Crna Gora, 27. mart/ožujak 2020.\nNepoznati autori su napravili web aplikaciju koja može da locira sve u samoizolaciji.\nKako će mala preduzeća u Crnoj Gori preživeti krizu izazvanu pandemijom?\nKorona odgađa svadbena veselja\nMilena i Jovan su sa porodicom, kumovima i prijateljima 3. maja ove godine planirali veliku proslavu povodom vjenčanja. Sve je bilo spremno. Ali, stigao je virus korone.\nCrna Gora: Građani Malesije prihvatili totalnu izolaciju\nPrvo jutro od kada su državne institucije Crne Gore naložile bezuslovni karantin za sve građane Opštine Tuzi i Malesije kraj Podgorice, zbog naglog skoka zaraženih korona virusom, ulice su prazne.\nDoktori medicine su u pismu premijeru Crne Gore, Markoviću upozorili da dio ljekara nema ni hirurške maske.\nTV nastava u Crnoj Gori: 'Uči doma'\nU Crnoj Gori je pokrenut novi koncept nastave na daljinu, posredstvom televizijskih kanala, portala i internet platformi. Iz Ministarstva prosvjete poručuju da će, praćenjem nastave na taj način, učenici biti spremni za nastavak redovnog školovanja, nakon epidemije korona virusa.\nZaštita života ograničenjem ljudskih prava\nDa li je legitimno u vrijeme opasnosti ugrožavanja zdravlja stanovništva suspendovati dio ljudskih prava i sloboda ako država nije u vanrednom stanju?\n"Mi smo pod maksimalnom zaštitom od virusa jer nas čuva vojska i sigurno se ne možemo zaraziti", našalio se u razgovoru za RSE kapiten vaterpolo reprezentacije Crne Gore Draško Brguljan, koji se nakon povratka iz inostranstva nalazi u karantinu.


Da li je ovo rešenje za Ikardija?\nIzvor: Sportske.net, 10.Maj.2020, 12:38\nŠta će reći u Interu?\nJedna stvar je sigurna, Mauro Ikardi se neće vraćati u Inter.\nOn je izgubio mesto na "Meaci", minulog leta je poslat na pozajmicu sa pravom otkupa u Pari sen Žermen.\nImao je dobre, ali i loše momente u Parizu, ali se stekao utisak da bi mogao da bude odlično pojačanje za "Svece", koji će po svemu sudeći ostati bez Edinsona Kavanija.\nIpak, situacija se zakomplikovala >> Pročitaj celu vest na sajtu Sportske.net << zbog prekida sezone i pitanje je da li PSŽ može da plati 70 miliona evra za njegove usluge "Neroazurima".\nAntonio Kasano tvrdi da PSŽ to može da uradi.\n"Siguran sam da Ikardi ne ostaje u Interu. Trenutno je van kluba i sigurno neće ponovo obući taj dres, čak i ako se vrati sa pozajmice. Po mom mišljenju, Inter će od PSŽ-a dobiti 70 miliona, to su pare koje još mogu da se dobiju za takvog igrača.\nNjegova tržišta vrednost će ostati visoka, bez obzira na stanje na tržištu. Postojaće klubovi koji mogu da ga plate. Zato njegov ostanak u Interu nije opcija", tvrdi bivši italijanski reprezentativac.\nU medijima se ipak pojavila drugačija priča, PSŽ je spreman da ga zadrži, ali pod novim uslovima.\nNaime, oni su spremni da otvore nove pregovore sa timom iz Milana, pristali bi na jednu od ove dve opcije, produžetak pozajmice ili smanjenje cene.\n"Sveci" su samo za pozajmicu platili oko 15 miliona evra, nisu više spremni da za njegov ugovor izdvoje još 70, ali bi pristali da već ovog leta plate 50 miliona evra za Argentinca.\nInter što pre želi da unovči svog kapitena, videćemo da li su spremni da ga prodajz za manji novac.


RTV Subotica • Sanda Mileusnić • 18. maj 2022. • 13:33 •\nU sezonu nestabilnijeg vremena Subotica ove godine ulazi potpuno spremna - zahvaljujući investiciji Republičkog hidrometeorološkog zavoda, Grad je dobio 18 automatskih protivgradnih lansirnih stanica, koje zajedno sa dve starog tipa sa strelcima pokrivaju celokupnu teritoriju i štite od vremenskih nepogoda.\nStare protivgradne stanice polako odlaze u prošlost, a na njihovo mesto dolaze automatizovane lansirne stanice. Ipak u Subotici su aktivne još dve stanice sa strelcima – Bajmok i Bački Vinogradi. Pojas oko Bačkih Vinograda već 21 godinu čuva Ferenc Mora, a kako kaže došlo je vreme da i njega neko odmeni. Pretpostavlja da mu je ovo poslednja sezona koju će provesti u pripravnosti čekajući poziv iz Radarskog centra Bajša da deluje.\nJuče je bio u pripravnosti jer je za Suboticu bio izdat žuti meteo alarm, ali kiše na kraju nije ni bilo, a ove godine još nije ispalio nijednu protivgradnu raketu. Za više od dve decenije koliko je proveo radeći kao strelac pamtio je vremenske nepogode, ali najgore je bilo pre tri godine.\nUkupno 18 automatskih lansirnih stanica raspoređeno je po svim delovima grada i njima upravlja Radarski centar Bajša, čime je i nadležnost nad protivgradnom zaštitom i nabavka raketa prešla u ruke Republičkog hidrometeorološkog zavoda, a lokalna samouprava će finansirati preostale dve sa strelcima.\nPre postavljanja automatskih lansirnih stanica uvek je postojao problem, jer nije ceo grad bio pokriven. Od 23 stanice, 13 je bilo aktivno, ostale nisu radile, neke su bile devastirane, a na drugima nije bilo strelaca, jer je mala plata pa je malo ko hteo da prihvati taj posao.\nSagovornica napominje da je zbog suše velika opasnost od gradonosnih oblaka, ali dodaje da ove godine još uvek nije bilo potrebe za delovanjem.


'Izbori će biti održani i na KiM'\nIzvor: B92, 06.Mar.2012, 09:05\n"Izbori će biti održani i na KiM"\nBeograd -- Predstavnici tri opštine sa severa Kosova dobili uveravanja od predsednice parlamenta da će lokalni i parlamentarni izbori biti raspisani i na teritoriji KiM.\nPredsednica Skupštine Slavice Đukić Dejanović "nam je dala duboko uverenje da će i lokalni i parlamentarni izbori biti raspisani na teritoriji cele Srbije, uključujući Kosovo i Metohiju", rekao je predsednik Skupštine opštine Zubin Potok Stevan Božović nakon sastanka u Beogradu.\nNa pitanje >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << kako komentariše stavove međunarodne zajednice da je raspisivanje izbora na Kosovu u organizaciji Beograda suprotno Rezoluciji 1244 Saveta bezbednosti UN, on je rekao da to pitanje nije jasno definisano u tom dokumentu.\nBožović je dodao da će Republička izborna komisija o organizovanju izbora na Kosovu razgovarati s predstavnicima međunarodne zajednice.\nOn je rekao i da lokalni izbori neće biti raspisani "u opštinama koje su još u mandatu", kao što su Leposavić i Kosovska Mitrovica.\nSastanku su, osim Božovića, prisustvovali predsednik Skupštine opštine Zvečan Dobrosav Dobrić, njegov zamenik Ljubomir Radović i predsednik Skupštine opštine Leposavić Slavko Stefanović.\nPredsednik Skupštine opštine Kosovska Mitrovica Aleksandar Babincev ranije je saopštio da se danas neće sastati s predsednicom parlamenta, zato što je Žandarmerija uklanjala barikade na severu Kosova i što o lokalnim izborima na Kosovu ne treba da razgovaraju samo zvaničnici sa severa, već i oni južno od Ibra.\nStefanović je ranije danas rekao za B92 da će tema razgovara biti nedavnao održani referendum na severu Kosova i to da li će parlamentarni i lokalni izbori biti raspisani i na Kosovu.\n"Odnećemo naše izveštaje sa referenduma i ukazaćemo kakvi su rezultati bili na tom referendumu i videćemo njeno mišljenje šta i kako dalje. Čućemo i njeno mišljenje da li će izbori na severu Kosova biti raspisani ili ne, u kojim opštinama, da li će biti lokalni ili samo parlamentarni izbori”, kaže on.\nPrema njegovim rečima, Srbi koji su danas došli kod predsednice Skupštine nemaju konačan stav o svim tim pitanjima. Oni su, kako kaže, kod Đukić Dejanovićeve došli da čuju njeno mišljenje i istovremeno da insistiraju na tome da izbori budu raspisani i na Kosovu.


Počeli pregovori o Sporazumu sa EU\n“Danas u Beogradu sija sunce i zato želim da Srbiji i Crnoj Gori uputim tople čestitke što počinje značajan proces koji će značiti dalji pomak u pravcu Evropske unije.”\nOvim rečima je Evropski komesar za pridruživanje Oli Ren pozdravio početak pregovora o stabilizaciji i asocijaciji u prepunom kabinetu Saveta ministara državne zajednice Srbija i Crna Gora. Po njegovim rečima početak pregovora rezultat je značajnih reformi koje su sprovedene u poslednjih nekoliko godina, ali i vidnog napretka koji je ostvaren u saradnji sa Haškim tribunalom. Ren je ohrabrio građane državne zajednice da nastave putem reformi, jer će od njihove brzine direktno zavisiti brzina priključenja uniji. Evropski komesar upozorio je da reforme ne treba da budu sprovođene samo zato da se zadovolji Brisel i vlade zemalja EU, već i zato što će one doneti konkretne koristi građanima SCG. Predsednik Srbije i Crne Gore Svetozar Marović rekao je da je danas dobar dan za Srbiju i Crnu Goru i dan koji treba da ohrabri sve koji veruju u evropsku budućnost, koja je izvesna:\n“Pristupanje Evropskoj uniji mora za sve nas da ostane dokaz da su proevropske vrijednosti svakim danom sve snažnije u svima nama, da znače pobjedu evropskog mišljenja, pragmatizma, uspjeha koju ćemo znati sami napraviti, pobedu sporazumjevanja i traženja konkretnih i realnih rešenja. Evropske vrijednosti i Evropska unija moraju da pobjede u nama radi svih nas. Naša djeca očekuju to od nas da pokažemo da znamo nađemo put za napredak, put za budućnost, put za stabilnost regiona, put za dobre odnose Beograda i Podgorice, put za bolji život svakog građanina Srbije i Crne Gore, put za veće plate, sigurniji život i više sreće za svakog čovjeka u Srbiji Crnoj Gori.”\nPremijer Srbije Vojislav Koštunica istakao je značaj otpočinjanja pregovora za stabilnost regiona Zapadnog Balkana:\n“To znači i da moramo da prihvatimo zajedničku odgovornost za stabilnost našeg regiona, doprinositi toj stabilnosti i to pre svega podrazumeva nepromenjivost međunarodno priznatih granica. Vlada Srbije se dobro pripremila za otpočinjanje ovih pregovora i sada je naravno iznad svega važno da se svi mi u državnoj zajednici Srbija i Crna Gora u potpunosti posvetimo ovom poslu. Prilika je tu i ne smemo je propustiti.”\nPredsednik Vlade Crne Gore Milo Đukanović u otpočinjanju pregovora vidi potvrdu i priznanje za reformu koje je ova republika do sada sprovela. On se zahvalio službama svoje vlade, parlamentu, i nevladinom sektoru Crne Gore, da bi na kraju uputio poruku:\n“Donošenje odluke o državnom statusu Crne Gore u skladu sa Beogradskim sporazumom i Ustavnom poveljom na proleće 2006. godine ni na koji način neće umanjiti efikasnost našeg pregovaranja.”\nOli Ren je izneo nešto drugačije viđenje uticaja referenduma u Crnoj Gori na sporazum o stabilizaciji i pridruživanju:\n“Nije u ovom trenutku korisno da se počinje politička diskusija o tome šta će se desiti ukoliko rezultat referenduma iduće godine bude secesija. Imajići u vidu aktuelnu stvarnost sasvim je jasno da u slučaju podele zemlje komisija će morati da traži od Saveta Evropske unije da donese odluku o budućnosti pregovora sa Srbijom i Crnom Gorom. Tu se može izgubiti dosta vremena, više meseci, i umesto toga neće biti moguće ostvariti napredak vezan za detalje od suštinskog značaja.”\nEvropski komesar za pridruživanje Oli Ren uz sve pohvale na račun domaćina nije propustio da uputi i ozbiljno upozorenje:\n“Tokom pregovora mi ćemo dalje pratiti napredak i to veoma pomno i komisija neće oklevati da preporuči obustavu pregovora ukoliko dođe do toga da ti napori posustanu.”\nOli Ren je rekao da Brisel nakon podnošenja izveštaja generalnog sekretara Ujedinjanih nacija Kai Eidea, uskoro očekuje da Savet bezbednosti donese odluku o početku pregovora o Kosovu, a da je stav Evropske unije da se mora omogućiti evropska budućnost Kosova bez obzira na ishod pregovora o statusu.\nI predsednik Srbije Boris Tadić istakao je nakon razgovora sa komesarom Evropske unije činjenicu da će se u isto vreme voditi razgovori o stabilizaciji i pridruživanju i o budućem statusu Kosova:\n“Moramo imati potpuno jasne strategije i svest o međuzavisnosti tih procesa. Zajednička platforma Vlade i predsednika Srbije je praktično već gotova. Pregovarački tim je manje bitno pitanje danas ali upravo u trenutku kada počnu pregovori biće definisan i pregovarački tim i istovremeno hoću da kažem da izveštaj Kai Eida jeste nastao u realnim političkim okolnostima. Mislim da je Kai Eide pokazao najveću dobru nameru koja se mogla očekivati u ovom trenutku, iako sa delovima toga izveštaja ne možemo u potpunosti biti zadovoljni kao i sa direktnom konsekvencom da se ulazi u pregovore, praktično, ali da standardi nisu postignuti pre počektka pregovora. Međutim to je realnost s kojom se Srbija danas suočava i uvoj realnosti mi ćemo morati da vodimo pregovore i o Kosovu i Metohiji i o stabilizaciji i asocijaciji sa Evropskom unijom. Moraćemo paralelno stime da se kvalifikujemo na Svetsko prvenstvo u fudbalu, i ne znam koje još nacionalne napore ćemo morati da očekujemo u narednom periodu, istovremeno.”\nPočetak pregovora o Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju sa Evropskom unijiom predstavlja značajan i dugo očekivani korak, jednodušna je ocena kako zvaničnika tako i eksperata. Ovi pregovori, odvijaće se, međutim, pod senkom nekoliko nerešenih pitanja kao što su odnosi Srbije i Crne Gore, početka pregovora o budućem statusu Kosova, kao i saradnje sa Haškim tribunalom, te se samim tim otvara i pitanje koliko ove činjenice mogu biti prepreka u pregovorima sa EU.\nProces pregovora sa Evropskom unijom o Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju preklopiće se sa pitanjima kao što su odnosi Srbije i Crne Gore, rešavanje budućeg statusa Kosova i saradnja sa Haškim tribunalom, i nemoguće je da ove činjenice ne utiču na taj proces, kaže u izjavi za naš program Milica Delević-Đilas iz kancelarije Vlade Srbije za pregovore sa Evropskom unijom. Delević-Đilas u tom smislu posebno ističe pitanje odnosa Srbije i Crne Gore.\n“Ukoliko dođe do referenduma i on uspe, Srbija i Crna Gora će morati da nastave da pregovaraju odvojeno i za to će pored sve dobre volje Evropskoj komisiji biti potrebno neko vreme da se ti pregovori nastave.”\nNegde na tom talasu kreću se i razmišljanja čelnika Evropske unije. Naime, komesar za proširenje Oli Ren ističe da će se ukoliko rezultat referenduma u Crnoj Gori bude nezavisnost izgubiti dosta vremena i da će doći do određenog zastoja u pregovorima. S druge strane, kada je reč o Kosovu i Metohiji posebno pitanje otvara najavljeni početak pregovora o budućem statusu južne pokrajine. Podsećamo da je Oli Ren uoči dolaska u Beograd izjavio da se od Srbije očekuje popuštanje u odnosu na Kosovo ukoliko se želi nastavak pregovora sa Evropskom unijom. Portparol Demokratske stranke Srbije Andreja Mladenović, međutim, kaže da za sada od Beograda niko nije tražio ustupke po pitanju Kosova.\n“Od nas se očekuje da uđemo u te pregovore i da Beograd tu bude krajnje aktivan. Ja zaista ne mogu da kažem da je na bilo koji način Kosovo i Metohija postalo uslov ili će postati uslov. Mislim da su to malo slobodnije ocene.”\nIstovremeno, kada je reč o uticaju pregovora o statusu Kosova na pregovore sa Evropskom unijom Milica Delević-Đilas ističe:\n“Verujem da će zahtev koji će se očekivati od Beograda biti da učestvuje u pregovorima bez prejuduciranja rešenja, a da će kasnije rešenje naročito ako bude podržano recimo rezolucijom Saveta bezbednosti, njegovo poštovanje postati uslov za dalji napredak u procesu stabilizacije i pridruživanja.”\nUslov svih uslova za evroatlanske intergracije ostaje naravno saradnja sa Haškim tribunalom, odnosno hapšenje i izručenje Ratka Mladića. Upravo Oli Ren nagoveštava da će komisija Evropske unije pomno pratiti odnose sa Tribunalom, te da neće oklevati da preporuči obustavu pregovora sa Srbijom i Crnog Gorom ukoliko se posustane u saradnji sa Hagom. Milica Delević-Đilas međutim ističe da kod svih u Srbiji sada postoji svest da se ovaj uslov ne može prenebregnuti, uključujući i izručenje Ratka Mladića.\n“Ono što se meni čini da je pozitivno je da činjenicu da je ta saradnja uslov i da do tog izručenje u jednom trenutku mora doći niko više ne dovodi u pitanje.”\nUprkos svim ovim preprekama evropska budućnosti Srbije ne može biti dovedena u pitanje smatra bivši ministar spoljnih poslova Goran Svilanović.\n“Može proces da bude malo sporiji, mogu neke obaveze da budu ranije ili kasnije ispunjene, mislim pre svega u odnosu na Mladića ili dalja saradnja sa sudom u Hagu, ali to više ne može da bude izbegnuto. Prosto, to je nekakva mudrost u Srbiji.”\nNaposletu čujmo kako neki od građana Srbije odgovaraju na pitanje šta Srbija dobija i gubi eventualnim ulaskom u Evropsku uniju.\n“Ja mislim da nemamo šta da izgubimo pošto i ovako nemamo ništa.”\n“Mislim da će doboti dosta, dobiće jednu stabilnost, biće valjda i bolji život.”\n“Mi smo imali sankcije i 99. godine pa smo bolje živeli nego danas. Sad ti je litar mleka 33 dinara, a onda je bilo tri dinara. Ništa nam dobro ne sleduje.”


Krčmar i Kneževske bare u funkciji od sutra\nKrčmar i Kneževske bare u funkciji od sutra: Na Kopaoniku će od sutra, 17. jaunara, biti puštena u rad žičara Krčmar, jedna od najboljih staza na Kopaoniku. Sa novim snežnim pokrivačem visine oko 26 centimetara, kao i neprestanim radom sistema za veštačko osnežavanje, stvorili su se uslovi za puštanje u rad i Kneževskih bara.\nOd sutra će u ski centru Kopaonik skijašima i borderima biti na usluzi 15 žičara i 18 staza na kojima ima do 30 centimetara utabanog snega. U toku je priprema i preostalih staza, koje će biti puštene u program rada čim se budu stekli uslovi.\nZa početnike i najmlađe radi ski vrtić, a posetiocima su na raspolaganju i adrenalinski sadržaji. Radno vreme centra je od 9 do 16 časova.


► Pokrenuta kampanja Vlade Srbije o reformi javne uprave\nVlada Srbije saopštila je danas da je pokrenula kampanju "Uprava po meri svih nas" zarad podizanja svesti građana o važnosti reforme javne uprave i prikazivanja rezultata dosadašnjih aktivnosti i razultata te reforme.\n"Pravo na jednak i nepristrasan tretman, lepu reč, profesionalnu uslugu, dostojanstvo, učešće u donošenju odluka o raspolaganju javnim novcem, poštovanje propisanih pravila - samo su neki od važnih postulata uprave po meri svih građana koji će biti predstavljeni tokome kampanje", navodi se u saopštenju Vlade.\nKampanju je pokrenula Vlada Srbije uz podršku Evropske unije kako bi se građanima pružile informacije o njihovim pravima i ohrabrilo njihovo veće učešće u procesu donošenja odluka i obuhvatiće televizijske spotove, događaje, bilborde, novinske oglase i tekstove o procesu te reforme.\nEU je do sada Srbiji donirala ukupno preko 200 miliona evra za poboljšanje javne uprave, od čega je 70 miliona bilo direktna budžetska podrška, dodaje se u saopštenju.\nPeskov: Rusija poštuje odluku Srbije da zamrzne vojne vežbe sa partnerima\nVlada usvojila Zaključak o usvajanju teksta Amandmana 2 na sporazum Evropske komisije, EU i Srbije\nVlada Srbije usvojila je na današnjoj sednici Zaključak o usvajanju teksta Amandmana 2 na finansijski sporazum između Evropske komisije, u ime Evropske unije i Srbije za Godišnji akcioni IPA...


Akcionarsko drustvo i privatizacija-11 - Seminarski Diplomski Radovi\nDatum i vreme: 13-06-2021, 05:47 PM Dobro došli, Gost! (Prijava — Registracija)\nGotovi Seminarski Diplomski Maturalni Master ili Magistarski / Obrazovanje / Društvene nauke / Ekonomija i Ekonomika / Akcionarsko drustvo i privatizacija-11\nAkcionarsko drustvo je preduzece koje u svojim izvorima sredstava poseduje akcije kao trajni izvor finansiranja. Akcionari su suvlasnici preduzeca srazmerno svom udelu u ukupnom akcionarskom kapitalu preduzeca. Udeo pojedinacnog akcionara u ukupnom akcionarskom kapitalu odreduje njegova finansijska i upravljacka prava.\nOrganizacija akcionarskog drustva\nAkcionarsko drustvo ima sledece organe: skupstinu akcionara, upravni odbor, nadzorni odbor, direktora.\n- Sve glavne odluke donosi skupstina akcionara. U njoj su svi akcionari zastupljeni srazmerno broju obicnih akcija koji poseduju. Pravilo je da jedna akcija nosi jedan glas u skupstini. Iz tehnickih razloga, akcionare na sednicama zastupaju njihovi predstavnici u skupstini.\n- Upravni odbor je odgovoran za sprovodenje odluka skupstine. Njega imenuje skupstina akcionara.\n- Direktor zastupa drustvo u javnosti i odgovoran je akcionarima za stanje njihove imovine. On je glavni izvrsni organ koji se svakodnevno stara 0 ciljevima preduzeca formulisanim na skupstini akcionara. - --- N adzorni odbor se stara 0 zakonitosti poslovanja akcionarskog drustva.\nOn predstavlja instrument kontrole upravnog odbora i direktora.Znacajnu kontrolnu ulogu igra eksterna revizija. Odvajanjem funkcije vlasnika od upravljaca pojavila se nesigurnost vlasnika u pogledu postenog upravljanja njegovom imovinom. Zbog toga se vlasnici koriste eksternom revizijom kao mehanizmom disciplinovanja direktora. Eksterni revizori su nezavisne firme i pojedinci koji za racun vlasnika vrse verifikaciju poslovnih knjiga i utvrduju verodostojnost izvestaja kojima direktori polazu racun akcionarima. Nastanak i karakteristike akcionarskih drustva u Jugoslaviji Preovladujuci osnov za nastanak akcionarskih drustava u Jugoslaviji danas bio je Zakon 0 svojinskoj transformaciji donet 1997. godine. Po njemu su preduzeca u drustvenom vlasnistvu, autonomnom odlukom, ulazila u proces svojinske transformacije. Zaposleni radnici su, u skladu sa zakonom, dobijali besplatne akcije u visini od 60% akcija preduzeca. Besplatna i masovna podela akcija su osnovne karakteristike ovog procesa. Iz njih proisticu i osnovne karakteristike jugoslovneskih akcionarskih drustava. U odsustvu drugih instrumenata i institucija finansijskog trzista, ovakav proces privatizacije nije bitnije izmenio fizionomiju preduzeca.\nBesplatna podela akcija radnicima koji su nedovoljno upuceni u osnovne pojmove akcionarstva omogucava zadrzavanje starih odnosa u preduzecu, sto je u vecini slucajeva lose. Na delu je "samoupravljanje", terminoloski i formalno - pravno zamagljeno akcionarstvom, ali bez osnovnih njegovih odlika. Rec samoupravljanje ovde treba shvatiti u losoj konotaciji, kao odnos u kome se direktori ponasaju kao vlasnici, zloupotrebljvajuci svoj polozaj na stetu pravih vlasnika, u ovom slucaju akcionara. Masovna podela akcija je dovela do preterane disperzije vlasnistva. U odsustvu organizovanog trzista kapitala, ovakva situacija dovela je do paralize mehanizma odlucivanja u novoformiranim preduzecima, 8tO je direktorima ostavilo veliki prostor za samostalno odlucivanje, bez mogucnosti akcionara da znacajnije uticu na stanje i perspektive svog vlasnistva.\nPrivatizacija i ekonomski razvoj derrick 0 1,427 05-02-2014 12:33 AM\nKomanditno društvo prema zakonu o privrednim društvima Maja 0 1,540 16-02-2012 08:06 PM\nAkcionarsko društvo 1 Maja 0 3,090 15-02-2012 11:35 PM\nSpoljnotrgovinsko društvo sa ograničenom odgovornošću Dzemala 0 2,012 03-04-2011 09:46 PM\nDioničko društvo Dzemala 0 5,873 31-03-2011 03:51 AM


REKONSTRUKCIJA VODOVODA U NADALJU : Srbobran.net web portal\nPlanirana je zamena kompetne vodovodne armature u svim šahtovima na distributivnoj vodovodnoj mreži u Nadalju i kompletna rekonstrukcija spoljašnje hidrantske mreže.Svi radovi se izvode u skladu sa projektnom dokumentacijom i građevinskom dozvolom.\n- Ugovor o izvođenju radova je, nakon sprovedenog postupka javne nabavke, potpisan a ugovorena vrednost radova je preko 26.000.000 dinara. Rok za izvođenje radova je 60 kalendarskih dana, rekao je Macura dodajući da su bespovratna sredstva za ovu namenu obezbeđena od strane lokalne samouprave i na konkursu Pokrajinskog sekretarIjata za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo.\nZa vreme izvođenja radova dolaziće do povremene obustave vode za piće, a o tačnim terminima isključenja stanovnici će blagovremeno biti obaveštavani putem sredstava javnog informisanja .\nKakvu konkretnu korist nakon rekonstrukcije će imati stanovnici Nadalja objasnio je naš sagovornik:\n- Nakon završetka planiranih radova na sanaciji čvorišta biće omogućeno parcijalno isključenje vode u pojedinim delovima naselja čime će se, u slučajevima planiranih radova ili neplanirane havarije na vodovodnoj mreži, drastično smanjiti broj građana koji ostaju bez vode. Takođe, rekonstrukcijom spoljne hidrantske mreže biće omogućeno adekvatno ispiranje vodovodnih cevi i smanjenje povremenog zamućenja do kojeg dolazi kod pojedinih korisnika.\nNavedeni radovi predstavljaju drugu fazu radova na poboljšanju vodosnabdevanja u Nadalju. Podsetićemo, u prvoj fazi je izgrađena fabrika vode.\n- Kada okončamo ove radove u narednoj fazi je u planu da se pristupi i rekonstrukciji i zameni vodovodnih cevi. Već je napravljena projektna dokumentacija i ishodovana građevinska dozvola za rekonstrukciju vodovodne mreže u ulicama Svetog Save i dr. Lazara Rakića, najavili su iz JKP Graditelj.\nPostavio: Administrator dana 2018.08.29


Da li je vlast u Srbiji dobila naredbu od Zapada da otera Kineze iz srpske železare? | Vestinet.rs\nPočetna TEMA DANA\tDa li je vlast u Srbiji dobila naredbu od Zapada da otera Kineze iz srpske železare?\nImamo političke garancije da Srbija neće biti negativno pogođena kvotama, jer to stoji i u Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju.\nTo je izjavila predsednica Vlade Srbije Ana Brnabić i dodala da nije zabrinuta za našu železaru zbog mera koje treba da uvede Evropska komisija. „To nije borba EU protiv Srbije, ni protiv Kine“, istakla je premijerka.\nBrnabićeva je prenela novinarima da je juče u Strazburu, gde trenutno zaseda EK, imala radni sastanak sa komesarkom za trgovinu Sesilijom Malmstrom.\n„U prethodnom periodu sam o ovome pričala sa predsednikom EK Žan Klod Junkerom, šeficom evropske diplomatije Federikom Mogerini, te sa evropskim komesarom Johanesom Hanom“.\n„Mislim da postoji dosta nerazumevanja oko ove stvari. Oko ovoga razgovaramo sa EK već više od četiri meseci.\nTim koji je angažovan oko toga je najozbiljniji tim i proizveo je analize koje smo predstavili EK, te imamo i nezavisne studije koje su analizirale našu industriju u odnosu na predložene mere.\nPreduzeli smo sve da zaštitimo Srbiju i nasu železaru“, naglasila je ona.\nPodsetila je da su SAD prve uvele protekcionističke mere prema EU upravo za tržište čelika, koje je najosetljivije za EU jer je to osnova na kojoj je nastala EU, pa je Evropska komisija morala da uzvrati protekcionističkom merom.\n„Pazićemo da u bilo kom trenutku, kada SAD ukinu protekcionističke mere prema EU, da i EU povuče ove mere. Ta mera, ako se donese odluka, će biti od 4. februara na snazi. U ovom trenutku mislim da je železara potpuno sigurna“, ukazala je ona.\n„Svakako će mere morati da idu i pema Srbiji i kao prema svim zemljama koje su van EU, osim onih zemalja koje su izričito prema pravilima Svetske trgovinske oganizacije isključene, dakle sve ostale zemlje će dobiti kvote.“\nPrema njenim rečima, iz tih mera za nas će biti relevantne tri proizvodne kategorije.\n„Za jednu kategoriju nećemo imati nikakve kvote, već globalnu za EU, a za druge dve ćemo najverovatnije imati kvote, koje ćemo moći automatski da podignemo.\nTe mere jesu i nisu ok za našu železaru. Važno je da ćemo moći da ih podignemo ako ih bude i da uđemo u globalnu kvotu za druge dve kategorije već od aprila“, objasnila je dalje.\nBrnabićeva je kazala da je u razgovorima sa EK dogovorila i klauzulu, koja kaže da mi u svakom trenutku možemo da pokažemo da smo zabrinuti i ako dokažemo tu zabrinutost podacima možemo dodatno da pregovaramo o podizanju kvote.\n„Imamo pored ovoga političke garancije da Srbija neće biti bilo kako negativno pogođena ovim kvotama.\nTo je i u okviru našeg ugovora o Stabilizaciji i pridruživanju, zato što je taj Ugovor upravo o našoj ekonomskoj stabilizaciji, da bismo postigli ekonomski rast da postanemo članica EU“, objasnila je.\n„Svakako će biti teže nego pre ovoga, zahtevaće veći i politički angažman Srbije da stalno pratimo situaciju u železari i izvoz u EU, ali nisam zabrinuta u ovom trenutku“, podvukla je Brnabićeva.\nPodnete prijave zbog Karleušinih pornografskih slika u dnevnim novinama!


Izvještaj EK: Pomaci, ali glavni posao tek predstoji\nEvropski komesar za susjedstvo i pregovore o proširenju Johanes Hahn objavio je sadržaje godišnjih izvještaja o napretku za zemalja kanadidata i potencijalnih kandidata za EU.\nBIH je ponovo na reformskom putu. Srbija će, vjeruje Hahn, otvoriti prva poglavlja ove godine. Kosovo je pohvaljeno zbog potpisivanja Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, opozicija kritikovana zbog incidenta u parlamentu, a nivo korupcije i dalje ocijenjen kao visok. Crna Gora je otvorila osam poglavlja, napredak je postignut u vladavini prava, ali ne i u konkretnim rezultatima u borbi protiv korupcije, političke stranke pozvane su na dijalog. Afera prisluškivanje u Makedoniji je ukazala na političku korupciju i političko uplitanje u institucije sistema koji štete zemlji. Turska je pozvana da smiri rastuće nasilje i oštro kritikovana zbog kršenja medijskih sloboda.\nBosna i Hercegovina (BiH) je ponovo na reformskom putu zahvaljujući inicijativi EU iz decembra 2014. godine, koja je dovela do stupanja na snagu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, rekao je u Evropskom parlamentu Johanes Hahn, komesar EU za susjedsku politiku i pregovore o proširenju, predstavljajući izvještaje o napretku.\n“U tom kontekstu pozdravljam primjenu određenih oblasti iz reformske agende koja je počela u julu i izgleda da daje rezultate. Istovremeno se strukturni dijalog o pravosuđu pokazao kao odgovarajući forum za rješavanje svih pitanja koja se tiču pravde na državnom nivou. U skoroj budućnosti ja očekujem da BiH poboljša politiku koordinacije na svim nivoima i ispuni obaveze iz Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju“, kaže evropski komesar.\nIako je Bosna i Hercegovina dobila pozitivnu ocjenu Evropske komisije za proteklih godinu dana, analitičari u tekstu Izvještaj Brisela pozitivan, ali daleko od realnosti kažu da se radi o uljepšavanju situacije u ovoj zemlji po svaku cijenu, odnosno odmicanju od realnosti koje ne služi ni Evropskoj uniji, ni Bosni i Hercegovini.\nHan je izjavio da je "vrlo uvjeren" da će Srbija još ove godine moći da otvori prva poglavlja u pregovorima o članstvu s Evropskom unijom.\n“Srbija je finalizovala akcioni plan o vladavini prava, postigla ključne sporazume sa Kosovom i bila veoma konstruktivna u razvoju regionalne saradnje sa susjedima. Istovremeno je predstavila ambicioznu ekonomsku agendu. Srbija je takođe pogođena izbjegličkom krizom ali je uspjela relativno dobro da se nosi sa neočkivano velikim talasom izbjeglica", saopštio je Hahn.\n"Srbija sada treba da gradi napredak. Očekujemo obnavljanje važnih i odlučujućih koraka u reformi pravosuđa, borbi protiv korupcije i organizovanog kriminala, slobodi izražavanja, antidiskriminaciji, reformi javne uprave i privrede. Istovremeno je važno zadržati isti nivo posvećenosti u daljem napretku i normalizaciji odnosa sa Kosovom“, naveo je Hahn.\nHahn je pohvalio Kosovo zbog istorijskog koraka potpisivanja SSP sa EU, opozicija je kritikovana zbog incidenta u parlamentu zbog kojih je blokiran rad te institucije. Još jednom je ponovljeno da je nivo korupcije i dalje veoma visok.\n“Vlada Kosova je preduzela neke veoma teške korake u posljedenje vrijeme, sa uspostavljanjem posebnog suda i specijalnog tužioca za ratne zločine, kao i postizanju novih sporazuma sa Beogradom u avgustu. U našem se izvještaju odaje priznanje za ove odluke ali se bilježi i šestomjesečna politička blokada nakon izbora i odlaganje ključnih reformi. Kosovo je u ranoj fazi u brojnim oblastima i potrebno je da ostane fokusirano na svoju reformsku agendu", rekao je Hahn.\nNapredak Crne Gore\nCrna Gora je otvorila osam poglavlja i napredovala u pregovorima, posebno kada je riječ o vladavini prava i jačanju zakonodavnog okvira, ali je ponovo ukazano na organičen naredak u borbi protiv korupcije.\n"Crna Gora je napredovala u pregovorima o pristupanju, uključujući otvaranje osam pregovaračkih poglavlja. Ovo je bilo moguće zahvaljujući napretku u vladavini prava i jačanju pravnog i institucionalnog okvira, međutim, rezultati u borbi protiv korupcije i organizovanog kriminala ostaju ograničeni. Sa ključnim zakonima i reformi u toj oblasti ta borba sada treba da bude u centru pažnje" naglasio je Hahn.\n“Želio bih takođe da iskoristim ovu priliku da ukažem na potrebu konstruktivnog dijaloga između vlade i opozicije, dijaloga koji treba da se vodi u paralamentu. Ovo postaje još značajnije, imajući u vidu nedavne događaje u zemlji. Samo tamo mogu naći najbolji put naprijed", zaključio je evropski komesar za susjedsku politiku.\nMeđu preporukama je poziv političkim partijama da obnove konstruktivan dijalog u parlamentu, da predstojeći izbori moraju biti održani u skladu sa novim izbornim zakonodavstvom, a uz to se preporučuje da svi incidenti nasilja i navodi o prekomjerenoj upotrebi ovlašćenja policije tokom protesta budu adekvatno ispitani. Da li je moguće sprovesti navedene preporuke u aktuelnom političkom abijentu u Crnoj Gori analiziramo u tekstu Poziv EK na politički dijalog uglavnom prihvatljiv.\nAfera prisluškivanje u Makedoniji je ukazala na političku korupciju i političko uplitanje u institucije sistema koji štete zemlji. Rasvjetljavanje afere prisluškivanje je među prioritetima, naglašeno je u izvještaju.\n"Politički lideri moraju implementirati politički dogovor u dobroj volji, kao i ubrzati reformske prioritete. Unutaretnička situcija ostaje krhka, a Ohridski okvirni sporazum treba kompletirati. Od ključnog je značaja da se preduzmu dalje mjere koje će jačati povjerenje među etničkim zajedicama", naveo je Hahn.\n"U svjetlu dosad postignutog napretka Komisija je spremna da produži svoje preporuke o otvaranju pregovora sa Makedonijom. Ovo će ipak biti uslovno i zavisiće od nastavka primjene političkog dogovora postignutog u junu i julu i održivog napretka u primjeni hitnih reformskih prioriteta. Ovo pitanje će ponovo biti otvoreno nakon izbora na proljeće naredne godine", poručio je komesar EU.\nKritike Turskoj zbog kršenja ljudskih prava\nTurska je pohvaljena za prihvat sirijskih izbjeglica i saradnju po pitanju izbjegličke krize, ali je pozvana da smiri rastuće nasilje u zemlji i oštro kritikovana zbog kršenja ljudskih prava, a posebno medijskih sloboda.\nU izvještaju EK pozva novu vladu u Ankari da preduzme hitne mjere da to promijeni. Posvećenost Turske priključenju 28-članoj Uniji je ugrožena potezima koji su "suprotni evropskim standardima", navodi se.\n"Nova vlada formirana nakon ponovljenih izbora 1. novembra će morati hitno da se pozabavi tim prioritetima."\nEK podsjeća na krivične prijave protiv novinara i pisaca, zastrašivanje medija i promjene zakona o internetu. Takođe je navedeno da je od 2014. godine ugrožena nezavisnost sudstva i da su sudije i tužioci izloženi velikom političkom pritisku.


CD Projekt Red izdao zvanično saopštenje u vezi problema sa Cyberpunk 2077 i planovima za ispravke - PLAY!\nProšlo je prilično turbulentnih prvih mesec dana za Cyberpunk 2077. Igra je došla sa dosta problema za PS4/Xbox One igrače, a na red su došle i tužbe sa istragama developera zbog fijaska.\nCD Projekt Red je u prethodnom periodu izdao nekoliko izvinjenja vezano za probleme, zajedno sa otvaranjem procesa bezuslovnog povraćaja novca, ali nikada nije detaljno govorio o problemima i šta je sve pošlo naopako.\nU petominutnom videu naslovljenom “Our Commitment” vođa studija, Marcin Ivinski, je krivicu preuzeo na sebe i odbor direktora, pošto su oni doneli direktnu odluku da Cyberpunk 2077 izađe 10. decembra. Ivinski se izvinio zbog problema, sa rečima da nikada nije bilo u planu da se nešto ovako dogodi i da će dati sve od sebe da povrati poverenje igrača.\nDalje u videu se govorilo o tome šta je tokom razvoja dovelo do katastrofalnih performansi na verzijama za starije konzole, i zašto je konzolna verzija za recezente poslata tek 8. decembra. Objašnjeno je kako su do poslednjeg trenutka radili na prvom apdejtu koji je trebao otkloniti sve probleme, ali se to nije desilo, jer jednostavno nije bilo moguće preći sve nedostatke, pogotovu pošto se još uvek radi od kuće.\nPrvi veći apdejt sa ispravkama će izaći kroz 10 dana, do 25. januara, dok će drugi apdejt imati više značaja i pojaviće se u narednim nedeljama.\nNa zvaničnom sajtu posvećenom vraćanju Cyberpunk 2077 na pravi put nalazi se FAQ lista sa svim važnim pitanjima i odgovorima. Igrači ove godine mogu očekivati i prve besplatne DLC dodatke i besplatnu nadogradnju na next-gen konzole, dok su male šanse da će veći dodatak sa novom pričom izaći u narednih 11 meseci.\nRelated Items:CD Projekt, CD Projekt Red, Cyberpunk 2077, ispavke, Patch, update


Ponovo dežurni krivci: Amerikanci optužili Rusiju za hakovanje Olimpijade - Sputnjik Srbija\n21:53 25.02.2018 Preuzmite kraći link\nIzvor lista navodi da su ruski hakeri navodno pokušali da naprave kao da je sajber-napad izvela Severna Koreja. Izvor smatra da je ruska vojna obaveštajna služba GRU do početka februara imala pristup ka 300 kompjutera povezanih sa Igrama preko hakovanih rutera i za prenos internet-konekcije. Američke obaveštajne službe, takođe, pretpostavljaju da će ruski hakeri navodno pokušavati da ometaju ceremoniju zatvaranja Olimpijskih igara u Pjongčangu.\nNa ceremoniji otvaranja Igara 9. februara gledaoci i novinari su se suočili sa ozbiljnim poremećajima u radu interneta i vezama na stadionu na kom je održan događaj. Portparolka Organizacionog komiteta Nensi Pak izjavila je da će organizatori nastojati da izbegnu da se ovakva situacija ponovi na ceremoniji zatvaranja takmičenja 25. februara.\nMinistarstvo spoljnih poslova Rusije je 7. februara objavilo zvanični komentar da očekuje da se u nekim zapadnim medijima pojavi neosnovana istraga o navodnom „ruskom tragu“ u hakerskim napadima na informacione resurse povezane sa Olimpijskim igrama.\nolimpijske igre, hakovanje


Algebra grupa obrazovni je partner WinDays12 konferencije, stručnjaci Algebre na čak 24 predavanja!06.04.2012.\n| Algebra grupa obrazovni je partner WinDays12 konferencije, stručnjaci Algebre na čak 24 predavanja! Algebra grupa ponovno je jedan od najznačajnijih partnera Microsofta na predstojećoj poslovno-tehnološkoj konferenciji Microsoft WinDays12 koja se od 23. do 27. travnja odvija u Rovinju. Angažman Algebre na ovoj konferenciji nikada nije bio veći: predavači Algebre i Visoke škole za primijenjeno računarstvo na ovoj će konferenciji ukupno održati ili pak sudjelovati na 24 predavanja, radionice i panela. Algebra grupa također je i obrazovni partner tehnološke konferencije WinDays12 Technology, a bit će pokrovitelj i jedne večernje zabave.\nKonferencija Microsoft WinDays12 održava se u Rovinju od 23. do 27. travnja, a Algebra grupa na njoj je već tradicionalno prisutna, gotovo od samih početaka, kao institucija koja na ovu vodeću hrvatsku poslovno-tehnološku konferenciju dovodi velik broj stručnih predavača. Dosadašnji status partnera ove godine Algebra grupa okrunila je i posebnim statusom "Obrazovnog partnera konferencije WinDays12 Technology", što je rezultat dugogodišnje suradnje Algebra grupe i Microsofta na pripremi, osmišljavanju i provedbi ove najznačajnije IT konferencije u regiji.\nSaznajte detalje o nastupu Algebra grupe te pogledajte popis predavanja


Rusija smatra da je prisiljavanje televizije RT Amerika da se registruje kao strani agent neprijateljski korak, izjavio je novinarima ruski ambasador u Vašingtonu Anatolij Antonov.\nRuski ambasador: Stejt department spreman za poboljšanje odnosa\nAmbasador Rusije u SAD Anatolij Antonov izjavio je da je nakon sastanka sa kolegama iz Stejt departmenta video spremnost američke strane da prevaziđe otuđenje u bilateralnim odnosima.\nNovi ambasador Rusije u SAD Anatolij Antonov doputovao je u Vašington. On je izjavio da situaciju u vezi sa zatvaranjem konzulata u San Francisku treba rešiti mirno i profesionalno.\nHumanitarnu operaciju, koju je Rusija organizovala za stanovnike Alepa, podržali su Belorusija i Jermenija, dok će Srbija, pored Kine, Azerbejdžana, Indije i Kazahstana, takođe uputiti pomoć civilima u drugom po veličini gradu u Siriji.


Gradonačelnik Zrenjanina Čedomir Janjić, sa saradnicima, priredio je danas prijem za takmičare, članove stručnog štaba i rukovodstvo RK Proleter. Prijem je upriličen pošto je Rvački klub Proleter osvojio novu titulu klupskog prvaka Srbije. Šampionska titula je osvojena prošlog vikenda na finalnom turniru u Zrenjaninu.\nNova titula šampiona rvača Proletera, sedamnaesta po redu, ima posebnu težinu, jer je osvojena u godini velikog jubileja – jednog veka rvačkog sporta u Zrenjaninu. A stigla je i u predolimpijskoj godini. Zrenjaninski rvači su već obezbedili dve olimpijske vize. U Tokiju će za reprezentaciju Srbije nastupati Mate Nemeš i Mihail Kadžaja. Postoji mogućnost da im se nakon predolimpijskih turnira priključi još neko.\nNa još jednom klupskom uspehu rvačima su čestitali gradonačelnik Čedomir Janjić, zamenik gradonačelnika Saša Santovac i pomoćnik Simo Salapura. Prijemu je prisustvovala i generalna sekretarka Sportskog saveza grada Zrenjanina Vukosava Đapić Atanacković.\nRvački klub Proleter najtrofejniji sportski klub u gradu\nPredsednik kluba Boban Cekić pomenuo je odličnu saradnju s Gradom Zrenjaninom. On je podsetio da je Proleter jedan od retkih klubova u državi u kom su treninzi za sve članove potpuno besplatni. Klub snosi sve troškove od najmlađih takmičara do šampiona, a za kvalitetno funkcionisanje kluba, naveo je on, neophodna je pomoć grada.\n– Zahvaljujući podršci grada uspevamo da funkcionišemo na ovako visokom nivou. Trudićemo se da tu saradnju održimo. Mislim da možemo da budemo primer drugim klubovima da pokušaju na taj način da olakšaju deci da se bave sportom – kazao je Cekić.\nTrener Vojislav Trajković, koji je po peti put proglašen za najuspešnijeg trenera domaćeg rvačkog šampionata, istakao je da se do titule stiglo nakon velike borbe u polufinalu protiv subotičkog Spartaka, i da nikada teže nije osvojena.\n– Pored naših iskusnih asova, koji su u Zrenjanin došli iz drugih klubova, okosnicu tima čine momci iz Zrenjanina, ponikli u Proleteru. Naredne sezone će to biti još evidentnije. Tajna stvaranja šampiona je u sistematskom radu od najranijeg uzrasta, dobroj organizaciji kluba, upornosti samih dečaka da redovno treniraju. U pitanju je težak borilački sport koji zahteva puno odricanja. Ali, posebno je značajno što mladi rvači stasavaju uz šampione koji su im uzor i što zajedno treniraju – rekao je Trajković.\nRvački klub Proleter najtrofejniji je zrenjaninski sportski klub, koji je prvu šampionsku titulu osvojio još 1952. godine. Legendarni Proleterov reprezentativac Branislav Simić osvojio je 1964. godine prvu zlatnu olimpijsku medalju u individualnim sportovima za Jugoslaviju. Potom je usledio čitav niz odličja za zrenjaninske rvače na evropskim i svetskim šampionatima i olimpijskim igrama, uključujući, naravno, i domaće trofeje koje je teško i prebrojati.\nTagoviBoban Cekić Mate Nemeš Mihail Kadžaja Rvački klub "Proleter" šampioni Simo Salapura Vojislav Trajković


Balkan nova ruta za krijumčarenje kokaina u Evropu\nAgencija Ujedinjenih nacija za borbu protiv droge objavila je u svom najnovijem izveštaju da bi cena kokaina u Evropi trebalo da nastavi da pada, jer krijumčari koriste nove rute za nezakoniti transport narkotika i to kroz Zapadnu Afriku i Balkan.\nMeđunarodni bord za kontrolu narkotika (INCB) objavio je da se Balkan – preko kojeg se tradicionalno iz Avganistana i Centralne Azije heroin prebacivao u zapadnu Evropu – sada sve češće koristi i za dopremanje kokaina u Evropu. Cena kokaina na ulicama stoga je drastično pala u poslednjih deset godina, a očekuje se da će ići još niže, ukoliko se ne spreči dopremanje novih zaliha.\nU izveštaju Ujedinjenih nacija navodi se da je Balkansko poluostrvo, nekada središte kriminala i nasilja usled rata u bivšoj Jugoslaviji i tranzicije komunističkog društva, postalo jedna od najsigurnijih oblasti za krijumčarenje u Evropi. Komandant jedinice za organizovani kriminal kosovske policije, potpukovnik Fatos Haziri objašnjava:\n„Tranzicija u istočnoj Evropi je učinila svoje. Svakoj zemlji nedostje istrajnost i efikasnost u zaustavljaju ove vrste krijumčarenja. Kosovo samo po sebi nije crna rupa, jer droga ne kreće odavde. Koakain i heroin ne potiču sa Balkana, ali politička i ekonomska nestabilnost uzimaju danak, i kriminalne grupe su shvatile da mogu to da iskoriste da lakše prelaze granice“.\nVlasti na Kosovu kažu da najnoviji podaci pokazuju da raste količina zaplenjenog kokaina, ali da je heroin i dalje glavni narkotik koji se krijumčari. U izveštaju se navodi da svake godine kroz region Balkana prođe oko 100 tona heroina.\n„U poređenju sa prošlogodišnjom statistikom, postoji neznatno povećanje, ali nemamo podatke koji nagoveštavaju da bi ovo moglo da se pretvori u uznemirujući trend“, kaže Haziri.\nIzveštaj Međunarodnog borda za kontrolu narkotika naglašava da je Zapadna Afrika postala glavno područije za krijumčarenje kokaina iz Južne Amerike, pošto kriminalci manjaju svoje rute od Kariba i Severnog Atlantika, kako bi izbegli američke i britanske luke.


Krv dalo 17 policijskih službenika | Palelive.com\nPočetna Novosti Aktuelnosti Krv dalo 17 policijskih službenika\nU akciji dobrovoljnog davanja krvi danas je 17 policijskih službenika Policijske uprave Istočno Sarajevo dalo ovu za život dragocjenu tečnost.\nKomandir Policijske stanice za bezbjednost saobraćaja Pale Đorđe Žižović rekao je da je Ministarstvo unutrašnjih poslova Republike Srpske organizovalo ovu akciju, uvažavajući potrebe Zavoda za trasfuzijsku medicinu Srpske.\n“Policijska uprava Istočno Sarajevo i MUP Republike Srpske najmanje dva do tri puta godišnje se odazivaju na ovakav vid akcija, kako bi u zavodima bilo dovoljno količine krvi za sve one kojima je ona potrebna”, izjavio je Žižović novinarima\nOn je naveo da će pripadnici Policijske uprave Istočno Sarajevo učestvovati u darivanju krvi i naredna dva dana.\nSlužbenik Zavoda za transfuzijsku medicinu u Bolnici “Srbija” Slađana Marjanović izjavila je da je riječ o redovnoj akciji pripadnika MUP-a Republike Srpske koji daruju krv, više puta u toku godine.\nOna je navela da su zalihe krvi u ovoj zdravstvenoj ustanovi zadovoljavajuće, te istakla da je krv uvijek potrebna, kao i novi davaoci.\n“Davaoci krvi mogu biti sva punoljetna lica, do 65 godina, koji ne boluju od nekih hroničnih bolesti, te normalne tjelesne težine, normalnog pritiska i pulsa, kao i oni koji nemaju neku svoju hroničnu terapiju”, pojasnila je Marjanovićeva.\nOna je dodala da krv sva tri mjeseca mogu dati muškarci, a žene svaka četiri, te pozvala sve, a posebno mlade ljude, da se uključe u ovu humanu akciju i postanu dobrovoljni davaoci krvi.\nPrethodni članakVidović: Potrebne nove mjere za nadolazeći talas inflacije\nNaredni članakKud “Zavičaj” treći na festivalu “Pevaj Srbijo”


Radovi na izgradnji kanalizacije otpadnih voda na Gakovačkom putu - www.025.rs\nwww.025.rs / SOMBOR / Radovi na izgradnji kanalizacije otpadnih voda na Gakovačkom putu\nDanas su otpočeli radovi na nastavku izgradnje kanalizacije otpadnih voda na Gakovačkom putu. Izgradnjom uličnog cevovoda izvršiće se proširenje mreže u pomenutoj ulici, što je od velikog značaja jer se time stiču uslovi da se na kanalizaciju otpadnih voda priključe i potrošači koji do sada nisu imali uslove.\nOvom prilikom želimo da podsetimo građane koji se kreću ulicom Gakovački put da se radovi na izgradnji obavljaju u periodu od 07:00 do 15 časova, te apelujemo na vozače da se ponašaju u skladu sa postavljenom saobraćajnom signalizacijom i da smanje brzinu kretanja svojih vozila, kao i da svoja vozila uklone sa trase i parkiraju ih van zone izvođenja radova.\nTakođe, ovom prilikom želimo da napomenemo da je strogo zabranjeno priključivanje na kanalizacionu mrežu dok traju kako sami radovi na izgradnji, tako i dok se ne ishoduju potrebne upotrebne dozvole. Molimo sve građane koji žive u delu ulice koji je obuhvaćen izgradnjom, da imaju razumevanja i strpljenja, te da sačekaju blagovremeno obaveštenje od strane JKP “Vodokanal”-a da su stvoreni svi tehnički uslovi za priključenje i mogu podneti zahtev za priključenje u ulicu Belog goluba br. 5.\nTags: Gakovački put, izgradnja kanalizacije, otpadne vode, radovi\nRadovi u Svetozar Miletiću\nJoš jedno igralište za najmlađe Somborce


Srđan Puhalo: Zašto Republika Srpska nema desnicu? | Frontal\nO „Zavetnicima“ možete pročitati ovdje , ali ukratko rečeno oni su vam desničarski pokret koji je izrazito antievropski, protiv koncepta liberalne demokratije i slobodnog tržišta, pri čemu su i panslavističke (zalaganje za savez sa Rusijom) i skloni da svuda vide zavjere i neprijatelje srpskog naroda. Važno je naglasiti da su na zadnjim izborima u Srbiji osvojili 0,73% glasova.\nJednostavno rečeno pored živog Dodika, ni jedan desničarski pokret u Republici Srpskoj nema šanse da zaživi i uspije, tako da „Zavetnici“ pored njega izgledaju kao srednjoškolski šminkeri. Šta to danas jedan ekstremni srpski desničar može obećati Srbima u Republici Srpskoj, a da Dodik nije već obećao? Ništa, jer Dodik i njegovi „ljevičari“ su nam već obećali raspad Bosne i Hercegovine, nezavisnost Republike Srpske, kunu se u Rusiju i „evroazijske integracije“, povratak pravoslavlju i ćirilici, ignorišu Srebrenicu, presude iz Haga, čvrstu ruku i autoritet, individualna ljudska prava, omalovažavaju LGBT i sl. Sve je to Dodik u poslednjih 10 godina obećao ili uradio.\nDodik je toliko dobar glumac da je uspio da zajebe i one desničare iz Srbije. I dok se oni kunu u njega čekajući obećane referendume o nezavisnosti, vaspostavljanje velike i najpravoslavnije Srbije, Windows na ćirilici, Dodik i njegovi drugari kupuju stanove i otvaraju firme po mrskoj EU, manipulišu novcem i uništavaju u Republici Srpskoj bolje nego Soroš, a radnike u Republici Srpskoj plaćaju kao Vijetnamce. A kako i nebi kada su uz njega ili bolje reći na njegovom platnom spisku Bećković, Kusturica i patrijarh Irinej.


Farmakom i Miroslav Bogi}evi} upropastili i Univerzal banku\nFarmakom i Miroslav Bogićević upropastili i Univerzal banku\nIste ličnosti i stranke koje su već uništile Privrednu banku Beograd, sada su upropastile i Univerzal banku. Dok je ova banka imala para da podmazuje SNS, nikome iz vlade nije padalo na pamet da joj oduzme dozvolu za rad. Kada je tajkun Bogićević uz pomoć naprednjaka Tomić podigao desetine milione evra, banka je likvidirana. Bogćević je u poslednje dve godine zaštićeni tajkun-saradnik, koji pljačka za vođe Srpske napredne stranke\nOdlazak Univerzal banke u stečaj je davno očekivan, a njena propast potpuno podseća na sve već viđeno. Pare su se iz Univerzal banke odlivale prema funkcionerima svih dosadašnjih vlasti, i to iz redova Demokratske stranke, Srpske napredne stranke i Socijalističke partije Srbije.\nVeć smo pisali o grobaru srpskog bankarstva Miroslavu Bogićeviću i njegovom Farmakomu MB koji je pred samo zatvaranje Privredne banke Beograd od nje dobio kredite u ukupnoj visini od 52 miliona evra u momentu kada je ta banka imala ukupan kapital od samo 37 miliona evra!Od Univerzal banke Bogićevićev koncern je na zajam dobio devet miliona evra, ali je preko povezanih lica na ovaj način prihodovao preko 20 miliona evra. "Postojale su indicije da je ova kompanija osnivala takozvana preduzeća sa posebnom namenom, za dodatno zaduživanje, iznad limita dozvoljenog zakonom i aktima same banke. To su: Basemi, Magma Prom i Sigma iz Šapca", tvrdio je nedavno Nebojša Divljan, najveći pojedinačni akcionar Univerzal banke i zamenik predsednika njenog Upravnog odbora.\nTako je, na primer, 2012. Farmakom Univerzal banci navodno pozajmio četiri miliona evra za dokapitalizaciju, ali je novac odmah vraćen tako što su odobreni "zajmovi" firmama u vlasništvu Farmakoma! Na površinu je isplivao i slučaj kada je Bogićevićev koncern kao garanciju za kreit založio nekretnine, ali tako što je kvadratni metar poslovnog prostora u Raškoj procenjen na 4.000 evra, kao da se nalazi na Terazijama.\nSve ovo, kao i činjenica da je Farmakomu odobren kredit od 700 miliona dinara u vreme kada se već znalo da on ima problema sa likvidnošću, bilo je poznato nadzornim organima Narodne banke Srbije, ali se ćutalo dokle god je iz Univerzal banke bilo para za izvlačenje.\nInterkomerc AD, ukupno zadužen za preko 62 miliona evra, od Univerzal banke je dobio na zajam 11 miliona evra, a Biohemija, u minusu za preko 117 miona evra, od ove banke je dobila 13,5 miliona evra na zajam! Novac se, očigledno, davao na sve strane, kao da je banka vlasnik štamparije novca.\nTokom prethodne izborne kampanje SNS-a, odnosno sa ovom strankom povezana pravna i fizička lica, dobila su nekoliko desetina miliona evra, a isto je bilo i sa SPS-om i DS-om: Farmakom MB je blizak džepu Dušana Petrovića, tadašnjeg potpredsednika demokrata, dok su vlasnici Interkomerca i Biohemije bliski sa socijalistima. Ne treba zaboraviti ni da su Miroslav Bogićević i Dragan Tomić prijatelji i zemljaci, a da je i Dušan Petrović (saborac Borisa Tadića i nekadašnji funkcioner DS-a) isto rodom iz Šapca, kao i pomenuta dvojica. Sva trojica se, očigledno, odlično poznaju i veoma dobro sarađuju.\nNajmanje dva funkcionera ove banke su istovremeno i istaknuti naprednjaci: direktor Dragan Tomić, narodni poslanik i predsednik Gradskog odbora SNS u Šapcu, i član Upravnog odbora prof. dr Milenko Dželetović, koordinator Ekonomskog saveta SNS-a. Zbog toga ne čudi što se za oduzimanje dozvole za rad čekalo do zadnjeg momenta. Samo dan pre intervencije NBS-a, direktor Univerzal banke Dragan Tomić je u jednom dnevnom listu odbacio špekulacije kako je banka pred insolvencijom!?\nVlasti su, očigledno, htele da pruže mogućnost svojim finansijerima da do kraja iscede Univerzal banku, pre nego što je gurnu u stečaj, a što je na neki način potvrdila i guverner Jorgovanka Tabaković obrazlažući meru NBS-a, rečima da je potpuno neočekivano došlo do "verovatno naručenog teksta u Novostima, da će banka bankrotirati. Posle tog teksta je došlo do toga da se u roku od dva dana podigne tri miliona evra štednje. Bilo je očigledno da neko iz banke pokušava da izvuče ono što se zove živ i zdrav novac, a da se na državu prebaci sav teret."\nGuvernerka je jedino zaboravila da kaže ko su ti koji su za samo nekoliko dana povukli tri miliona evra iz insolventne banke.


Kako je za "RSE" rekao zamenik ministra KBS, Agim Čeku, očekuje se da bude otvoren konkurs za upražnjena mesta.\n"Sa KBS se potpisuje ugovor o službi. Predviđena su pravila o prekidu ugovora i mi smo prekinuli ugovore sa jednim brojem naših pripadnika koji dolaze iz ove zajednice. Jako nam je žao", rekao je Čeku za "RSE".\nOn je dodao da su sada ta mesta slobodna i da će se veoma uskoro otvoriti konkurs i da očekuje veliko interesovanje.\nKBS je nedavno napustilo tridesetak pripadnika srpske nacionalnosti, a kako su preneli mediji, razloga za to je više.\nPriština nije priznala NIJEDNU srpsku diplomu


Privrednici o Partnerstvu za otvorenu upravu | Privredna komora Crne Gore\nRadni sastanak sa privrednicima o Nacrtu akcionog plana Partnerstva za otvorenu upravu organizovan je u Privrednoj komori Crne Gore 30. oktobra 2015.\nGlobalna inicijativa Partnerstvo za otvorenu upravu pokrenuta je 2011. godine sa ciljem da obezbijedi međunarodnu platformu za vlade koje teže otvorenoj i konstruktivnoj saradnji sa civilnim sektorom i najširom društvenom zajednicom u kreiranju politika od opšteg interesa. U 66 zemalja članica ove inicijative vlada i civilno društvo rade zajedno na razvoju i implementaciji ambiciozne reforme „Partnerstvo za otvorenu upravu“, gdje participira i Crna Gora. Potpisnice Inicijative prepoznale su sljedeće velike izazove koji pogađaju svaku državu: poboljšanje javnih usluga, upravljanje javnim resursima, uspostavljanje sigurnih zajednica i povećanje odgovornosti kompanija.\nVlada je zato formirala Operativni tim Partnerstva za otvorenu upravu u čijem sastavu su njeni predstavnici, zatim nevladinog sektora, Privredne komore, Zajednice opština, koji su kreirali pomenuti Nacrt. Cilj akcionog plana je podrška i promocija kulture otvorenosti organa uprave, kroz proaktivno objavljivanje informacija i podsticanje ostvarivanja prava na slobodan pristup informacijama kao i razvijanje povjerenja u institucije sistema.\nU akcionom planu se, među ostalima, navode mjere kojima se unapređuje transparentnost rada Vlade, kvalitet informisanja građana o njenim ciljevima, kao i o toku zakonskih predloga, sistemski rješava kompatibilnost svih portala državne uprave, kreira portal otvorenih podataka datagov.me. Predviđen je i niz mjera u cilju veće transparentnosti javnih finansija i nabavki, zatim unapređenja kvaliteta i usklađenosti planske dokumentacije i brojne druge.\nPrivrednici su na sastanku sa predstavnicima Operativnog tima iznijeli mišljenja, predloge i sugestije o mjerama i aktivnostima koje bi trebalo da budu sastavni dio pomenutog dokumenta. Očekuju da budu uključeniji u izradu zakona kako bi se rješenja legislative povoljnije odražavala na poslovanje. Takođe, smatraju da efikasnost javne uprave treba da bude usklađenija sa njihovim potrebama. Biznis zajednici doprinio bi slobodniji pristup informacijama kao i veća dostupnost podataka prilikom analiziranja uslova i mogućnosti za poslovanje. Povećavanje transparentnosti javnih finansija i poboljšanje procesa javnih nabavki doprinijelo bi unapređenju korporativnog upravljanja i odgovornosti, rečeno je na skupu. Privrednici traže, između ostalog, zaštitu od konkurencije iz inostranstva kada su u pitanju javne nabavke, a kao jedan od instrumenata predlažu da učesnici tendera mogu da budu isključivo firme registrovane u Crnoj Gori. Primjedbe su iskazane i zbog neusklađenosti zakona o radu i strancima što stvara teškoće u poslovanju.\nNa sastanku su u ime Operativnog tima govorili njegov rukovodilac Srđan Kusovac, zatim potpredsjednica Privredne komore Crne Gore Ljiljana Filipović, Marina Vuković iz Centra za razvoj nevladinih organizacija, Marijana Radulović iz Ministarstva finansija, Igor Pavićević iz Instituta sertifikovanih računovođa, predstavnici privrede Aleksandar Stijović i Milan Marić, i ekspert Miloš Andrović.


Bosanac dobitnik Eurojackpota u Hrvatskoj - mojusk.ba\nVodice su turistički grad sa oko devet hiljada stalnih stanovnika, u kojem trenutno ljetuje blizu 25 hiljada stranih i domaćih turista te vikendaša.\nU subotu ujutro glavna vijest koja se komentarisala u kafićima, u trgovinama i na tržnici bila je ona da je dobitak 32. kola Eurojackpota izvučenog u petak navečer u iznosu od vrtoglavih 4.295.479,70 kuna uplaćen u Vodicama na prodajnog mjestu TISAK u ulici Ćirila Metoda, koji se nalazi se i sklopu supermarketa Tommy, a dobitnik je Josip Marjanović.\nBrzo se po Vodicama pročulo da je Marjanović dobio na Eurojackpotu dobitak druge vrste pogodivši svih pet od 50 brojeva iz velikog bubnja i još jedan broj od deset iz manjega bubnja. Josip Marjanović stalno živi u Vodicama od 1992. godine nakon što je se sa svojom širom porodicom doselio je iz Novog Travnika tokom ratnih godina.\nOna izaziva srčani: "Drugoligaš" kojem mnogi zavide


Odbijen zahtjev Tačija za puštanje na slobodu - Glas Srpske\nSrna 26.07.2021 15:03\nHAG - Sud u Hagu odbio je zahtjev bivšeg komandanta terorističke OVK Hašima Tačija za puštanje na slobodu, saopšteno je iz suda, čiji je zvaničan naziv Specijalizovana vijeća za Kosovo.\nU saopštenju se navodi da Tači može najkasnije do 31. avgusta da podnese zahtjev za sljedeće preispitivanje pritvora. Iz suda ističu da, ukoliko Tači do tada ne preda zahtjev, to može učiniti Specijalno tužilaštvo najkasnije do 6. septembra.\nUkoliko Tači ne preda zahtjev u prvom roku, to može učiniti najkasnije do 16. septembra.\nTači, koji je optužen za zločine na Kosovu i u Albaniji, zatražio je ranije da bude pušten u jednu od dvije države koje su dale garancije i da sud odredi uslove pod kojima će bivši komandant terorističke OVK biti u kućnom pritvoru. Odbijajući taj zahtjev, sudija za prethodni postupak Nikola Giju saglasio se sa argumentom tužilaštva da garancije trećih država ne mogu na adekvatan način smanjiti rizike koje bi donijelo Tačijevo puštanje iz pritvora.\nIako je prihvatio da bi rizik od Tačijevog bjekstva iz kućnog pritvora u trećoj zemlji mogao biti smanjen, sudija Giju je zaključio da se ne bi mogao ograničiti rizik da će optuženi opstruisati rad suda, uticati na svjedoke ili ponoviti krivično djelo.\nPonovo naglašavajući da na Kosovu "preovlađuje klima zastrašivanja svjedoka", sudija Giju je ocijenio da prethodni pokušaji da se sud i tužilaštvo opstruišu "pokazuju da postoji vjerovatnoća da će Tači ponovo počiniti krivična djela", tim prije što je sada upoznat sa velikim djelom dokaza protiv sebe.\nTači će, kako je ranije najavio njegov branilac Greg Kiho, uložiti žalbu na sudijinu odluku o produženju pritvora. Optužnica tereti Tačija, kao i Kadrija Veseljija, Redžepa Seljimija i Jakupa Krasnićija tereti za zlodjela počinjena od marta 1998. do septembra 1999. godine u 42 nelegalna pritvora terorističke OVK na Kosovu i u Albaniji nad najmanje 407 pritvorenika, od kojih je najmanje 98 ubijeno.\nČetvorica optuženih uhapšena su na Kosovu 4. i 5. novembra prošle godine. U prvom pojavljivanju pred sudom, od 9. do 11. novembra, svi su se izjasnili da nisu krivi za zločine iz optužnice. Tužilaštvo je najavilo da će za početak suđenja biti spremno u januaru, a branioci traže da proces ne počne prije polovine sljedeće godine.\n28. 09. 2021 12:12\nSlovenija: Na posao samo vakcinisani službenici, bez obzira na Ustavni sud\n28. 09. 2021 12:03\nGoldman Saks smanjio procjenu rasta Kine zbog struje\n28. 09. 2021 11:50\nTuča srednjoškolaca u Solunu ideološki motivisana\n28. 09. 2021 11:44\nOmladina Zelenih za "semafor" koaliciju\n28. 09. 2021 11:34\n28. 09. 2021 11:29\nŠib: I sa SPD,integracija zapadnog Balkana u EU prioritet za Njemačku\n28. 09. 2021 11:13\nSuga potvrdio Odluku o ukidanju vanredne situacije u Japanu\n28. 09. 2021 10:57\nMedvedev: Bez dovođenja u pitanje legitimiteta ruskih izbora\n28. 09. 2021 10:33\n28. 09. 2021 10:18\nAustrija se priprema za mogući "Blekaut"\n28. 09. 2021 10:14\nOd 1.oktobra "2G" pravilo u Beču\n28. 09. 2021 09:52\nStejt department osudio raketni test Pjongjanga\n28. 09. 2021 08:59\n28. 09. 2021 08:55\n28. 09. 2021 08:49


Balkanijada u Smederevu – Semendria\n08. januar 2012. SPORT – Izvor: Agencija Tanjug – Predsednik Atletskog kluba Smederevo, Darko Savić, izrazio je nadu da će nova staza u Smederevskoj tvrđavi na kojoj će se održati Balkansko prvenstvo u atletici za mlađe juniore biti završena na vreme.\n“Oprema za stazu, vredna oko 11 miliona dinara, stigla je u Srbiju i nalazi se na Vojnoj akademiji u Beogradu. U narednih desetak dana biće prebačena u Smederevo”, rekao je Savić Tanjugu.\nRepublički zavod za zaštitu spomenika kulture početkom januara odobrio je izgradnju atletske staze u Smederevskoj tvrđavi i to će biti prvi legalno izgrađeni objekat na prostoru ovog spomenika kulture od izuzetnog značaja za Republiku Srbiju.\n“Izgradnja atletske staze u Smederevskoj tvrđavi koštaće oko 46 miliona dinara, uz dodatnih 11 miliona za opremu. Atletski savez Srbije finansiraće građevinske radove i opremu, a grad Smederevo izlivanje tartan podloge“, istakao je Savić.\nRešenjem Republičkog zavoda za zaštitu spomenika kulture precizirano je da buduća staza treba da bude udaljena 19,5 metara od temelja srednjevekovne crkve, koja se nalazi u blizini i koja će se konzervirati i sanirati tokom ove godine. Takođe se zabranjuje izgradnja klupskih prostorija i drugih pratećih sadržaja.\n“Time će biti stvoreni uslovi za restauraciju i pristup lokalitetu crkve u Velikom gradu Smederevske tvrđave i neometano nastavljanje radova na rekonstrukciji bedema“, rekao je Veroljub Ranković, direktor Regionalnog zavoda za zaštitu spomenika kulture.\nPrvo međunarodno takmičenje na novoj atletskoj stazi u Smederevskoj tvrđavi, Balkansko prvenstvo za mlađe juniore, biće održano 14. jula ove godine.\nDirektor takmičenja biće pukovnik u penziji i aktivni maratonac Branko Bošković. Takmičenje je ušlo u kalendar Evropske atletske federacije za 2012. godinu. Idejni projekat staze je urađen, ostaje još da se izradi glavni građevinski projekat, po dobijanju saglasnosti Ministarstva za prostorno planiranje i zaštitu životne sredine.\nSmederevska tvrđava, koja je sa svojih 11 hektara jedna od najvećih ravničarskih tvrđava u Evropi, odavno je mesto okupljanja atletičara i rekreativnih sportista. Staze koje vode pored drevnih bedema skoro da su idealne za trening kratko i dugoprugaša.\n« Dajte krv- spasite nekom život!\nRukometaši Srbije pobedili Makedoniju »


Manastir Miloševac Prijedor: Osveštana četiri manastirska zvona i temelji manastirske kapele i konaka - FOTO - PrijedorDanas.com - Prijedorski gradski portal\nU manastiru Miloševac posvećenom Pokrovu Presvete Bogorodice u izgradnji u prijedorskom naselju Čirkin Polje u četvrtak je episkop banjalučki Jefrem na veliki praznik Sv.Velikomučenice Marine- Ognjene Marije osveštao četiri manastirska zvona i temelje manastirske kapele i manastirskog konaka.\nKumovi prvog zvona su bili Marko Pavić iz Prijedora i Vinko Vujasin iz Banja Luke sa porodicama koji su krajem 2018.godine bili kumovi temelja ovog zdanja.\nKumovi temelja manastirske kapele su Zoran Lemić sa porodicom iz Banja Luke, a manastirskog konaka Milenko Đaković sa porodicom iz Prijedora.\n“Morali smo to učiniti u ovakvim okolnostima, zbog nemogućnosti nastavljanja daljih radova na izgradnji manastira. Zvona smo morala podići na zvonike da bi mogli nastaviti sa daljom gradnjom”, navedeno je na ovoj stranici manastira Miloševac.\nProtonamjesnik Dragan Hrvaćanin ranije je potvrdio da se radovi na ovom zdanju izvode veoma kvalitetno , u vizantijskom stilu, da se radi o troslojnom zidu, gdje je sa vanjske strane upotrijebljen kamen plivit koji je ujedno i fasada, da je unutra cigla, a između njih je armatura i beton.\n“Ovo sve govori da se radi o jako kvalitetnoj građevini dimenzija 28 sa 18 metara,a uporedo smo počeli i izgradnju konaka koji ima osnovne stvari koje treba da ima jedan manastir, a to je jedna manja kapelica, monaške sobe ili kelije i prateće objekat”, rekao je Hrvaćanin.\n“Taj vizantijski stil i gradnja može se slobodno porediti sa periodom Nemanjića, ako nije i kvalitetnija jer je riječ o kvalitetnijim materijalima. Sve će to biti dobro i očekujemo da brzo zaživi jer se planira izgradnja parkova, klupa i ladara,a planiramo i da jedan od tri izvora vode spustimo ovdje. Radovi se izvode kvalitetno, ali je to i zahtjevno”, istakao je Hrvaćanin dodajući da će to biti nešto jedinstveno i možda najveći objekat u eparhiji banjalučkoj.\nOvaj manastir se u literaturi prvi put pominje u Šematizmu Pravoslavne mitropolije i arhidijeceze dabro-bosanske za godinu 1884, 1885 i 1886, u kojem se navodi “da je kod Prijedora bio jedan pravoslavni manastir,a sada je jedna ravnica, obrasla šumom koja se naziva Kaluđersko polje”. Slično se navodi i u Prvom šematizmu pravoslavne srpske mitropolije Banjalučko-bihaćke za 1901.god. Međutim, ovaj manastir se može dovesti u vezu sa dva natpisa sa imenima proigumana Aksentija Miloševca, iz 1690.g, i Timotija, jeromonaha Miloševca, iz 1722.godine gdje se uz njihova imena navodi epitet Miloševica, što se može dovesti u vezu da su ova dva monaha zaista bila iz manastira Miloševca kod Prijedora, koji je stradao, kao i ostali manastiri na ovom području, tokom austrijsko-turskog rata 1683-1699.godine.\nNa mjestu nekadašnjeg manastira danas je groblje, tako da se novi manastir gradi u neposrednoj blizini te lokacije, a od kamena porušenog manastira Miloševac 1890.godine je izgrađena Crkva Rođenja Presvete Bogorodice na Pašincu.\n« “Dan za nas – neformalnim druženjem do novih ideja”\nJoš tri osobe iz Prijedora pozitivne na korona virus: Novih 69 zaraženih u RS, četvoro preminulih »


Krimski Tatari Zelenskom: Ukrajina treba da odraste - 02.01.2020, Sputnik Srbija\nPredsednik krimske regionalne nacionalno-kulturne autonomije krimskih Tatara Ejvaz Umerov rekao je da je obraćanje predsednika Ukrajine Vladimira Zelenskog... 02.01.2020, Sputnik Srbija\n11:20 02.01.2020 (Osveženo: 11:26 02.01.2020)\n„Ovo je komična situacija. Predsednik Ukrajine u svom obraćanju umesto odgovora na nered koji još uvek traje u zemlji, nije zaboravio krimske Tatare, izgovorivši rečenicu na krimsko-tatarskom jeziku... i zaključio da svi smo Ukrajinci“, rekao je Umerov za Sputnjik.\n„Ne mogu da se složim sa predsednikom Zelenskim... Mi smo deo multinacionalne Rusije i sa nama je sve bilo u redu 2019. godine, a biće još bolje 2020. godine. Najbolji poklon koji Ukrajina može da nam dâ 2020. godine, jeste da odraste i prepozna naš izbor, izbor u korist našeg doma, Rusije“, istakao je Umerov.\nOn smatra da fraza na krimsko-tatarskom jeziku nije trebalo da bude upućena Krimljanima, već liderima organizacije Medžlis krimsko-tatarskog naroda koji su pobegli sa Krima nakon ponovnog ujedinjenja sa Rusijom.\nUkrajinski predsednik Vladimir Zelenski je u svom novogodišnjem obraćanju stanovnicima Ukrajine izgovorio nekoliko rečenica na krimsko-tatarskom, svrstavajući Krimljane među Ukrajince.


RASPISAN LIKOVNI KONKURS "NE IZBACUJMO OTPAD U REKE, IZBACIMO LOŠE NAVIKE" - PRIJAVITE SE - Televizija Leskovac\nRASPISAN LIKOVNI KONKURS „NE IZBACUJMO OTPAD U REKE, IZBACIMO LOŠE NAVIKE“ – PRIJAVITE SE\nJavno-komunalno preduzeće „Vodovod“ Leskovac raspisalo je likovni konkurs za učenike osnovnih škola sa područja grada na temu „Ne izbacujmo otpad u reke, izbacimo loše navike!“. Najbolji radovi koji budu odabrani od strane stručnog žirija, biće nagrađeni prigodnim poklonima.\nOvo je prvi likovni konkurs leskovačkog „Vodovoda“ u okviru kampanje čiji je cilj da se kod dece razvije svest o značaju zaštite životne sredine kroz očuvanje voda.\nKonkurs je otvoren do 25. oktobra, pravo učešća imaju učenici od I do VIII razreda svih osnovnih škola sa teritorije Grada Leskovca, a svaka vaspitno-obrazovna ustanova može da pošalje najviše 3 crteža svojih učenika. Pored toga što će pobednici konkursa dobiti prigodne poklone, svi nagrađeni radovi biće objavljeni na kalendaru za 2020. godinu leskovačkiog „Vodovoda“ i biće izloženi u galeriji Leskovačkog kulturnog centra.\nKako se navodi u saopštenju, Javno-komunalno preduzeće „Vodovod“ raspisalo je ovaj likovni konkurs jer osim što se stara o vodosnabdevanju i kontinuirano investira u modernizaciju i odgovorno upravljanje vodama, želi da bude i društveni pokretač u razvoju svesti i odgovornosti prema očuvanju voda.\nSve dodatne informacije zainteresovane škole mogu dobiti u ovom preduzeću čije se prostorije nalaze u ulici „Pana Đukića“ broj14 ili putem e-mail adrese office@vodovodle.rs.\nTags: JKP "Vodovod", LESKOVAČKI VODOVOD, LIKOVNI KONKURS, ZAŠTITA ŽIVOTNE SREDINE\nUREĐENA JAVNA POVRŠINA U LIPOVICI


Stefanović: Odluka o obaveznom vojnom roku u Srbiji moguća do kraja godine | Blok vesti\n"Zalažem se za odmrzavanje redovnog vojnog roka", rekao je Stefanović i dodao da je to "složeno pitanje, a tu je i finansijski aspekt jer nije lako bez snažne ekonomije".\nGooreći novinarima u Kombank dvorani tokom predstavljanja rezulata rada Vlade u prvih 100 dana mandata, naveo je da bi godišnji troškovi države za organizovanje služenja obaveznog vojnog roka iznosili osam milijardi dinara, a bili bi i veći ukoliko bi se uvele plate i za te vojnike, koje bi bile "veće od simboličnih".\n"Revitalizujemo kasarne koje nisu korišćene jako dugo i pripremamo ih za potencijalno služenje redovnog vojnog roka, ako se opredelimo za to", dodao je Stefanović.\n"Što se mene tiče, nemam potrebu da elaboriram. Svako ko je uradio nešto što nije u skladu sa zakonom, neka za to odgovara pred nadležnim organima", rekao je Stefanović.\nPrevious articleDRAMATIČNO NA MALOM KALEMEGDANU: Ukupno 10 zaraženih korona virusom u KK Crvena zvezda\nNext articleUSPEŠNO OPERISAN NEMANjA STEVANOVIĆ: Imao je poruku za saigrače pred meč sa Napretkom


B92\t28.08.2018 09:27\nTV Prva je pokušala da dobije odgovor iz GSP-a o tome zašto se zapošljavaju vozači kojima putnici pokazuju kojim putem bi trebalo da voze, a odgovor koji je dobijen od sindikada vozača da gradskom javnom prevozniku nedostaje oko 200 vozača.\n„Prinuđeni su jer bi u suprotnom morali da parkiraju vozila. Nema dovoljno vozača jer oni odlaze u zemlje EU, u kojima su veoma traženi zbog svoje stručnosti i gde su im uslovi rada i plata znatno bolji“, kaže on.\n“To je gubitak za njih oko 600 miliona evra, za državu gubitak oko 100 miliona evra. Ukoliko bi se to rešilo plate vozača bi mogle da budu duplo veće a prevoznici bi svake godine mogli da kupuju 20 odsto novih vozila i da zanavljaju celu flotu za pet godina, a ne sada samo jedan odsto godišnje zamene”, kaže Božović.\n„Ukoliko smo spremni da obustavimo određeni deo saobraćaja, možemo ići na to da se traže samo dobri vozači. Međutim, takva obustava saobraćaja uticaće na sve. Prinuđeni smo da radimo sa onim što imamo“, zaključio je Božović.


Mihajlovićеva prisustvovala otvaranju "Žеnskog kutka" u “Miksalištu“ | Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture\nPočetak > Aktuelnosti > Saopštenja > Mihajlovićеva prisustvovala otvaranju "Žеnskog kutka" u “Miksalištu“\nMihajlovićеva prisustvovala otvaranju "Žеnskog kutka" u “Miksalištu“\nPotprеdsеdnica Vladе Srbijе i prеdsеdnica Koordinacionog tеla za rodnu ravnopravnost, prof. dr Zorana Mihajlović, prisustvovala jе danas otvaranju "Žеnskog kutka" u okviru Tranzitnog cеntra “Miksalištе“, kojе ćе biti bеzbеdan prostor za žеnе i dеvojčicе migrantkinjе, gdе ćе moći da sе odmorе, dobiju podršku i еdukuju sе.\nMihajlovićеva jе rеkla da jе "Žеnski kutak" prostor u kom ćе pripadnicе ranjivih grupa moći da dobiju podršku, еdukativnе i psihološkе savеtе, ali i mеsto na komе brigе trеba da budu "malo sa stranе", budući da su životnе pričе ljudi koji tuda prolazе tеškе.\nOna jе napomеnula da obavеzе kojе Srbija ima kao potpisnica mnogih konvеncija i stratеgija nisu samo obavеzе prеma dokumеntima, nеgo prе svеga ljudskе obavеzе. "Svi građani i građankе Srbijе od trеnutka kada jе prva osoba kročila na njеnu tеritoriju trudili su sе i pokazali, čini mi sе, ono najboljе u nama, a to jе da žеlimo da pomognеmo i da budеmo uz žеnе i dеcu, koji su posеbno ranjivi", rеkla jе Mihajlovićеva.\nPrеma njеnim rеčima, žеnе su mnogo višе izložеnе i nasilju i mnogim drugim problеmima, nеizvеsnosti, brizi i bolu, onomе što vеć nosе sa sobom kroz zеmljе kroz kojе prolazе. "Srbija ostajе rеšеna da pomognе, da budе uz svе onе ljudе koji prolazе balkanskom rutom, a еto, mi sе nalazimo na njoj. Svеsni smo svih izazova i svih problеma, ali ćеmo sе potruditi da nikada nijеdna žеna, nijеdno dеtе i nijеdan muškarac nе budu sami na tom putu i zato jе Koordinaciono tеlo danas ovdе", rеkla jе Mihajlovićеva.\nDirеktorka „Miksališta” Maja Lalić rеkla jе da jе kroz “Miksalištе“ od avgusta prošlе godinе prošlo 180.000 izbеglica, od čеga su 25.000 žеnе i 75.000 dеcе, tе da su prеlaskom na novu adrеsu suočеni sa manjkom prostora. Prеma njеnim rеčima, "Žеnski kutak" radićе paralеlno sa „Miksalištеm“, a u njеmu ćе sе odvijati jеzičkе i krеativnе radionicе, a bićе organizovana i obuka za rad na računaru.\nŠеfica Kancеlarijе Agеncijе UN za rodnu ravnopravnost i osnaživanjе žеna („UN Women“) u Srbiji, Milana Rikanović, rеkla jе da ćе „Žеnski kutak“ biti prostor u kom ćе sе razmеnjivati idеjе i cеntar za inicijativе žеna i zahvalila na podršci potprеdsеdnici Vladе Zorani Mihajlović i “Miksalištu”.\nŠеfica Kancеlarijе organizacijе "Oxfam" u Srbiji Barbara Kjarеnca rеkla jе da jе otvaranjе „Kutka“ zajеdnička inicijativa kancеlarija „UN Women“ i „Oxfam“ u okviru projеkta "Migrantsko-izbеglička kriza u državama zapadnog Balkana". Namеra jе bila, kažе Kjarеnca, da sе u "Žеnskom kutku" krеira bеzbеdan prostor za žеnе i dеcu, i istakla da sе vеliki broj žеna i dеcе izbеglica suočava sa vеlikim izazovima koji zahtеvaju odgovor rеlеvantnih donosilaca odluka.


Sputnik V nadomak Evropske unije | Tacno.net\nAutor 👤RSE 1.4.2021. u 08:12\nRuski vojni konvoj ušao u Ukrajinu: Izlika za invaziju ili humanitarna\nBaerbock: U potpunosti ćemo prekinuti ovisnost o ruskom plinu i nafti\nRevizija Evropske agencije za lijekove\nNjemačka kancelarka Angela Merkel, francuski predsjednik Emanuel Makron (Emmanuel Macron) i ruski predsjednik Vladimir Putin su u utorak uvečer (30. marta) na videokonferenciji raspravljali o mogućnosti kupovine ruske vakcine. Ranije su, dodaje list, Italija, Francuska, Španija i njemačka pokrajina Bavarska navedene kao moguće lokacije za proizvodnju Sputnjika u EU.\nRazgovori lidera uslijedili su nakon što se Njemačka pridružila Francuskoj, Španiji, Kanadi i skandinavskim zemljama u obustavi upotrebe vakcine Astrazenka kod osoba srednjih godina, zbog straha od rijetke bolesti zgrušavanja krvi. Uprkos sve većem broju zaraženih korona virusom, Nijemcima mlađim od 60 godina sada se više ne preporučuje ta vakcina.\nMerkel se prošle sedmice direktno osvrnula na Sputnjik rekavši: “O ruskoj vakcini već sam neko vrijeme mišljenja da bismo trebali koristiti bilo koju vakcinu koje je odobrilo evropsko regulatorno tijelo za lijekove”.\nGlasnogovornik njemačkog ministarstva zdravstva rekao je da su “sve vakcine dobrodošle ako ih je odobrila Evropska agencija za lijekove”.\nEvropska agencija za lijekove (EMA) je u martu pokrenula reviziju Sputnjika, što je, ističe Tajms, ključni korak ka odobrenju prve nezapadne vakcine protiv korona virusa koja će se koristiti u 27 zemalja članica Unije.\nIako je njemačka vlada potvrdila da je otvorena za korištenje vakcine Sputnjik ako i kada je odobri EMA, Francuska je znatno opreznija, piše Gardijan (The Guardian).\nTjeri Breton (Thierry) francuski komesar EU, koji je na čelu radne grupe za vakcine u Evropskoj komisiji, također je kazao kako unija “apsolutno ne treba Sputnjik” budući da “ima kapacitet isporučiti 300 do 350 miliona doza” do kraja juna. Proizvođač Sputnjik V odgovorio je agresivno nizom objava na Tviteru (Twitter): “Ako je to službeni stav EU molimo vas da nas obavijestite da nema razloga za nastavak odobrenja EMA-e zbog vaših političkih pristrasnosti.”\nU međuvremenu je, javlja Rojters (Reuters), i Austrija u razgovorima s Rusijom o kupovini milion doza vakcine Sputnjik, kako je u utorak, 30. marta, potvrdio ured kancelara Sebastijana Kurca (Sebastian Kurz).\nKonzervativni austrijski čelnik na udaru je opozicionih stranaka jer njegova vlada nije kupila toliko vakcina protiv korona virusa koliko je mogla imati prema kolektivnoj shemi Evropske unije o kupovini.\nTakođer, prema ocjeni njujorškog lista, to ilustruje da se čak i zemlje čiji su naučnici dizajnirali uspješne vakcine oslanjaju na prekograničnu trgovinu za zalihe cjepiva. Dodatni problem je i sve veći ‘nacionalizam vakcina’ zemalja s proizvodnim kapacitetom – te zbog povećanog broja novozaražennih slučajeva u svojim zemljama, zaustavljaju isporuku vakcina naručenih za inostranstvo.


Potpredsednik Milićević pozdravio prvu generaciju „Privrednika Republike Srpske“ – region.vojvodina.gov.rs\nPotpredsednik Pokrajinske vlade Đorđe Milićević obratio se danas u Banjaluci na svečanosti organizovanoj povodom prijema prve generacije pitomaca i štićenika Dobrotvornog udruženja „Privrednik Republike Srpske“.\nMilićević je poručio mladim ljudima iz svih krajeva Srpske da je čast i obaveza biti pitomac „Privrednika“, koji je od osnivanja 1897. do danas desetinama hiljada mladih i talentovanih ljudi omogućio da se školuju, da potvrde svoj dar, da postanu uspešni i da široko otvore vrata bolje budućnosti.\nOn je naglasio da je Pokrajinska vlada od početka podržala osnivanje „Privrednika“ u Srpskoj.\nVraćanje pravim, tradicionalnim vrednostima našeg naroda, na koje ukazuje geslo „Rad – štednja – čestitost“, govori o suštini delovanja „Prirednika“. Njegova misija je da pomaže talentovanoj deci da se iškoluju, da postanu najkvalitetniji deo društva, ali i da kao afirmisani ljudi nastave da podržavaju one kojima je pomoć potrebna“, kazao je Milićević.\nSrpsko privredno društvo „Privrednik” osnovali su pre 123 godine bogati i svom narodu odani ljudi sa Vladimirom Matijevićem na čelu. Godine 1947. rad „Privrednika“ je zabranjen, da bi u poslednjoj deceniji prošlog i prvim decenijama ovog veka bio obnovljen i u Srbiji, i u Hrvatskoj, i u Republici Srpskoj.\nMilićević je naglasio da smo se obnavljanjem rada „Privrednika“ vratili pravim vrednostima našeg naroda koje su iznedrile planetarno poznate ličnosti poput Tesle i Pupina.\n„Pokrajinska vlada će nastaviti da podržava rad „Privrednika“, jer je to pravi i ispravan put“, rekao je Milićević i poželeo prvoj generaciji štićenika „Privrednika Srpske“ uspeh u školovanju koje im predstoji.\nSvečanosti je prisustvovao i pokrajinski sekretar za regionalni razvoj, međuregionalnu saradnju i lokalnu samoupravu Ognjen Bjelić.\nU Banjaluci potpisan novi sporazum između AP Vojvodine i Republike Srpske


Cvijanović: Neozbiljno govoriti o povećanju plata u ŽRS\nPremijer Republike Srpske Željka Cvijanović izjavila je danas da je neozbiljno da se govori o povećanju plata u "Željeznicama Republike Srpske" jer se ovo preduzeće nalazi u velikom problemu.\nCvijanovićeva je istakla da je Vlada Srpske zauzela stav o ovom pitanju i da će tamo gdje je vlasnik preduzeća i u funkciji skupštine akcionara donositi odluke, a ne pojedinačno direktori ili uprave.\nOdgovarajući na pitanje novinara o jutrošnjoj izjavi generalnog direktora "Željeznica Republike Srpske" Dragana Savanovića da će početi primjena pravinika o radu kojim je predviđeno povećanje plata rukovodiocima srednjeg ranga, Cvijanovićeva je rekla da će direktor to prvo morati da objasni ministru saobraćaja i veza Republike Srpske Neđi Trniniću.\n"Ako je resorni ministar zauzeo stav sa Vladom Srpske o ovom pitanju, a ja sam davno rekla šta mislim o ovome, onda će to direktor morati da objašnjava na neki drugi način", dodala je Cvijanovićeva.\nOna je podsjetila da se "Željeznice" nalaze u velikim problemima.\n"Uz velike napore Vlade, mnogo pregovora koje smo vodili ministar finansija Republike Srpske Zoran Tegeltija i ja, u Vašingtonu i ovdje u Banjaluci, sa predstavnicima Svjetske banke dogovorili smo i ušli u proces restrukturisanja ovog preduzeća", navela je Cvijanovićeva.\nOna je podsjetila da bi za proces restrukturisanja "Željeznica" trebalo da bude izdvojeno 230 miliona KM za finansijsko restrukturisanje, kao i operativno i radne snage.\n"Onda mogu na neki drugi način da plate definišu, naprave druge organizacije u okviru sistema da ga spreme da može da iznese veliku bitku i priču koja se zove restrukturisanje, a ne da mlate unaokolo kako treba povećati ovo ili ono", zaključila je Cvijanovićeva.


Европска Унија - Нови Стандард\nTag: Evropska Unija\nEvropska unija kaže da želi da formira vojsku, ali nije jasno ko će biti nadležan da odluči kada ta vojska treba da bude upotrebljena? Ko će narediti komandantu snaga EU da interveniše u ovom ili onom delu planete?\nRIK: Za promene Ustava glasalo 59,71 odsto birača; EU pozdravila rezultate\nNa osnovu 98,79 odsto obrađenih biračkih mesta, odnosno 98,24 odsto glasačkog tela, „da” je na referendumu zaokružilo 59,71 odsto glasača, a „ne” 39,26 odsto\nEvro je tokom proteklih 20 godina preživljavao razne krize, uspone i padove i trajno se ustoličio na finansijskim tržištima i u evropskim novčanicima. Danas se etablirao kao druga najvažnija svetska valuta, odmah iza američkog dolara\nEU zelenom agendom proteruje Rusiju i Kinu sa Balkana\nZeleni dogovor EU nam je predstavljen kao sporazum koji donosi svež vazduh, bistru vodu i čistu industriju. Ali zapravo se radi o dokumentu koji će imati duboke geopolitičke posledice\nKako je EU pokušala da „ukine“ Božić\nEU odavno nije samo trgovinski savez ili zajednica sa usaglašenim politikama, već entitet koji preko novih vrednosnih obrazaca gradi novi identitet. Sada je jasno da on isključuje Božić\nDesetine poginulih u Kazahstanu, Rusija poslala vojsku\nPredsednik Kazahstana Kasim Žomart Tokajev obratio se Organizaciji dogovora o kolektivnoj bezbednosti za pomoć, pa su mirovne snage ODKB, uključujući Rusiju, upućene u tu zemlju\nNemački mediji: Fijasko Zapada na Balkanu\n„'U proteklih 25 godina nije bilo napretka za građane uprkos milijardama iz Evrope', kaže bivši austrijski visokorangirani diplomata Volfgang Petrič (...) Zaista, situacija je strašna“, ocenjuje časopis „Međunarodna politika“\nUnija malih i velikih egoizama\nIz ove godine Evropa izlazi sa spiskom nerešenih kriza: pandemija, problemi sa Poljskom i Mađarskom, varnice između Pariza i Londona, hronična migrantska kriza... Šta je čeka 2022?\nDojče vele: Centrifugalne sile unutar EU u 2022. mogu postati još jače\nMoglo bi da dođe do obračuna sada kada je evropsku politiku napustila nemačka kancelarka Angela Merkel, koja je vodila pomirujuću politiku. Tako je barem najavio mađarski premijer Viktor Orban\nDa li Evropskoj uniji preti raskol na Istok i Zapad?\nIzgleda da su problemi EU sa pojedinim istočnoevropskim zemljama mnogo dublji od trenutnog spora sa Mađarskom i Poljskom\nSrpski obraz i sankcije Belorusiji\nKako će srpska vlast sada da se opravda i kako će reagovati ubuduće, to je njihova stvar. Sami pali, sami se ubili. Ali, šta ćemo mi zbog ove sramote – to je pravo pitanje\nSrbija se priključila sankcijama protiv Belorusije, EU pozdravlja\nSeverna Makedonija, Crna Gora, Srbija, Albanija, kao i Island, Lihtenštajn i Norveška, pridružile su se petom paketu sankcija EU protiv Belorusije, navodi se u saopštenju Brisela\nGardijan: EU tajno menja zakon o genocidu u BiH; oglasio se i Dodik\n„Imate načine, završite to kako hoćete, iz pravnog prometa povucite Inckov zakon i mi ćemo se vratiti u institucije BiH. Neće nas videti tamo sve dok je taj zakon u pravnom prometu”, poručio je Dodik\nEU „prati slučaj“ o emitovanju televizije RT u Nemačkoj iz Srbije\nRusija priprema odgovor Berlinu koji je primorao evropskog satelitskog operatora da ukloni „RT DE“ iz emitovanja, izjavila je glavna urednica televizije „RT“ Margarita Simonjan\n1 2 … 46 Sledeće


Koliko je skuplje plaćanje na rate - Ozonpress :: internet portal\nODLUKU o kupovini televizora kupac će vagati skoro koliko i pitanje isplati li mu se da uzme stambeni kredit. Trgovci su još od Zakona o zaštiti korisnika finansijskih usluga dužni, a od sada imaju i obrazac tačno kako treba, da informišu potrošače ukoliko roba koju pazare nema istu cenu za gotovinu i na – rate. Ko jasno ne označi “podsticaje” za keš vreba kaznu od 100.000 do čak milion dinara.\n– Ova obaveza proizlazi iz Zakona o zaštiti korisnika finansijskih usluga, ali dosad nije postojao obrazac – objašnjava Ranko Grba, urednik portala “Neobilten”. – Najjednostavnije rečeno, ovo znači da kupac mora da bude upoznat sa svim detaljima ponude. Da zna koliko je roba ili usluga jeftinija u kešu, koliko procenata je skuplja na rate i kolika je onda godišnja kamata. To moraju da objave i svaki put kada se oglašavaju.\nNačelnik odeljenja za kontrolu prometa, sprečavanje nelojalne konkurencije i zaštitu potrošača Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija Goran Macura za “Novosti” kaže da se vrlo mali broj pritužbi tržišnoj inspekciji odnosio na to da je jedna cena za proizvod kada se plaća na odloženo čekovima građana, a niža kada se plaća u gotovini.\n– Trgovac može jednu vrstu robe prodavati putem prodajnih podsticaja, tako da je najčešće slučaj da je veća cena, koja je u skladu sa kalkulacijom, za robu na odloženo plaćanje, dok je prodajni podsticaj za gotovinsko plaćanje i ta cena je niža nego redovna – objašnjava Macura. – Ako trgovac vidno istakne kako u prodajnom objektu, tako i na oglasnom materijalu ove uslove prodajnog podsticaja to je u skladu sa zakonom i nema mesta za preduzimanje mera. Mećutim, ako trgovac vidno ne istakne ove uslove, tada je u prekršaju i nadležni sud na zahtev tržišnog inspektora mu može izreći kaznu u iznosu od 100.000 dinara do milion dinara.\n– Kod nas važi jednostavno pravilo, to je poslovna politika firme, cene su jednake za sve – kaže Nikola Ružičić, rukovodilac službe za medije kompanije “Forma ideale”. – Cena je identična za sve načine plaćanja i u svim delovima Srbije. To nosi izvesne troškove, ali mi verujemo da je kupcima važna predvidivost i da treba da im je jasno koliki su njihovi troškovi.\nAkademski građanin 15/11/2017 u 08:21 Odgovorite\nA ovi što navode “Web cenu” na sajtu, a to im je u stvari cena za plaćanje u punom iznosu odmah?\nA znate kako funkcioniše “kreditiranje” putem kreditnih kartica, gde kupujete npr. na 12 ili 24 rate? Funkcioniše tako da se prodavcu isplati cela suma, a klijent se zadužuje svakog meseca za po jednu ratu.\nSlobodno proverite u banci i videćete da vam je kartica zadužena na pun iznos, samo to ne vidite čak ni na sajtu banke.\nTo je mnogo veća prevara, jer se kupci dovode u zabludu da kupuju nešto na rate bez kamate, a u stvari plaćaju proizvod često značajno skuplje nego što košta za gotovinu (npr. “Web cena” na sajtovima nekih prodavaca), a prodavac i banka verovatno na neki način dele tu razliku u ceni, pošto vam banka na iznos koji plaćate stvarno ne naplaćuje kamatu, ali zato ima UGOVOR sa prodavcem kod koga možete na takav način kupiti robu.


Jevrejski centri u Americi na meti lažnih pretnji bombom - Sputnjik Srbija\n07:02 29 Oktobar 2020\n11:19 28.02.2017 Preuzmite kraći link\nPretnje su upućene samo dan nakon što su nepoznati vandali oštetili i prevrnuli više od 500 nadgrobnih spomenika na Jevrejskom groblju u Filadelfiji.\nTramp osudio antisemitizam u SAD\n„Pripadnici naše zajednice moraju da vide brzu i snažnu akciju federalnih službi kako bi se identifikovali i uhapsili počinioci koji pokušavaju da izazovu strah i zabrinutost u našim zajednicama“, rekao je direktor jevrejske asocijacije, prenosi Rojters.\nJevrejske organizacije, predsednik SAD Donald Tramp i izraelski zvaničnici osudili su porast antisemitizma i pokušaje zastrašivanja, kao i vandalizam na jevrejskim grobljima.\n„Predsednik Tramp najoštrije osuđuje te i sve druge oblike antisemitizma i činove mržnje“, rekao je portparol Bele kuće Šon Spajser.\nIncidente zajedno sa policijom istražuju FBI i odeljenje za građanska prava pri Ministarstvu pravde, ali detalji istrage nisu objavljeni.


Hladno Pivo "Jednim osmijehom" najavljuje live album : Nadlanu.com\nObjavljeno 8. dec 2018. / 12:30:49\nMomci iz grupe "Hladno pivo", jednog od najpopularnijih bendova u regionu, tokom ove godine su obeležili 30 godina rada brojnim nastupima u regionu i inostranstvu. Za kraj godine su za svoju vernu publiku pripremili još jedno izdanje koje na najbolji način prenosi atmosferu, ali i neverovatnu energiju koju momci dele sa svojom publikom na koncertima.\nDanas je objavljeno bogato opremljeno dvostruko DVD i Blu-ray izdanje "30 godina-Greatest Hits-Live", na kome se nalazi snimak njihovog velikog koncerta održanog ove godine u zagrebačkom Domu sportova. Najnoviji video za pesmu "Jednim osmijehom", sa kultnog albuma "Šamar", odabran je kao savršena najava ovog izdanja na kome se nalaze 32 hita kao što su: "Samo za taj osjećaj", "Nije sve tako sivo", "Ezoterija", "Pitala si me", "Zimmer Frei" i "Politika".\n- Ovaj video je u stvari audio-vizualna pripovetka o grupici ljudi i njihovim poklonicima, pripovetka stisnuta u dva i kusur sata energije, emocija, zajebancije i guštanja. Nemoguće je preneti celu atmosferu s koncerta na ekran i zvučnike, no mi mislimo da nam je to delimično uspelo - napisao je Zoki Subošić u predgovoru za knjižicu izdanja.\nhladno pivojednim osmijehomlive album


Dvojac sa kormilarom - Makedonija - Nedeljnik Vreme\nPiše: V. Zahrijev\nU POTRAZI ZA (NOVIM) BALKANSKIM MIROM: Razoreno Aračinovo…\nNakon prošlonedeljne ofanzive makedonskih bezbednosnih snaga u Aračinovu i u Karadačko-kumanovskom regionu, kada je izgledalo da se makedonski politički, vojni, pa i crkveni vrh konačno opredelio za vojno rešenje krize, ovih se dana zvanično Skoplje pod pritiskom Zapada ponovo vraća opciji dijaloga, a političari iz uvek suprotstavljenih VMRO-DPMNE i SDSM takmiče se u tome ko će biti veći mirotvorac. Ovakva situacija dovela je i do komičnih scena, poput one, da je ministar unutrašnjih poslova Makedonije Ljube Boškovski (VMRO-DPMNE) naredio kompletnu demobilizaciju rezervnog sastava policije samo zato što ga je lider SDSM-a Branko Crvenkovski uvredio time što je tvrdio da zastupa vojno rešenje krize. Sledećeg dana je predsednik Boris Trajkovski "uvređenog ministra" pozvao na razgovor, nakon čega je Boškovski povukao odluku o demobilizaciji. Politika "šalili smo se ", dakle, i dalje je redovna pojava u "vršenju" vlasti na Balkanu, i to po starom pravilu: što je situacija ozbiljnija, to je više "šalili smo se" politike.\n…i izaslanik SAD-a Džejms Perdju sa makedonskim predsednikom Borisom Trajkovskim\nU svakodnevnim svađama predstavnika VMRO-DPMNE-a i SDSM-a dominiraju i međusobne optužbe o neuspelom "puču", odnosno oko toga ko je bio organizator protesta pred Sobranjem Makedonije, kada je grupa rezervista i građana nasilno ušla u parlament. U kanonadi optužbi i sa jedne i sa druge strane iznose se argumenti koji najblaže rečeno "ne drže vodu", jer su učesnici protesta pokazali da nisu zadovoljni politikom kompletnog makedonskog političkog vrha.\nMALO I O VEĆINI: Protesti pred Sobranjem su nezavisno od destruktivnosti koja ispoljena, prema nekim analitičarima u Skoplju, imali i pozitivnu stranu, jer su svetu pokazali da u Makedoniji postoji i strana koja može biti nezadovoljna, a Zapadu uputili jasnu poruku da treba voditi računa i o makedonskoj većini, a ne samo o albanskoj manjini. Prvi zapadnjak koji je shvatio ovu poruku bio je francuski ekspert za ustavno pravo Robert Badenter.\n"Konsenzualna demokratija koju zastupaju predstavnici albanskih političkih partija nije funkcionalna i može se pretvoriti u ugnjetavanje većine od strane manjine. Eventualna promena Ustava Makedonije treba da ide u pravcu proširivanja nadležnosti lokalne samouprave, a ne u pravcu nekakve konsenzualne demokratije ili federalizacije zemlje", rekao je u Skoplju eks-Jugoslovenima dobro poznati Robert Badenter. Predsavnici albanskih političkih partija su nakon toga požurili da kažu kako mišljenje Badentera i nije tako važno jer je njegova poseta makedonskoj prestonici bila privatnog karaktera.\nOdluka američkog predsednika Džordža Buša da objavi "crnu listu" vođa raznih albanskih paravojnih formacija iz Makedonije, južne Srbije i sa Kosova kojima će biti blokirani računi i zabranjen ulaz u Sjedinjene Države, u Skoplju nije protumačena, kao nagrada Makedoniji već Srbiji zbog izručenja Slobodana Miloševića Haškom tribunalu; ipak optimističniji analitičari smatraju da je "crna lista" znak da je zvanični Vašington konačno shvatio da ne treba previše insistirati na pravima jedne etničke grupe i da su Sjedinjene Države ovim dale jasnu podršku Makedoniji.\n"To nije istina, to ne može biti istina… Ovo mora da je greška američke administracije", izjavio je samo nekoliko sati nakon objavljivanja "crne liste" za nezavisnu nemačku agenciju DPA jedan od lidera ONA Fazli Veliju.\nBadenter i Buš su bez sumnje dali velik doprinos smirivanju frustracija kod Makedonaca, kojima iz dana u dan sve više činilo da tapšanje po ramenu od strane Zapada samo ubrzava propadanje u živi pesak građanskog rata i definitivnu podelu zemlje po etničkoj liniji.\nDolazak u Skoplje novoimenovanih predstavnika Sjedinjenih Država i Evropske unije u Makedoniji Džejmsa Perdjua i Fransoa Leotara analitičari tumače kao signal da će glavnu ulogu u rešavanju makedonske krize uzeti u ruke SAD, jer za razliku od Leotara koji važi za laika kada su u pitanju politički problemi Balkana, Perdju je jedan od najiskusnijih američkih eksperata za balkanska pitanja, koji je već pokazao svoje sposobnosti u rešavanju krize u južnoj Srbiji. U očekivanju dogovora o pravima Albanaca u Makedoniji i uspostavljanja trajnog primirja, oko 3000 NATO vojnika iz 15 zemalja, koje su već dobile zeleno svetlo komande u Briselu, pripremaju se za operaciju razoružavanja pripadnika Oslobodilačke nacionalne armije.\nDIPLOMATIJA I ORUŽJE: "Akcija NATO snaga nema za cilj razgraničenje po etničkoj liniji, već dobrovoljnu predaju oružja od strane terorista", rekao je portparol NATO-a Iv Broder. Akcija će, prema najavama zvaničnika Alijanse, trajati najviše mesec dana.\nMeđutim, makedonskom političkom vrhu glavobolju su počeli da zadaju sve češći zahtevi visokih predstavnika Evropske unije, među kojima i lorda Rasela Džonsona, da se pripadnici ONA-e nakon polaganja oružja uključe u politički život zemlje. Ovakve zahteve je teško progurati kod makedonske javnosti, posebno zbog činjenice da su se dosad svi makedonski političari izjašnjavali da pregovora sa teroristima neće biti.\nI dok traje diplomatska inicijativa Zapada za rešenje krize, okršaji između makedonskih bezbednosnih snaga i albanskih terorista se nastavljaju. Primirje se manje-više poštuje u Karadačko-kumanovskom regionu, ali sukobi na Šar planini ne samo što se ne stišavaju nego pokazuju i znake proširivanja prema graničnom prelazu Jažince ka Kosovu. Sve su češći i sukobi u rejonu sela Raduša i Rašče u blizini Skoplja. Ovi sukobi posebno zabrinjavaju Skopljance, jer se u blizini sela Rašče nalazi izvor koji snabdeva glavni grad Makedonije vodom za piće. Vlasti tvrde da je izvor bezbedan i da ne može pasti u ruke terorista, ali građani dobro pamte da je vlast isto tvrdila i za Aračinovo samo dva dana pre nego što je palo pod kontrolu terorista. Baš zato je prodaja plastičnih buradi i kanistera ovih dana u Skoplju jedan od najunosnijih poslova.


Saopštenje povodom ugrožavanja privatnosti i zloupotrebe ličnih podataka u predizbornoj kampanji\nGrađanska alijansa (GA) i Centar za demokratiju i ljudska prava (CEDEM) apeluju na pojedince, političke partije, medije i nevladine organizacije da svoje aktivnosti u toku izborne kampanje sprovode u skladu sa propisima i dokumentima koji štite privatnost i lične podatke, a nadležne državne institucije da konačno procesuiraju već uočene slučajeve kršenja ovih propisa.\nU dosadašnjem toku kampanje, registrovali smo više slučajeva u kojima je došlo do narušavanja privatnosti i neovlašćenog raspolaganja i korišćenja ličnih podataka, koje je rezultiralo njihovim objavljivanjem u medijima. Svako ukazivanje na eventualne zloupotrebe i neregularnosti u predizbornoj kampanji smatramo veoma značajnim, ali napominjemo da se isto može i mora vršiti u skladu sa pozitivnim zakonskim propisima, prvenstveno u skladu sa Zakonom o zaštiti ličnih podataka. Zbog toga smatramo da je neophodno da svi subjekti u predizbornoj kampanji, a posebno mediji, vode računa o poštovanju Zakona o zaštiti podataka o ličnosti.\nGA i CEDEM su među prvim NVO koje su izradile zbirke ličnih podataka i o tome obavijestile Agenciju za zaštitu ličnih podataka. Podsjećamo da su sva pravna lica u obavezi da izrade zbirke ličnih podataka kojima se definiše način prikupljanja, raspolaganja i čuvanja ličnih podataka. Na ovaj način se smanjuje rizik od zloupotrebe ličnih podataka jer je moguće utvrditi identitet odgovorne osobe koja je dozvolila da određeni lični podaci dospiju u javnost. Posebno je bitno da na ovaj način postupaju državne institucije, jer su u poslednje vrijeme brojni podaci koje su prikupljale državne institucije, dospjele u javnost suprotno pozitivnim zakonskim propisima.\nNa kraju, u društvu u kojem postoje tendencije kršenja prava privatnosti, kao i mogućnost da se ista zloupotrijebe u političke svrhe, nikom od nas nijesu zagarantovana osnovna ljudska prava i slobode.\nGradjanska Alijansa i CEDEM