležnost konkretnih sudova u Nemačkoj, Francuskoj, Engleskoj, Italiji i SAD. „Ako dobijem podatak da je, na primer, nemački pilot bombardovao Kragujevac, onda tužim tog pilota i nemačkog ministra odbrane, a mogu da tužim i samo ministra, ali s njim i predsednika Vlade Gerharda Šredera“, objašnjava on. Upitan da li će se izvući Bil Klinton i Medlin Olbrajt, odgovara: „Bil Klinton teško. Tužićemo i američke pilote i Klintona.“ Извор


Vojvodina jača u derbiju! – Bejzbol savez Srbije\nVojvodina jača u derbiju!\nby BS_SRBIJA · June 11, 2019\nU seniorskoj konkurenciji Prvenstva Srbije odigrana su dva meča, u kojima je Vojvodina savladala Beograd 96 sa 14:8, dok je utakmica Vojvoda i Novog Sada prekinuta sredinom meča i biće registrovana rezultatom 9:0 za Novi Sad.\nU derbiju kola Vojvodina je pokazala da je ove sezone najjača ekipa.Iako je Beograd bolje otvorio duel i vodio sa 6:1 i 7:2, Novosađani su u poslednje tri izmene napravili seriju 12:2 i dobili meč. Starter Kato je završio meč sa 9K i 3BB,HBP dok je na drugoj strani Milić bio solidan u 6 inn sa 7K,BB,4HBP ali ostali bacači Beograda nisu pokazali ništa.Beograd 96 je imao čak 15 hitova (Vojvodina 9) ali je bolji pitching Novosađana presudio – bacači Beograda su poklonili 15 baza gostima (7BB i 8 HBP).\nU drugom meču Novi Sad i Vojovde u su igrale tesan meč do 6. izmene kada je isključenjem igrača Vojvoda zbog neprimerene reakcije na jednu odluku sudije isti prekinut. Kako su svi rezervni igrači već bili aktivirani, meč je prekinut pobedom Novog Sada.\nNova drama u 1.Ligi Srbije\nNext story Srbija četvrta na Evropskom prvenstvu B grupe\nPrevious story Vojvodina u borbi za vrh, Beograd 96 i dalje bez pobede