22. decembar 2016. Sedma sednica Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2016. godini\nPre prelaska na rad, predsednici, odnosno, ovlašćeni predstavnici poslaničkih grupa narodni poslanici Miroslav Aleksić, Nada Lazić, Boško Obradović, Marjana Maraš, mr Aleksandra Jerkov, Marijan Rističević, Čedomir Jovanović, Nemanja Šarović, Saša Radulović i Miroslav Milojević zatražili su obaveštenja i objašnjenja u skladu sa članom 287. Poslovnika Narodne skupštine.\nPredlog zakona o izmeni Zakona o javnim medijskim servisima, koji je podnela Vlada;\nPredlog zakona o izmeni Zakona o uređenju sudova, koji je podneo narodni poslanik dr Aleksandar Martinović;\nPredlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o preuzimanju akcionarskih društava, koji je podnela Vlada;\nPredlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o javnoj svojini, koji je podnela Vlada;\nPredlog zakona o preuzimanju obaveza akcionarskog društva za proizvodnju petrohemijskih proizvoda, sirovina i hemikalija ''HIP - Petrohemija'', Pančevo, prema privrednom društvu ''Naftna industrija Srbije'' a.d. Novi Sad i pretvaranju tih obaveza u javni dug Republike Srbije, koji je podnela Vlada;\nPredlog zakona o proceniteljima vrednosti nepokretnosti, koji je podnela Vlada;\nPredlog zakona o izmenama i dopuni Zakona o regulisanju javnog duga Savezne Republike Jugoslavije po osnovu devizne štednje građana, koji je podnela Vlada;\nPredlog zakona o regulisanju javnog duga Republike Srbije po osnovu neisplaćene devizne štednje građana položene kod banaka čije je sedište na teritoriji Republike Srbije i njihovim filijalama na teritorijama bivših republika SFRJ, koji je podnela Vlada;\nPredlog zakona o potvrđivanju Ugovora o zajmu za kredit za povlašćenog kupca za Projekat izgradnje autoputa E-763 (deonica Surčin-Obrenovac), između Vlade Republike Srbije, koju predstavlja Ministarstvo finansija, kao Zajmoprimca i kineske Export-Import banke, kao Zajmodavca, koji je podnela Vlada;\nPredlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o zajmu (Dodatno finansiranje za Projekat autoput Koridor 10) između Republike Srbije i Međunarodne banke za obnovu i razvoj, koji je podnela Vlada;\nPredlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o zajmu (Drugi programski zajam za razvoj i restrukturiranje državnih preduzeća) između Republike Srbije i Međunarodne banke za obnovu i razvoj, koji je podnela Vlada;\nPredlog autentičnog tumačenja odredaba člana 1, člana 5. stav 1. i člana 53. st. 1. i 2. Zakona o eksproprijaciji, koji je podneo Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo;\nPredlog autentičnog tumačenja odredbe člana 48. Zakona o izvršenju i obezbeđenju, koji je podneo Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo;\nPredlog odluke o prestanku funkcije javnog tužioca u Osnovnom javnom tužilaštvu u Trsteniku, koji je podneo Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu;\nPredlog odluke o izboru člana Saveta guvernera Narodne banke Srbije, koji je podneo Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava;\nPredlog odluke o izboru dva člana Republičke komisije za zaštitu prava u postupcima javnih nabavki, koji je podneo Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava;\nIzbor člana Saveta Komisije za zaštitu konkurencije, sa liste kandidata koju je podneo Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku;\nIzbor članova Saveta Regulatornog tela za elektronske medije, sa lista kandidata koje su podneli ovlašćeni predlagači: udruženja čiji su ciljevi ostvarivanje slobode izražavanja i zaštita dece i univerziteti akreditovani u Republici Srbiji;\nIzbor člana Odbora Agencije za borbu protiv korupcije, sa liste kandidata, koju je podneo Odbor za administrativno-budžetska i mandatno-imunitetska pitanja i\nPredložene zakone, odluke i druga akta, narodnim poslanicima obrazložili su predstavnici predlagača, ministarka državne uprave i lokalne samouprave Ana Brnabić, ministar rudarstva i energetike Aleksandar Antić, ministar poljoprivrede i zaštite životne sredine Branislav Nedimović, ministar kulture i informisanja Vladan Vukosavljević, predsednica Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava dr Aleksandra Tomić i predsednica Odbora za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku Snežana B. Petrović.\nDrugog dana rada, 23. decembra, Narodna skupština je vodila zajednički načelni i jedinstveni pretres o tačkama od 1. do 27. dnevnog reda sednice.\nU nastavku rada, Narodna skupština je na osnovu izveštaja Odbora za administrativno-budžetska i mandatno-imunitetska pitanja konstatovala prestanak mandata pre isteka vremena na koji je izabran, narodnom poslaniku Ivici Tončevu, danom podnošenja ostavke.\nTrećeg dana rada, 26. decembra 2016. godine, Narodna skupština je obavila zajednički načelni i jedinstveni pretres o tačkama od 1. do 27. dnevnog reda sednice.\nPošto je Narodna skupština obavila raspravu, u načelu, o svim tačkama dnevnog reda sednice, predsedavajuća sednici, predsednica Narodne skupštine Maja Gojković, odredila je utorak, 27. decembar 2016. godine, sa početkom u 10.00 časova, kao Dan za glasanje o tačkama od 16. do 27. dnevnog reda Sedme sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2016. godini, odnosno o predlozima akata o kojima je završena rasprava.\nDan za glasanje o tačkama 16. do 27. dnevnog reda\nU Danu za glasanje o tačkama 16. do 27. dnevnog reda sednice, 27. decembra, Narodna skupština usvojila je Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora o zajmu za kredit za povlašćenog kupca za Projekat izgradnje autoputa E-763 (deonica Surčin-Obrenovac), između Vlade Republike Srbije, koju predstavlja Ministarstvo finansija, kao Zajmoprimca i kineske Export-Import banke, kao Zajmodavca, koji je podnela Vlada. Većinom glasova usvojen je i Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o zajmu (Dodatno finansiranje za Projekat autoput Koridor 10) između Republike Srbije i Međunarodne banke za obnovu i razvoj, koji je podnela Vlada, kao i Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o zajmu (Drugi programski zajam za razvoj i restrukturiranje državnih preduzeća) između Republike Srbije i Međunarodne banke za obnovu i razvoj, koji je podnela Vlada.\nNarodna skupština usvojila je Predlog autentičnog tumačenja odredaba člana 1, člana 5. stav 1. i člana 53. st. 1. i 2. Zakona o eksproprijaciji, koji je podneo Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo i Predlog autentičnog tumačenja odredbe člana 48. Zakona o izvršenju i obezbeđenju, koji je podneo Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo.\nNarodni poslanici usvojili su Predlog odluke o prestanku funkcije javnog tužioca u Osnovnom javnom tužilaštvu u Trsteniku, koji je podneo Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu.\nVećinom glasova, Narodna skupština usvojila je Predlog odluke o izboru člana Saveta guvernera Narodne banke Srbije, koji je podneo Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava.\nNa sednici je usvojen i Predlog odluke o izboru dva člana Republičke komisije za zaštitu prava u postupcima javnih nabavki, koji je podneo Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava.\nU Danu za glasanje, Narodna skupština, većinom glasova svih narodnih poslanika, izabrala je Čedomira Radojčića za člana Saveta komisije za zaštitu konkurencije.\nNarodni poslanici su za člana Saveta Regulatornog tela za elektronske medije, sa lista kandidata koje su podneli ovlašćeni predlagači: udruženja čiji su ciljevi ostvarivanje slobode izražavanja i zaštita dece izabrali Radoja Kujovića, a za člana Saveta Regulatornog tela za elektronske medije, sa lista kandidata koje su podneli ovlašćeni predlagači, univerziteti akreditovani u Republici Srbiji, Gorana Petrovića.\nVećinom glasova narodnih poslanika za člana Odbora Agencije za borbu protiv korupcije, sa liste kandidata koju je podneo Odbor za administrativno-budžetska i mandatno-imunitetska pitanja, izabrana je Danica Marinković.\nNa sednici je usvojen i Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podnela Poslanička grupa Srpska napredna stranka.\nPo završetku glasanja o tačkama 16. do 27. dnevnog reda sednice, predsednici, odnosno, ovlašćeni predstavnici poslaničkih grupa, narodni poslanici prof. dr Vojislav Šešelj, prof. dr Marko Atlagić, Miloje Miletić, Srđan Nogo, dr Predrag Jelenković, Radoslav Milojičić i Saša Radulović, zatražili su obaveštenja i objašnjenja u skladu sa članom 287. Poslovnika Narodne skupštine.\nČetvrtog dana rada, 27. decembra, Narodna skupština obavila je pretres u pojedinostioma o tačkama 1. do 15. dnevnog reda sednice.\nPošto je Narodna skupština obavila pretres o svim tačkama dnevnog reda Sedme sednice Drugog redovnog zasedanja, predsedavajući sednici, potpredsednik Narodne skupštine Veroljub Arsić odredio je pauzu do 12 časova, u sredu, 28. decembra 2016. godine.\nPetog dana rada, 28. decembra, Narodna skupština je na osnovu Odluke Republičke izborne komisije i Izveštaja Odbora za administrativno-budžetska i mandatno-imunitetska pitanja, konstatovala potvrđivanje mandata narodnoj poslanici Ivani Dinić, izabranoj sa Izborne liste IVICA DAČIĆ – „Socijalistička partija Srbije(SPS), Jedinstvena Srbija(JS) – Dragan Marković Palma“.\nNakon polaganja zakletve, predsednica Narodne skupštine Maja Gojković čestitala je novoizabranoj narodnoj poslanici i poželela uspeh u radu.\nPošto je Narodna skupština obavila raspravu, u načelu i u pojedinostima, o tačkama 1. o 15. dnevnog reda sednice, predsedavajuća sednici, predsednica Narodne skupštine Maja Gojković odredila je sredu, 28. decembar 2016. godine, sa početkom u 12.10 časova, kao Dan za glasanje o tačkama 1. do 15. dnevnog reda Sedme sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2016. godini.\nU Danu za glasanje Narodna skupština usvojila je većinom glasova narodnih poslanika Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o sistemu plata zaposlenih u javnom sektoru; Predlog zakona o izmeni Zakona o javnim medijskim servisima; Predlog zakona o izmeni Zakona o privremenom uređivanju načina naplate takse za javni medijski servis; Predlog zakona o izmeni Zakona o uređenju sudova; Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o tržištu kapitala; Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o preuzimanju akcionarskih društava; Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o javnoj svojini; Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama; Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dodatu vrednost; Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji; Predlog zakona o preuzimanju obaveza akcionarskog društva za proizvodnju petrohemijskih proizvoda, sirovina i hemikalija ''HIP - Petrohemija'', Pančevo, prema privrednom društvu ''Naftna industrija Srbije'' a.d. Novi Sad i pretvaranju tih obaveza u javni dug Republike Srbije; Predlog zakona o izmenama i dopunama Carinskog zakona; Predlog zakona o proceniteljima vrednosti nepokretnosti; Predlog zakona o izmenama i dopuni Zakona o regulisanju javnog duga Savezne Republike Jugoslavije po osnovu devizne štednje građana i Predlog zakona o regulisanju javnog duga Republike Srbije po osnovu neisplaćene devizne štednje građana položene kod banaka čije je sedište na teritoriji Republike Srbije i njihovim filijalama na teritorijama bivših republika SFRJ.\nPošto je Narodna skupština obavila razmatranje i odlučivanje o svim tačkama dnevnog reda sednice, predsednica Narodne skupštine Maja Gojković zaključila je Sedmu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2016. godini.\nČetvrtak, 22. decembar 2016. | Sedma sednica Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2016. godini 22.12.2016.\nPetak, 23. decembar 2016. | nastavak Sedme sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2016. godini 23.12.2016. (I)\nPetak, 23. decembar 2016. | nastavak Sedme sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2016. godini 23.12.2016. (II)\nPetak, 23. decembar 2016. | nastavak Sedme sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2016. godini 23.12.2016. (III)\nPetak, 23. decembar 2016. | nastavak Sedme sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2016. godini 23.12.2016. (IV)\nSTENOGRAFSKE BELEŠKE - Sedma sednica Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2016. godini - 1. dan\nSTENOGRAFSKE BELEŠKE - Sedma sednica Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2016. godini - 2. dan\nSTENOGRAFSKE BELEŠKE - Sedma sednica Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2016. godini - 3. dan\nSTENOGRAFSKE BELEŠKE - Sedma sednica Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2016. godini - 4. dan\nSTENOGRAFSKE BELEŠKE - Sedma sednica Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2016. godini - 5. dan\nZapisnik Sedme sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2016. godini


"Duboko verujem da će ta svetlost koja zrači sa lica ljudi na ovim čudesnim litijama sama po sebi, ako joj ostanemo verni, učiniti da mrak nestane i da ćemo svi mi skupa od svega ovoga imati koristi, pošto su ovi događaji veliki duhovni kapital", rekao je za Blic vladika Dimitrije.\n"Svi mi crkveni velikodostojnici i političari trebalo bi da poslušamo ovaj proročki glas naroda", smatra vladika Dimitrije.\n"Na tome se, takođe, pokazalo jedinstvo naše Svete crkve i zaista smatramo zlonamjernim sve komentare i pojedine navode kojima se pokušavaju diskreditovati, kako episkopi, tako i svenarodni molitveni protesti u danima kada svi zaista složno svedočimo jedinstvo i sabornost", rekao je vladika Dimitrije.\nKada je riječ o eventualnim pregovorima sa Vladom Crne Gore o spornom Zakonu o slobodi vjeroispovijesti koji je i pokrenuo proteste vjerujućih, vladika Dimitrije je rekao da Episkopski savjet ima pun mandat da pregovara sa svim relevantnim institucijama o pitanjima koja se tiču pravnih i drugih poslova vezanih za eparhije Srpske pravoslavne crkve na teritoriji Crne Gore.\n"Aktivnosti Episkopskog saveta u Crnoj Gori u potpunosti su transparentne i usaglašene sa stavovima Svetog arhijerejskog sinoda. Dakle, ne postoje apsolutno nikakvi disonantni tonovi između nas, episkopa u Crnoj Gori i najviših crkvenih tela jedinstvene SPC na čelu sa patrijarhom srpskim", rekao je Vladika Dimitrija.\nManastir Svetih Petra i Pavla\nVladika Dimitrije služio prvu liturgiju na mjestu episkopa\nUstoličen vladika Dimitrije: U čin episkopa ga uveo patrijarh Irinej FOTO


Ponovo je vreme za Noć muzeja | Blog | Novi Apartmani Beograd\nPonovo je vreme za Noć muzeja\nJedna od najposećenijih kulturnih manifestacija u Beogradu po petnaestii put održaće se 19.05.2018. godine pod nazivom “Pobede i pobednici”.\nNoć muzeja predstavlja jedinstven kulturni spektakl koji se održava u više od 120 gradova širom sveta, među kojima je od 2005. godine i Beograd. Prva Noć muzeja, održana u 5 beogradskih muzeja i galerija, uspela je da animira više od 4.000 posetilaca, dok je za četrnaest godina taj broj narastao na neverovatnih 500.000 ulazaka u muzeje na skoro 200 lokacija u više od 60 gradova i mesta širom Srbije. Prošle godine je na nivou Evrope u ovoj kulturnoj manifestaciji učestvovalo više od 3.000 muzeja u 30 država Starog kontinenta.\nMožda ste se i vi, poput autora ovog teksta, iznenadili kada ste saznali da su karte za Noć muzeja puštene u prodaju, jer vam se i dalje čini da je prošlogodišnja manifestacija održana relativno skoro. Međutim, niste u pravu. Ponovo je došao red na ovaj kulturni spektakl koji će se održati 19. maja kada će sve od 17 časova, pa do jedan sat iza ponoći, muzeji, galerije i brojne institucije kulture otvoriti svoja vrata u još jednoj majskoj večeri koja miriše na kulturu, umetnost, radoznale umove i širom otvorene oči u noći.\nTema ovogodišnje manifestacije jeste “Pobede i pobednici” i na svojevrstan način i priključuje se obeležavanju jubileja – 100 godina od završetka Prvog svetskog rata. Srbi spadaju u narod koji je izašao kao pobednik iz Velikog rata, međutim, po rečima organizatora, “to neće biti jedina pobeda koju će slaviti 15. Noć muzeja.”\n15. Noć muzeja obeležiće pobedu znanja kroz osnivanje Velike škole u Beogradu i objavljivanja prvog “Srpskog rječnika” Vuka Karadžića. Takođe, napraviće se osvrt sa ciljem prezentovanja zajedničkih elemenata poznatih umetnika poput Rastka Petrovića, Radoja Domanovića i Nadežde Petrović.\nCilj organizatora jeste i da mlade upoznaju sa arhitektonskim i graditeljskim uspesima pionirskog poduhvata izgradnje Novog Beograda na levoj obali Save, ali i sa prvom ženom arhitektom Jelisavetom Načić, koja je pre 125 godina projektovala Malo stepenište na Kalemegdanu. Kada je već tema “pobeda”, organizatori će se posebno osvrnuti i na neobičan i interesantan put koji je Pobednik, simbol Beograda, morao da prevali do svoje konačne i velike pobede.\nOsnovni cil 15. Noći muzeja , kako to ističe organizator, jeste davanje šanse živopisnim ljudima i događajima koji su obeležili istoriju i dokazivanje da kultura ponovo može da pobedi i u 15. Noći muzeja.\nUlaznice za jubilarnu 15. Noć muzeja, u prodaji su od 27. aprila, a jedna ulaznica otvara vrata za preko sto različitih dešavanja za sve uzraste u najlepšoj majskoj noći tokom koje će muzeji, galerije, kulturni centri i druge brojne institucije otvoriti svoja vrata za posetioce.\nNakon višesatnog lutanja i uživanja u bogatom istorijskom i kulturnom nasleđu Beograda, potreban vam je udoban i komforan smeštaj u kome ćete veoma brzo ponovo akumulirati preko potrebnu energiju za nastavak uživanja u Beogradu. Zbog toga vam Novi apartmani preporučuju da odaberete jedan od komfornih i veoma udobnih smeštajnih kapaciteta u Strogom centru, kao i pod sekcijom Apartmani sa đakuzijem, koji će vam svakako najviše prijati nakon duge gradske šetnje i aktivnog učešća u ovoj kulturnoj manifestaciji.


Austrijski vojnici učestvuju u vežbi zaštite spoljnih granica EU\nNeformalnim sastankom ministara odbrane Evropske unije u četvrtak dominirala je inicijativa austrijskog predsjedništva Unije - slanje vojske na spoljne evropske granice kako bi se osigurala njihova nepropusnost. Inicijativu u Briselu vide kao dobru iz više uglova: riječ je o saradnji vojnog i civilnog sektora i, što je moguće danas još važnije - garanciju da će granice biti čuvane.\nIako evropski sporazum ne predvidja angažovanje vojnika država članica na teritoriji Unije, čini se da će Brisel na tu činjenicu da zažmuri i ozbiljno u razmatranje da uzme austrijsku inicijativu da se na vanjske granice pošalje vojska koja bi pomagala graničnoj policiji.\n"Koliko ja vidim, austrijski prijedlog ima nekoliko elemenata koji su svi na liniji jačanja civilne i vojne saradnje i to je taj duh u kojem želimo da radimo. Kada je riječ o rasporedjivanju vojnih snaga unutar evropske terotorije, što nije u skladu sa Lisabonskim sporazumom i našom bezbjednosnom politikom, to ipak jeste vid saradnje sa civilnim sektorom i vrijedi ispitati sve mogućnosti", saopštila je visoka predstavnica EU, Federika Mogerini.\n"U svjetlu današnjeg sastanka, mislim da možemo još da razgovaramo o našem prijedlogu, to je suština: želimo da iskoristimo austrijsko iskustvo u korištenju vojno-civilne saradnje, da o tome razgovaramo i vidimo mogućnosti da se isto uradi na nivou EU. Želimo da podijelimo naše iskustvo u takvoj saradnji, trening i vježbe. Naredni korak je razgovor o ovome naredne sedmice na EU vojnom komitetu", naglasio je austrijski ministar odbrane, Mario Kunasek.\nVrijedi sa neformalnog ministarskog skupa u Beču naglasiti i zapažanje Visoke predstavnice kada je riječ o Zapadnom Balkanu. Opšti stav u Briselu je da Unija, od nekoga ko donosi bezbjednost Balkanu, sve više gradi partnerstvo sa zemljama regiona na bezbjednosnom planu.


ZAOKRET NEMAČKE SPOLJNE POLITIKE ZA 180 STEPENI – Televizija srpske dijaspore\nZAOKRET NEMAČKE SPOLJNE POLITIKE ZA 180 STEPENI\nRat u Ukrajini, Nemaöki ugao\nSubota 26. februar će sasvim sigurno biti izučavana u nemačkoj istoriografiji kao dan kada je kancelar Olaf Šolc učinio istorijski preokret u višedecenijskoj nemačkoj politici. Ulazak ruske vojske u Ukrajinu naterao je Olafa Šolca da u jednom danu za 180 stepeni promeni višedecenijsku nemačku spoljnu, bezbednosnu i energetsku politiku. Ideja da Nemci šalju oružje koje bi moglo da ubija Ruse bila je nezamisliva u Nemačkoj samo pre nekoliko nedelja.\nSamo koji sat pošto je 21. februara završio telefonski razgovor sa nemačkim kancelarom Olafom Šolcom, iz Moskve je stigao snimak kako ruski predsednik Vladimir Putin priznaje ukrajinsku Donjecku i Luganjsku oblast kao nezavisne države. To je šokiralo zvanični Berlin, a posramljeni kancelar, koji je ostao kratkih diplomatskih rukava, bio je prinuđen na potez koji će mu vratiti kredibilitet.\nMeđutim, to što je sutradan Šolc uzvratio zaustavljajući proces davanja sertifikata za rad gasovoda Severnog toka 2 činilo se revolucionarnim i ubojitim tek nepuna dva dana. U novinskim i TV komentarima, kao i na društvenim mreama, njegov potez je hvaljen kao hrabar, državnički i odlučan, naročito uzimajući u obzir da samo nedelju dana ranije prilikom susreta sa američkim predsednikom on nije hteo ni da izgovori reč gasovod, a kamoli da „potopi” Severni tok 2.\nIstini za volju, u prvi mah Šolcov potez nije bio potpuno potapanje ovog već završenog projekta vrednog 10 milijardi evra već više kupovanje vremena. Odlaganjem puštanja novog gasovoda u rad do otprilike sledeće zime, Nemačka ne bi ništa izgubila, jer i dalje dobija ruski gas preko gasovoda Severni tok 1 i Jamal.\nI možda bi ovaj marketinško-politički trik Šolcu na neko vreme obezbedio kredibilitet pouzdanog zapadnog saveznika na domaćem i međunarodnom terenu i bez menjanja tradicionalne politike socijaldemokrata, ali mu je Putin ponovo zamrsio konce. Odluka da napadne Ukrajinu učiniće zaustavljanje Severnog toka 2 samo malim kamenčićem u lavini sankcija koje će Zapad, pa i sama Nemačka, uvode Ruskoj Federaciji. Lavini u kojoj se naopačke okrenula i spoljna, bezbednosna pa delom i energetska politika Nemačke.\nPolitički zemljotres u Berlinu\nKada su ruske rakete počele da padaju po aerodromima, vojnim i civilnim postrojenjima širom Ukrajine a ne samo u Donbasu, u nemačkoj ali i celokupnoj zapadnoj javnosti kao da je eksplodirala bomba očekivanja i pritisaka na Nemačku da učini nešto. Bilo ih je i pre toga, naročito kada je Nemačka najavila da će Ukrajini, kao pomoć, poslati poljsku bolnicu i 5.000 šlemova.\nAli, kada je ruska invazija na Ukrajinu počela, počela je medijsko-diplomatska invazija na nemačku vladu, ne samo po pitanju kupovine ruskog gasa, već i po pitanju naoružanja.\nDok je američki pritisak uglavnom bio van domašaja javnosti, Poljska i baltičke i skandinavske zemlje su javno insistirale da Nemačka prekine da se snabdeva gasom iz Rusije, a da Ukrajini pošalje oružje. Kako su govorili, da prestane da bude „nepouzdani saveznik” u NATO-u.\nI nemački političari su najednom promenili retoriku. Pa je tako šef poslaničke grupe socijaldemokrata u Bundestagu Rolf Micenih, poznat po jakim proruskim stavovima, počeo da govori da je „ruski predsednik ratni zločinac” te da će „platiti visoku cenu za ovo”. I doskorašnja demohrišćanska ministarka odbrane i bliska saradnica Angele Merkel, Anegret Kramp-Karenbauer je saopštila da je besna „što smo napravili istorijski promašaj”.\n„Nakon Gruzije, Krima i Donbasa, ništa nismo pripremili što bi zaista odvratilo Putina”, istakla je ona, požalivši se da su nemački političari „zaboravili na lekcije (bivših kancelara) Šmita i Kola da pregovori uvek imaju prednost, ali morate da budete vojno dovoljno jaki tako da nepregovaranje ne bude opcija za drugu stranu”.\nČak se i prvi čovek nemačke vojske, general-pukovnik Alfons Mais, na društvenoj mreži Linkedin emotivno požalio na nedovoljnu pripremljenost nemačke vojske za akciju kao i to da „smo svi (u NATO-u) videli da šta dolazi” ali „nismo bili u stanju da izvedemo zaključke iz aneksije Krima”.\nPritisak na nemačku vladu je bio toliki da se u pojedinim političkim krugovima u Berlinu ovih dana sa dozom crnog humora govorilo da je „došlo poslednje vreme kada ceo svet od nas Nemaca očekuje da se teško naoružamo, promarširamo kroz Poljsku i ako je potrebno ratujemo sa Rusima”.\nUpravo nacistička prošlost je razlog zašto Nemci već decenijama stidljivo ulažu u svoje vojne kapacitete i drže se politike da oružje proizvedeno u Nemačkoj ne izvoze u konfliktne zone.\n„Putinov rat”, kako ga naziva Šolc, ne samo da je pokrenuo tektonske ploče nemačke spoljne, bezbednosne i odbrambene politike već ih je naglavačke okrenuo.\nKraj jedne epohe za Nemce\nSubota 26. februar će sasvim sigurno biti izučavana u nemačkoj istoriografiji kao dan kada je kancelar Olaf Šolc učinio istorijski preokret u višedecenijskoj nemačkoj politici, što je dan kasnije i saopštio parlamentarcima na specijalnog sednici Bundestaga.\nOd tada javnošću neprekidno odjekuje jedna reč – „Zeitenwende”, koja znači prekretnicu, to jest kraj jedne epohe ili početak nove ere.\nČak i Šolc u svojim istupima insistira na ovom terminu jer samo tako može da objasni odluku da pristane da se dobar deo ruskih banaka isključi iz SWIFT sistema, finansijske žile kucavice sveta. Samo tako može da se objasni odluka da pristane da Estonci, Holanđani i još drugi Evropljani isporučuju Ukrajini haubice, protivtenkovske rakete i ostalo naoružanje proizvedeno u Nemačkoj. Samo tako može da se objasni odluka Nemačke da Ukrajini direktno isporuči 1.000 antitenkovskih raketa i 500 protivavionskih raketa, uz onih već čuvenih 5.000 šlemova koji su služili za podsmeh. Samo tako može da se objasni odluka da se momentalno u modernizaciju nemačke vojske upumpa dodatnih 100 milijardi evra i potrošnja na odbranu uveća na više od dva odsto bruto društvenog proizvoda.\nRakete su promptno već isporučene Kijevu i to neće dati dramatičnu prednost Ukrajincima na frontu, ali za Nemačku to revolucionarna promena, koju je podržala čak i krajnja levica u Bundestagu.\n„Ovo je jedna od najvećih promena u nemačkoj spoljnoj politici od 1945. godine”, ističe politikolog Marsel Dirzus sa Instituta za bezbednosnu politiku Univerziteta u Kilu. „Olaf Šolc nije samo jednim govorom završio sa decenijama dugim pozicijama sopstvene stranke, već je sa sobom u to poveo i celu javnost. Ono čemu sada svedočimo je revolucionarno”.\nSamo dva i po meseca od izbora za novog kancelara, Šolc je doživeo svoj „Fukušima-momenat”. Baš kao što je razorni cunami u Japanu naterao Angelu Merkel da pogazi svoju politiku i odluči da ugasi nemačke nuklearne elektrane, tako je i ulazak ruske vojske u Ukrajinu naterao socijaldemokratskog kancelara da u jednom danu za 180 stepeni promeni višedecenijsku nemačku spoljnu, bezbednosnu i energetsku politiku.\nIdeja da Nemci šalju oružje koje bi moglo da ubija Ruse bila je nezamisliva u Nemačkoj samo pre nekoliko nedelja.\nZa izdavača konzervativnog „Frankfurter algemajne cajtunga” Bertolda Kolera, Šolc je ovim najavio korenitu promenu u nemačkoj politici „koja nije viđena od ujedinjenja dve Nemačke”. Za jednog od urednika liberalnog „Špigela” ovo je „preokret nemačke politike od punih 180 stepeni” te da su time „bačene godine izvesnosti”.\nMedijska podrška ovom kraju jedne epohe, kao i izveštavanje sa ratišta u Ukrajini, očigledno su uticali i na promene u nemačkom javnom mnenju, koje tradicionalno nije bilo za veća izdvajanja za odbranu niti za zaoštravanje odnosa sa Rusijom.\nRezultati anketa, koju je za kanal NTV uradila agencija Forza, ukazuju da čak 78 odsto Nemaca smatra ispravnim da se Ukrajini pošalju rakete, a za modernizaciju nemačke vojske uloži dodatnih 100 milijardi evra, dok tek 16 odsto ispitanika smatra da to nije ispravno.\nKoliko je to prekretnica svedoči podatak da je pre samo mesec dana 73 odsto Nemaca bilo protiv naoružavanja Ukrajine, a tek 20 odsto za.\nNemci su se, bez sumnje, „probudili u drugačijem svetu”, kako je to definisala šefica nemačke diplomatije Analena Berbok, koja je proprilično doprinela ovoj prekretnici, iako je time pogazila svoja prethodna protivljenja da se Ukrajina naoružava, ističući da je „restriktivna politika izvoza oružja zasnovana na nemačkoj istoriji”.\nOva ideološka naslednica politike Joške Fišera je zapravo krenula utabanom stazom nekašanjeg šefa nemačke diplomatije, koji je ovu nekada antiratnu stranku naterao da kao deo vlade Gerharda Šredera prihvati NATO bombardovanje SR Jugoslavije i suštinski se odrekne svog izvornog antiratnog identiteta. Čak i nemački mediji ovaj zaokret porede sa onim pred bombardovanje Jugoslavije 1999.\nBaš poput svog kolege iz Zelenih, vicekancelara i ministra ekonomije Roberta Habeka, ni Berbokova nije propustila da prošlog meseca pre ruskog rata pod pancirom i šlemom obiđe liniju fronta u Donbasu. Doduše, ona tada još nije zagovarala naoružavanje Ukrajine, što je Habek prošle godine kao opozicioni političar činio, izazvavši pravu lavinu kritika u Berlinu.\nSada tih kritika gotovo da nema, već se zahtevi za prekidanje veza između Nemačke i Rusije samo uvećavaju.\nKoliko će sve to Nemce da košta\nI dok naoružavanje Ukrajine više nije tabu-tema, nije mali broj onih koji se pitaju koliko će ovo duboko prekidanja veza između Berlina i Moskve koštati Nemce. Podaci nemačkog Saveznog zavoda za statistiku ukazuju da je u 2020. Rusija bila tek 15. spoljnotrgovinski partner Nemačke, a da je izvoz u Rusiju činio tek 2 odsto ukupnog izvoza nemačke ekonomije.\nI dok Nemci uglavnom u Rusiju plasiraju mašine i opremu ili direktne investicije u proizvodnju na ruskom tlu, iz Rusije skoro isključivo uvoze gas, naftu, ugalj i obojene metale. Nije tajna da Nemačka više od polovine svojih potreba za gasom namiruje iz ruskih izvora. Pretprošle godine iz Rusije je uvezla 56,3 milijardi kubnih metara gasa, dok joj je iz Norveške stiglo 31,2 milijarde a iz Holandije 13 milijardi kubnih metara, pri čemu potonje dve zemlje ne mogu Nemcima da nadomeste eventualni izostanak ruskog snabdevanja.\nZbog toga su suludi maksimalistički zahtevi, koji se čuju čak i iz redova vladajućih Zelenih, da Nemačka u potpunosti prestane da kupuje gas od Rusa. Za šefa nemačkog energetskog giganta EON Leonharda Birnbauma nema dileme, pa kaže: „Nama je potreban ruski gas i tačka.” Naprosto, polovina nemačkih domaćinstava koristi gas za dobijanje tople vode i grejanja i ne mogu preko noći da svoje gasne kotlove prebace na električnu energiju, čak i kada bi se zanemarila činjenica da Nemci plaćaju najskuplje struju u Evropi.\nNijedan kancelar neće to uraditi, a to što vicekancelar Habek tvrdi da bi Nemačka vrlo brzo mogla da promeni paletu energetskih izvora, stručnjaci ocenjuju kao nerealno.\nOno što je sasvim izvesno je da će nemački građani i kompanije platiti najskuplji ceh rusko-ukrajinskog rata. To se vidi i po tome što taj ceh je njima bio najveći i do sada. Minulih osam godina sankcija protiv Rusije koštale su SAD tek oko 300 miliona evra, a Nemačku oko 23 milijarde evra i to ne računajući propušteni profit nemačkih firmi na ruskom tržištu.\nSpoljnopolitičkim zaokretom Nemcima će se samo povećati ekonomski ceh, a sa geopolitičke strane odvojiće ih od Rusije i vratiti u čvrsti bezbednosni zagrljaj Amerikanaca.\nUčvršćivanje Amerikanaca u Evropi\nPutinov napad na Ukrajinu je zapravo naterao Nemce na odvajanje od Rusije, koje je javno i na nediplomatski način najčešće isticao bivši predsednik SAD Donald Tramp.\nIstini za volju, američki zahtevi po pitanju većeg ulaganja u odbranu i smanjenja nemačke zavisnosti od ruskog gasa imao je i Barak Obama, ali on nikada Angelu Merkel nije javno ponižavao ovim zahtevima ili čak pretnjom sankcijama.\nNaprosto za Vašington je bilo nepravedno da Nemačka proteklih decenija izrasta u industrijsku silu, srčući ruski gas i prodavajući tehnologiju Kinezima, dok se istovremeno oslanja na američki bezbednosni kišobran. Ovaj model koji je Nemačka proteklih decenija dobro iskoristila počeo je da dobija naprsline još pre nekoliko godina, a ratom u Ukrajini se i poprilično urušio.\nRezultat svega ovoga biće učvršćivanje američkih pozicija u Evropi, a pre svega u Nemačkoj. i to ne samo političkih, već i vojnih.\nŠtaviše, to učvršćivanje je još krajem prošle godine počelo da se dešava i prema pojedinim procenama, upravo ono je razlog za ruski napad na Ukrajinu. Naime, američki i britanski mediji koji se bave vojnim pitanjima izvestili su da su prošle jeseni i Amerikanci, nakon Rusa i Kineza, uspeli da naprave prodor u razvoju hipersonične raketne tehnologije. Štaviše, informacija sa pojedinih američkih portala da su mobilni lanseri naoružani ovim hipersoničnim raketama dalekog dometa, pod imenom „Tamni orao”, početkom novembra prošle godine prebačeni u američku vojnu bazu Majnc-Kaštel u nemačkom gradu Visbadenu ostala je u potpunosti neispraćena u nemačkim medijima.\nIstovremeno, američka vojska je ponovo u Visbadenu aktivirala 56. artiljerijsku komandu, koja je u vreme Hladnog rata kontrolisala nuklearne rakete srednjeg dometa, a rasformirana je 1991. godine kada su se SAD i Rusija postigle Sporazum o ukidanju raketa srednjeg dometa, koje bi mogle da nose nuklearno oružje.\nLokalni mediji ali i zvaničnici u Visbadenu su pokušali da saznaju od Amerikanaca da li su „Tamni orlovi” sleteli baš u ovaj grad na zapadu Nemačke, ali odgovor je bio da „za razliku od Hladnog rata, ova jedinica nije raketna komanda”, te da ne postoji plan za stacioniranje sistema naoružanja u Majnc-Kaštelu.\nNemački mediji se više uopšte nisu interesovali za ovu temu, iako je upadljiva podudarnost da je pomeranje ruskih trupa ka ukrajinskoj granici počelo upravo 10. novembra, dan pošto pojedini američki portali i britanski tabloidi izveštavaju o dopremanju američkih hipersoničniih raketa u Nemačku.\nVOZAČI KAMIONA IZ SRBIJE 10. DAN ČEKAJU DA IZAĐU IZ UKRAJINE


Kvalifikacije za ZOI 2018: Holanđani za kraj olimpijskog ciklusa, pogled ka Tilburgu 2010.\nFilip Mirković i Bob Tojnisen na meču Holandija - Srbija na SP 2010.\n"Orlovi" su u prva dva kola zabeležili očekivane poraze u mečevima sa Italijom (0:8), odnosno Velikom Britanijom (2:6), a uprkos izostanku rezultatskog značaja, duel poslednjeg kola sa Holandijom daleko je od beznačajnog. Srbija će pokušati da se u susretu sa još jednom selekcijom koja je po rangu iznad našeg nacionalnog tima pokaže u što boljem svetlu, ne samo da bi časno završila najuspešniji olimpijski kvalifikacioni ciklus u istoriji samostalne države, već i kako bi što bolje osetila snagu rivala s kojim će se nadmetati u rezultatski mnogo značajnijem takmičenju za srpski hokej, Svetko prvenstvo u španskoj Haki u aprilu, kada će jedan od protivnika biti upravo selekcija "lala".\nVršilac dužnosti selektora Srbije Marko Kovačević je pred turnir u Kortini d’Ampeco istakao da je upravo Holandija glavni rival čije kvalitete moramo da upoznamo da ovom turniru, ali i u potpunosti prepustio ulogu favorita selekciji koja dolazi iz jedne hokejaški naprednije sredine. Holandski nacionalni tim čine igrači koji mahom igraju u domaćim klubovima, a samo tri hokejaša igraju van granica Holandije – u francuskom Amijenu, danskom Esbjergu i ljubljanskoj Olimpiji. Holanđani od ove sezone sa Belgijancima igraju zajedničku regionalnu BeNeLigu, u kojoj učetvuje deset holandskih i šest belgijskih timova. Ipak, tim našeg poslednjeg rivala u Italiji čini čak 13 igrača Tilburg Trapersa koji se takmiči u trećoj nemačkoj ligi, dok je njihov drugi tim član domaćeg takmičenja. Holandsku selekciju sa klupe predvodi Kris Ejmers koji je na klupi "Oranjea" od 2012. godine i prethodnih olimpijskih kvalifikacija za Soči, kada je bio u ulozi pomoćnog trenera, dok od 2013. samostalno vodi holandsku reprezentaciju.\nHolandija je u Kortini odigrala dva veoma neizvesna susreta i zabeležila dva poraza, uprkos utisku da je sasvim lako moglo da bude drugačije. Prvo su u meču uvodne runde poraženi od Velike Britanije rezultatom 6:5, odlučujućim golom pet minuta pre kraja, dok je u subotnjem duelu sa domaćinom Holandija pokazala da može ozbiljno da igra protiv selekcija bolje rangiranih od sebe, budući da je tek u završnih 20 minuta popustio njen otpor favorizovanom domaćinu Italiji (2:4).\nDuel Velike Britanije i Italije, dve neporažene selekcije u uvodna dva kola, koji se igra u večernjem terminu od 20.45 časova, odlučiće putnika u treći krug kvalifikacija koji se igra u septembru. U zavisnosti od toga ko bude trijumfovao u tom susretu, znaće se i da li će putovati na turnir u Norvešku ili Belorusiju.\nTilburg 2010: Prva divizija, prvi put u istoriji\nHolandija je jedini rival na turniru u Kortini d’Ampeco sa kojim se Srbija kao samostalna država sastajala u svojoj hokejaškoj istoriji. I mlađi ljubitelji hokeja pamte 2010. godinu i Svetsko prvenstvo upravo u holandskom Tilburgu, kada je reprezentacija Srbije prvi i poslednji put igrala u prvoj diviziji svetskog hokeja. Posle velikog uspeha i zlatne medalje na šampionatu u Novom Sadu prethodne godine, "orlovi" nisu mogli mnogo čemu da se nadaju u "zemlji lala", ali su u duelu sa domaćinom pokazali da mogu gotovo ravnopravno da se nose sa nekima od njih.\nSrbija je uoči poslednjeg kola praktično bila eliminisana, jer je posle ubedljivog poraza od Litvanije (4:10) samo samo teoretski mogla da opstane u Diviziji I, a za to joj je bio neophodan trijumf od pet golova razlike nad "Oranjeom". To je, naravno, bila nemoguća misija za naš nacionalni tim, ali se selekcija koju je tada vodio Kanađanin Mark Pederson, odličan poznavalac holandskog hokeja koji je tada predvodio baš domaći tim pomenutih Tilburg Trapersa. Holanđani su tada imali dva gola prednosti, ali je naša reprezentacija uspela da se vrati u meč i stigne do izjednačenja golovima Filipa Mirkovića i tako izbori makar produžetak i prvi bod na turniru.\nIpak, u dodatnih pet minuta, domaćin je uspeo da materijalizuje inicijativu (5-0 u odnosu šuteva, ukupno na meču 50-28) i drugim golom na susretu Marsela Karsa stigne do pobede pred svojim navijačima. Inače, Kars je jedan od sedmorice hokejaša koji su i danas članovi holandskog nacionalnog tima, dok od članova ekipe koji su činili reprezentaciju Srbije na tom šampionatu, u Kortini igraju još samo Nemanja Vučurević, Stefan Ilić, Marko Brkušanin i kapiten Marko Milovanović, dok se Marko Kovačević, Nemanja Janković i Milan Luković danas nalaze na klupi "orlova".\nČlanovi reprezentacije Srbije na Svetskom prvenstvu u Tilburgu 2010. godine\nKvalifikacije za ZOI 2018: Častan oproštaj “orlova“ za kraj uspešnog olimpijskog ciklusa, Italijani u trećoj rundi


12 NVO: Vlada i Advokatska komora da hitno pristupe pregovorima radi deblokade pravosudnog sistema – Women's Rights Center\nUdruženje pravnika Crne Gore, Evropska asocijacija za pravo i finansije (EALF), Akcija za ljudska prava (HRA), Centar za ženska prava, Centar za građansko obrazovanje (CGO), Crnogorski komitet pravnika za zaštitu ljudskih prava, Udruženje mladih sa hendikepom Crne Gore (UMHCG), Komitet mladih pravnika Crne Gore, NVO Prima, Udruženje Roditelji, ADAMAS i Alijansa omladinskih radnika izražavaju zabrinutost zbog toga što već deveti dan traje obustava rada advokata na teritoriji Crne Gore, dok se ne nazire rješenje koje bi spriječilo dalju štetu društvu i omogućilo građanima da ostvare pristup pravdi. Bez namjere da arbitriramo u sporu, saopštenjem ukazujemo na razmjere štete koje štrajk nanosi i apelujemo na Vladu Crne Gore da hitno obnovi pregovore sa Advokatskom komorom u cilju zaštite prava svih ugroženih korisnika i korisnica pravosudnog sistema.\nAdvokatska komora Crne Gore donijela je dana 20.05.2021. godine Odluku o proglašenju opšte obustave pružanja pravne pomoći advokata na cijeloj teritoriji Crne Gore, počev od 24.05.2021. godine, pa sve to ispunjenja zahtjeva, i to usvajanja izmjena i dopuna Zakona o fiskalizaciji u prometu proizvoda i usluga („Sl. list CG“, br. 46/19, 73/19 i 8/21), kako bi se advokatska djelatnost izuzela iz primjene ovog zakona. Obustava rada advokata u prvom redu podrazumijeva nepristupanje advokata na ročišta pred sudovima, tužilaštvima, pred organima uprave, policijom, u svim postupcima, pred svim instancama.\nObustava rada advokata dovela je i do toga da advokati ne mogu biti angažovani kao branioci po službenoj dužnosti, onda kada je propisana obavezna odbrana, u skladu sa članom 69 Zakonika o krivičnom postupku. Zbog toga se ne može odrediti zadržavanje i pritvor, pa se svako lice mora pustiti da se brani sa slobode bez obzira na krivično djelo za koje postoji osnovana sumnja da je to lice učinilo.\nPodgorica, 1. jun 2021. godine\nTags: #advokatska komora#deblokada#pravosudni sistem\nMala škola kršenja patrijarhata


Fudbalska groznica trese finansijski sektor: Banke previđaju pobednika Svetskog prvenstva – Bankar.rs\nHome/BANKE/INOSTRANE BANKE/Fudbalska groznica trese finansijski sektor: Banke previđaju pobednika Svetskog prvenstva\nFudbalska groznica trese finansijski sektor: Banke previđaju pobednika Svetskog prvenstva\nFudbalska groznica trese i finansijski sektor.\nDok obični navijači pokušavaju predvideti pobjednika aktuelnog prvenstva u Rusiji na temelju instinkta i ranijih rezultata, banke i ugledne ekonomske škole to rade pomoću sofisticiranih alata za analizu tržišta. Razlog njihovog velikog angažmana oko predviđanja ovogodišnjih pobednika je dokazivanje da su upravo njihove metode analize najpouzdanije. Takođe, lekcije koje će finansijski stručnjaci naučiti pokušavajući da predvide pobednika u Rusiji, biće primenjene na pravila tržišta.\nTako su švajcarski UBS i nemačka Commerzbanka složni da će Nemačka uspešno obraniti naslov prvaka, Goldman Sachs veruje da će Brazil odneti pobedu, dok EA Sports smatra da će ova godina biti u znaku francuske trobojke. S njima svima se nimalo ne slaže holandski ING, koji je već javno istupio pruživši potporu španskoj Furiji.\nInovativne metode kalkulacija\nFinansijski stručnjaci Goldman Sachsa simulirali su 1 milion potencijalnih ishoda ovogodišnjeg svetskog prvenstva kako bi statistički predvidjeli najizglednijeg pobednika. S druge strane, švajcarski UBS je koristio 18 stručnih analiza i 10.000 kompjuterskih simulacija, koje inače koristi za procenu trendova na tržištu akcija, da dođe do svog favorita, dok je EA Sport svog pobednika predvideo koristeći statistička pravila prethodnih svetskih prvenstava.\nZa sada najinovativniji pristup analizi pobednika imala je viša ekonomska škola iz Tuluza, koja je svoje naučno istraživanje bazirala na analizi sličica iz Panini albuma fudbalskih prvenstava. Koristeći posebno osmišljen software koji može raspoznavati lica, za potrebe istraživanja su napravili bazu od preko 4.000 fudbalera koji su od 1970. godine učestvovali na svetskom prvenstvu. Njihove su izraze lica na sličicama su potom povezali s plasmanom njihove reprezentacije, čime su došli do zaključka kako je njihov izraz lica povezan s uspehom koji su postigli tokom prvenstva.\n– Srećni igrači i sretne ekipe na Panini sličicama bili su izgledniji kandidat za osvajanje prvenstva od onih koji su na slikama bili tmurni, rekla je za Financial Times rukovodilac istraživanja Astrid Hopfensitz.\nMichael Mauboussin ekonomski je stručnjak ugledne njujorške škole Columbia Business School, koji je velik dio svog akademskog angažmana posvetio upravo poređenju sportskog i investicionog uspeha. U svojim pokušajima da pronađe povezanost između njih, posebno se angažovao na ovogodišnjem prvenstvu u Rusiji.\n“Predviđanje tržišta jednako je nezahvalno kao i predviđanje rezultata fudbalskih utakmica zbog toga što je nemoguće proceniti do koje mere faktor sreće utiče na rezultat”, rekao je Mauboussin za Columbia Business School Finance.\nJedno od najvažnijih zaključaka njegovog višegodišnjeg istraživanja je fenomen paradoksa talenta. Naime, taj je paradoks predmet istraživanja mnogih stručnjaka koji pokušavaju da pronađu pravila i objašnjenja neuspeha željenog plasmana talentovanog sportiste te loših investicionih odluka iskusnih menadžera.\nFudbal je zbog svoje kompleksnosti posebno nezahvalan za predviđanje, jednoglasno smatraju ekonomski analitičari. Uz činjenicu da je potrebno predvideti spremnost 22 igrača dvije ekipe na terenu tokom više od 90 minuta trajanja utakmice, nemoguće je predvideti faktore poput ozleda, crvenih kartona ili slobodnih udaraca, koji nedvosmisleno mogu promeniti rezultat utakmice.\nČak i da se svi ti nepredvidivi scenariji izuzmu iz kalkulacije, elementarna matematika nalaže da 32 ekipe sa 736 raspoloživih fudbalera, u 58 utakmica tj. 5.394 minute, nudi preko milijardu kombinacija mogućih pobednika.\nMatematika tako nalaže da je zasad najpouzdaniji fudbalski prognostičar bio hobotnica Paul.\nNova ekspozitura banke Poštanska štedionica u Karlovcima\nNajbogatiji čovek u Aziji za jedan dan zaradio više od 3 milijarde $


11:25 >> 11:37\nIako plate idu i do 2.000 evra u Hrvatskoj i dalje nedostaje profesionalnih vozača komercijalnih vozila, što je problem koji ima i Srbija ali i Nemačka\nDa su profesionalni vozači veoma deficitaran kadar svuda po Evropi, dobro je poznata stvar čak i u Srbiji, gde prevoznici muku muče da očuvaj svoj kadar.\nKoliko je situaucija „goreća“ pokazuje slučaj jedne firme iz Hrvatske u kojoj kažu da bi mogli da uposle sve koji im dođu.\n– Imamo 265 registrovanih vozila a da nam ovog trenutka dođe i 100 vozača, za sve njih bilo bi posla. Samo to vam je dovoljan pokazatelj kakav problem imamo – kazao je Milan Vrdoljak, vlasnik i predsednik Uprave firme „Rikardo“ (Ricardo) iz Darde u Baranji.\nPritom, kaže ovaj biznismen, ne radi se o poslu vozača kojih „nema kod kuće po mesec dana“, jer njima nedostaju i vozači koji obavljaju lokalnu dostavu, s radnim vremenom „od sedam do tri“.\n– Nedostatak vozača nije problem koji je nastao preko noći, niti se preko noći može rešiti. A u ovoj grani su korektne plate, u našoj firmi su u rasponu od 7.000 kuna pa i više od 15.000 (935 do 2.000 evra) – kazao je Vrdoljak, piše „Glas Slavonije“.\nProblem je panevropski, pokazuje i nedavni hitan apel predsednika nemačke Agencije za zapošljavanje, Detlefa Šelea, vladi u Berlinu u kojem je upozorio da je toj zemji zbog nedostatka radne snage potrebno 400.000 imigranata godišnje, što je mnogo više nego proteklih godina.\nProblema ima i Srbija, gde se na specijalizovanim portalima za zapošljavanje u svakom trenutku potražuje više do 150 vozača kamiona, što je postalo zanimanje jednako traženo kao čuveni zavarivači.\nNajviše uložili u rudarstvo i auto-industriju: Evo koja zemlja zauzima 4. mesto na listi naših najvećih investitora\nNovi udar na džep: Paprika već paprena, šta će sledeće da poskupi\nJedna od poznatih firmi koja kuburi sa nedostatkom kadra, pogotovo mladog, je i javni prevoznik u prestonici, GSP “Beograd”. Iako su plate tamo znatno više od republičkog proseka, tih 600 ili 700 evra ne može se meriti sa onime što se nudi “napolju”, od Hrvatske pa do Nemačke i Holandije.\nPlate kamiondžija su u poslednje vreme nešto veće, prelaze 1.000 evra, ali ni to nije dovoljno da se zadrži kadar, pogotovo mladi koji porodicama nisu “vezani” za Srbiju.\nJoš jedna žrtva visoke cene struje i gasa: Slom britanskog snabdevača energijom\ndeficitarna zanimanja Hrvatska Kamiondžije plate posao transport vozači zapošljavanje


Bilja Krstić - Blic Online\nGorica Popović i Bilja Krstić na otvaranju biblioteke\nProteklog vikenda, tačnije u petak 2. jula, otvoren je kutak za čitanje Narodne biblioteke „Vuk Karadžić“ Veliko Gradište, na šetalištu ispred hotela „Srebrno jezero“.\n"NI PAR KORAKA DA NAPRAVIM" Bilja Krstić progovorila o dugoj borbi sa koksaki virusom, srećna je što joj se vratio glas\nNeposredno pred pandemiju korone, Bilja Kristić obolela je od koksaki virusa.\nKao i kod mnogih drugih, iz korena se sve promenilo. Moram priznati da nikada nisam razmišljala o tome da bi moglo nešto da se desi i da me zaustavi u životu, kaže Bilja Krstić.\nU svetu kada vladaju neki drugačiji trendovi, mnogi će biti saglasni oko toga da je ova devojka oličenje prirodne lepote. Lenka Arsić se bavi muzikom, a krenula je stopama, makar kada je reč o umetnosti, svoje nadaleko poznate majke- Bilje Krstić.\nIZNENADIĆE MNOGE Vrsta muzike koju izvodi NIJE POPULARNA, a Bilja Krstić otkriva čime je TREBALO da se bavi!\nIako će se mnogi složiti da je Biljana Krstić jedan od naših najkvalitetnijih vokala, što dokazuje i posećenost koncerata širom regiona, moderna stremljenja u muzici su u prvi plan stavila nešto drugačiji zvuk, zbog čega se pevačica osvrnula na detinjstvo i ono čime je trebalo da se bavi.\nDa se mladi i te kako interesuju za svoje korene, note koje su se nekad pevale i kvalitet, svedoči sinoćni nastup Bilje Krstić i "Bistrika" u Gornjem Milanovcu, na 10. Srpskom festivalu svetske muzike. Ona je pre deset godina otvorila prvi festival u Takovu.\n"BRADA MI JE POPLAVELA" Naša pevačica u modricama i bolovima završila u Urgentnom\nPopularna pevačica Bilja Krstić suočila se sa neočekivanim problemom i to samo dva dana pred odlazak na veliki koncert koji je bio zakazan u Ljubljani. Naša poznata umetnica je pala nasred podzemnog prolaza u Beogradu.\nKAKVA LEPOTICA! Ne biste ni pretpostavili da je ovo ćerka jedne od najpopularnijih srpskih pevačica\nMnogi će biti saglasni oko toga da je ova devojka oličenje prirodne lepote. Lenka se bavi muzikom, a krenula je stopama, makar kada je reč o umetnosti, svoje nadaleko poznate majke- Bilje Krstić.\nPogledajte novi spot Bilje Krstić snimiljen u selu Rogljevo\nBilja Krstić i orkestar "Bistrik" objavili novi spot za pesmu “Ioane, Ioane”, sa svog poslednjeg albuma "Svod" (Hi-fi centar).\nDeca iz radionice "Bistrik" Bilje Krstić nagrađena u Rumuniji\nDevojke iz Vokalne radionice "Bistrik" Bilje Krstić osvojile su treće mesto na međunarodnom festivalu pod nazivom "Love song along Danube" u Braili u Rumuniji. Žiri je bio sastavljen od eminentnih etnomuzikologa iz Rumunije, Bugarske, Ukrajine, Moldavije i Srbije, a učestvovalo je 27 izvođača iz podunavskih zemalja.\nBilja Krstić nastupila u Banjaluci: Leti za muzičare nema odmora\nBilja Krstić i "Bistrik" nastupili su u subotu na Festivalu srpskog folklora u Banjaluci gde je među publikom bilo i mnogo mladih, što je poznatu pevačicu etno pesama posebno obradovalo.\nBilja Krstić predstavila "Svod": Muzika leči od svega lošeg\nNovi album Bilje Krstić i sastava “Bistrik” pod nazivom “Svod” predstavljen je u utorak u Narodnom pozorištu na sceni „Raša Plaović“, uz veliki broj kolega muzičara i prijatelja, koji su sa nestrpljenjem došli da čuju nove pesme.\nU časti bardu glume: Počinju „Dani Danila Lazovića“ u Priboju\nPriboj u kome je odrastao poznati glumac, na desetogodišnjicu njegove smrti, organizuje četvrti Festival „Dani Danila Lazovića“.\nVeliki slavljenički koncert Bilje Krstić: Na bini i Bora Đorđević, grupa "Suncokret"...\nBilјa Krstić održaće veliki koncert 24. novembra (20) u Sava centru kojim će obeležiti 40 godina na muzičkoj sceni i 15 godina rada sa "Bistrik" orkestrom.


Charles Michel bez službene najave posetio Libiju | TRT Srpski\nCharles Michel bez službene najave posetio Libiju\nMichel je na društvenim mrežama naveo kako je Tripoli posetu u periodu kada u Libiji ima mnogo nade, ali i poteškoća.\nPredsednik Evropskog veća Charles Michel bez službene je najave posetio Tripoli i poručio da će Evropska unija unapređivati saradnju sa Libijom.\nNeimenovani zvaničnici Evropske unije saopštili su da se Michel u Tripoliju sastao s predsedavajućim Predsedničkog veća Libije Mohammadom Menfijem, premijerom Libijske vlade nacionalnog jedinstva Abdul Hamidom Dbeibehom i šeficom libijske diplomatije Nejlom El Mangoush.\n“Evropska unija je uz narod i vlasti Libije. Spremni smo intenzivirati našu podršku ujedinjenoj, suverenoj i prosperitetnoj Libiji“, poručio je Michel.\nGlavne teme razgovora na sastancima Michela sa libijskih zvaničnicima bile su uspostava efikasne vlasti, očuvanje stabilnosti, pružanje kvalitetnih usluga građanima, zaštita vladavina prava, ravnopravnosti spolova i spremnost EU-a na saradnju na tim poljima.\nEvropska unija je najavila da će krajem aprila u Tripoli vratiti svog stalnog ambasadora u Libiji.\nMichel je prvi evropski lider koji je posetio Libiju nakon nedavnog formiranja nove Vlade nacionalnog jedinstva.\nTagovi: #EU , #Libija , #poseta , #Tripoli , #Predsednik Evropskog veća Charles Michel\nEMMAUS: Ćutati samo kada deca spavaju, ne i kada ih ubijaju\nZastrašujuće je stradanje civila i dece u Gazi, ocenila je osnivačica Fonda za humanitarno pravo (FHP) Nataša Kandić.\nIzraelski premijer Binyamin Netanyahu preneo je američkom predsjedniku Joeu Bidenu da je njegova zemlja odlučna nastaviti vojne operacije protiv Gaze.


U Briselu održana konferencija EAPN Ljudi sa iskustvom siromaštva – SeConS\nU Briselu održana konferencija EAPN Ljudi sa iskustvom siromaštva\nU Briselu je 9. i 10. novembra održana 16. konferencija „Ljudi sa iskustvom siromaštva“, koju je organizovala Evropska mreža protiv siromaštva. Ovogodišnja konferencija okupila je delegacije iz više od trideset evropskih zemalja. Tema ovogodišnje konferencije bila je siromaštvo zaposlenih, o kojoj se tokom poslednjih godina sve više govori. Predstavnice delegacije Mreže protiv siromaštva – Srbija (Eapn Srbija) bile su Ljiljana Đajić iz Grupe 484, Milica Kravić, novinarka RTV, Jovana Obradović, u ime SeConS-a i Nikoleta Rakočević, predstavnica EAPN Srbija.\nDvodnevna konferencija obuhvatila je niz aktivnosti i panel diskusija u kojima su učesnici imali prilike da razmene iskustva koja se odnose na siromaštvo zaposlenih iz različitih društvenih grupa, kao i da daju preporuke za unapređenje politika koje će doprineti poboljšanju njihovog položaja.\nMeđu govornicima na konferenciji bili su i Marianne Thyssen, evropska komesarka za zapošljavanje, socijalna pitanja i pokretljivost na tržištu rada, Leo Williams, direktor EAPN, Sérgio Aires, predsednik EAPN, kao i Esther Lynch, sekretarka Konfederacije evropskih sindikata i drugi.


Dasic: Severna obilaznica potencijal za sirenje Kragujevca\nTanjug 6. oktobra 2021. 16:52\nKRAGUJEVAC – Gradonačelnik Kragujevca Nikola Dašić izjavio je danas da Kragujevac mora da se širi i da je izgradnja Severne obilaznice ozbiljan potencijal za to, objavljeno je na gradskom sajtu.\nDašić je na javnoj raspravi o Nacrtu plana razvoja Kragujevca od 2021 do 2031. godine organizovanoj za privredu, naveo da se uz Severnu obilaznicu planira i nova industrijska zona koja bi se prostirala na području od oko 200 hektara.\n„S obzirom da se naši kapaciteti slobodnog industrijskog zemljišta sada već ozbiljno smanjuju, planiramo da na vreme uđemo u taj projekat kako ne bismo došli u situaciju da imamo investitora, a nemamo zemljište“, rekao je on.\nDodao je da lokalna samouprava nastoji da stvori povoljnu poslovnu klimu u gradu i to kroz bržu administraciju, brži dolazak do dozvola, izgradnju pristupnih saobraćajnica i nedostajuće komunalne infrastrukture.\n„Ne pariramo Beogradu, ali bi Kragujevac trebalo da bude ono što je Salzburg za Austriju, manje mesto, ali mnogo lepše i udobnije za život“, poručio je gradonačelnik Dašić.\nDirektor Regionalne agencije za ekonomski razvoj Šumadije i Pomoravlja, Nenad Popović je istakao da grad Kragujevac kroz javne rasprave želi da uključi širu javnost u proces odlučivanja i da se tako unapredi dokument koji je od ključnog značaja za razvoj grada u predstojećoj dekadi.\n“ Nijedan plan nije savršen, planiranje je živ proces i svakako da će ovaj dokument vremenom biti unapređivan, ali on daje veoma zdravu osnovu za aktivnosti koje će se odvijati u narednom periodu“, rekao je on.\nJedan od važnih prioriteta u narednoj dekadi biće zapošljavanje a Radomir Erić, član Gradskog veća za privredu je naveo da u Kragujevcu trenutno ima 16.000 nezaposlenih, što je znatno manje, u odnosu na period od pre pet godina, kada je na evidenciji bilo 22.000 Kragujevčana.\nPodrška Pošte za monografiju o istoriji srpske policije


Poraz „tigrica“ u polufinalu Kupa | Ritam Grada - vesti Kragujevac\nPoraz „tigrica“ u polufinalu Kupa\nRukometašice Radničkog poražene su danas u polufinalu finalnog turnira Kupa Srbije, koji se igra u kragujevačkoj hali „Jezero“, od branioca trofeja, ekipe Zaječara, rezultatom 33:27.\nTokom većeg dela prvog poluvremena vođena je ravnopravna borba, pa je i rezultat nakon prvih 30 minuta bio nerešen – 15:15. Ipak, po povratku sa odmora Zaječarke su pokazale zašto su na domaćoj sceni neporažene već pune četiri godine, pa su na kraju trijumfovali sa maksimalnih „plus šest“.\nU domaćem timu najefikasnija bila je Jasmina Kukić-Radojičić sa devet golova, Katarina Stepanović postigla je šest, Marija Tanić pet, dok se na drugoj strani istakla Marija Zebić sa 12 pogodaka.\nNisu uspele „tigrice“ da zaustave „amazonke“ u pohodu na četvrtu uzastopnu duplu krunu, pa će se sutra od 18 sati u finalu sastati Zaječar i Jagodina, koja je ubedljivo savladala Crvenu zvezdu – 31:22.


Održan sastanak Kabineta ministra za inovacije i tehnološki razvoj i predstavnika IKT klastera – ICT Network\nNakon prve serije sastanaka održanih tokom marta, Kabinet ministra za inovacije i tehnološki razvoj nastavio je i ovog meseca sa odličnom inicijativom koja za cilj ima pružanje sistemske podrške IKT sektoru u predstojećem periodu.\nPeriod koji dolazi će bez izuzetka pred kompanije iz naše industrije postaviti velike izazove, pa su predstavnici IKT klastera krajem prošle nedelje imali prilike da sa ministrom Popovićem i njegovim timom razgovaraju o potrebama sektora i razvoju neophodnih mehanizama podrške koji će pomoći kompanijama da nastave tamo gde su stale pre svetske pandemije .\nICT Net se sa zadovoljstvom odazvao ovom pozivu i podržao inicijatvu, upravo zato što su u njenom fokusu potrebe kompanija ali i želja da se jedna od naših najperspektivnijih grana industrije podrži kako u narednom period ne bi izgubila ubrzanje i rast koji je do sada ostvarila .\nOvom prilikom ukazali smo na probleme koje naše članice već imaju: izazov u radu sa stranim partnerima, naplati potraživanja, stopiranim projektima, organizaciji rada na daljinu i primeni mera za podršku privredi koje su trenutno na snazi.\nUčesnici sastanka su se složili da svim problemima kompanija treba pristupiti strateški, kroz uspostavljane fondova i sistemske podrške koja će obuhvatiti period od naredne 3-4 godine, koliko se očekuje da će kompanije osećati posledice trenutnog stanja.\nICT Net klaster planira da i u narednom periodu nastavi razgovore sa svojim članicama o izazovima u njihovom poslovanju i na taj način doprinese ovoj inicijativi i što bržem oporavku sektora.


ALARMANTNO: Da li se zaista sprema oružani sukob u Istočnoj Srbiji? (FOTO/VIDEO)\nHome/VESTI/ALARMANTNO: Da li se zaista sprema oružani sukob u Istočnoj Srbiji? (FOTO/VIDEO)\nSve intenzivnija politička sporenja i manipulacije o poreklu, broju i položaju Vlaha na području istočne Srbije, može da dovede do nove eskalacije sukoba u ovom delu zemlje.\nOd početka raspada SFRJ, prvih godina poslednje decenije prošlog veka, počinju rasprave i sporenja i o „vlaškom pitanju“. Ipak, nema još pravih naučnih odgovora o tome ko su, u stvari, Vlasi. Podeljena su mišljenja o njihovom poreklu, o tome koliko ih stvarno ima i da li su i koliko ekonomski, politički i kulturno obespravljeni. Umnožavaju se proizvoljna tumačenja lidera novoosnovanih političkih stranaka, naročito uoči izbora, a posebno je „zbunjujući“ bio dvodnevni Međunarodni simpozijum o Vlasima – Rumunima na Balkanu (za okruglim stolom o pravima nacionalnih manjina u Jugoslaviji, Rumuniji i Bugarskoj), koji je održan u Zaječaru 6. i 7. aprila 2002. godine, neposredno uoči popisa stanovništva u SRJ, i na kome je najozbiljnije istaknut vlaški problem, radikalizacija, etnička mobilizacija i sukob u cilju stvaranja nezavisne vlaške države pod patronatom Rumunije i instrumentalizovanog dela Evropske unije!\n31. jula 2007 godine, osnovan je i Nacionalni savet Vlaha, ali sporenja među liderima sedam vlaških stranaka u Boru, Zaječaru, Negotinu, Kučevu i Petrovcu na Mlavi ne prestaju. Otuda nema ni jedinstva u Nacionalnom savetu. Najžustrija su upravo sporenja o poreklu ove etničke zajednice i čestim manipulacijama u „tumačenju“ ove teme. Još na pomenutom simpozijumu u Zaječaru (sazvale su ga nevladine organizacije Srbije, Rumunije i Bugarske, a među učesnicima je bio i jedan rumunski akademik) usvojen je zaključak da Vlasi naučno ne postoje. Postoje, navodno, samo Rumuni i Arumuni.\n8 septembra 2017. godine, u Velikoj Sali zgrade bivšeg Komiteta u Kučevu održana je tribina povodom Dana rumunskog jezika. Tribinu je organizovala Asocijacija rumuna Homolja, čiji je predsednik Saša Jovanović iz Kaone, zajedno sa još nekoliko rumunskih Udruženja iz Braničevskog okruga. Tribini su prisustvovali i Viorel Dolha, predsednik Udruženja učitelja rumunskog jezika Rumunije, Moldavije, Ukrajine i Srbije, Ivica Glišić, predsednik Evropskog foriuma za istoriju i kulturu i Bobu Lui sveštenik Rumunske pravoslavne crkve.\nTribina povodom Dana rumunskog jezika u Kučevu\nNa tribini se raspravljalo o istorijskom razvoju rumunskog jezika i o njemu u sadašnjim vremenima, istaknuta je želja zajednice da se rumunski jezik uvede kao administrativni tamo gde je to Zakonom dozvoljeno pored zvaničnog srpskog jezika, kao i o potrebi učenja maternjeg jezika u školama.\nPovodom ove održane tribine oglasio se i Prvi potpredsenik Nacionalnog saveta Vlaha Srbije Novica Janošević, koji je ujedno i predsednik Opštine Kučevo.\n„Opština Kučevo je deo demokratske Srbije u kojoj se sve manifestacije ili okupljanja, koja nisu u suprotnosti sa pozitivnim zakonskim propisima, mogu slobodno održavati. Naravno da svako ima pravo da izrazi svoje mišljenje ili osećaj pripadnosti nekom nacinalnom etnosu. Nacionalni savet Vlaha Srbije ne smatra da su rumunski i vlaški jezik isto. Rumuni su Rumuni a Vlasi-Vlasi. Mi Vlasi Rumune poštujemo kao i svaki drugi narod. Vlasi na teritoriji opštine Kučevo žive vekovima i imaju autohtonu kulturnu baštinu priznatu od svih relevantnih međunarodnih faktora, na to smo ponosni i sve ćemo učiniti da našoj deci objasnimo njihov kulturni identitet i bogatstvo i lepotu vlaškog govora.\nNa žalost, primetno je da postoje mnoga Udruženja sa prefiksom „Vlaška“, koja navodno štite interese naše nacionalne manjine a to u stvarnosti uopšte nije tako i nema nikakavih dodirnih tačaka sa onim što zaista rade, jer je u pitanju samo zadovoljavanje vlastitih to jest ličnih interesa.“ kazao je Janošević.\nŽaklina Dražilović iz Petrovca na Mlavi tvrdi: – Deo Vlaha u Srbiji koje predvodi Dimitrije Kračunović, bivši oficir JNA, i koji je već naoružao svoje sledbenike oružjem iz Rumunije, davne 1993. godine kada je uvezao iz Rumunije 10 hiljada kalašnjikova i podelio svojim sledbenicima, i koji sada čekaju samo pogodnu priliku da izazovu oružani sukob u Istočnoj Srbiji. Kračunović takođe ima i podršku od organizacije „Forum za kulturu Vlaha“ čije je sedište u Boru i na čijem čelu je Dragomir Dragić koji je i osnivač ovog Foruma. Toj istoj organizaciji pripada i doktor Balašević iz Bora -, kaže Žaklina i dodaje – Takođe imamo i Žurža (koji se do juče prezivao Žuržević) iz Metovnice, selo kod Bora. On i Kračunović su dobili 50 hiljada evra od rumunske vlade da bi aktuelizovali separatizam Vlaha u Istočnoj Srbiji. Inače, u Boru se gradi i rumunska crkva koja ima političku, a ne versku namenu. Među vlaškim separatistima poznata je i organizacija „Ariadnea filum“ (u prevodu sa rumunskog „Arijadnina nit“) na čijem je čelu dr. Slavoljub Gacović i ova organizacija dobija godišnje od Rumunije 70 hiljada evra da bi podrivali ustavni poredak države Srbije – kaže Žaklina.\nI pored nastojanja srpske države da pomogne u rešavanju položaja nacionalnih manjina, i posle osnivanja Nacionalnog saveta Vlaha, sporenja se i dalje nastavljaju. Ali, ma koliko da se trude, ni predstavnici najmaštovitijih stranaka i nevladinih organizacija ne mogu da ubede ovdašnji vlaški živalj u Istočnoj Srbiji da je on rumunskog porekla i da je zato navodno normalno da se u popisima stanovništva svaki Vlah izjasni kao Rumun.\nProblemi Vlaha u Srbiji Ko su Vlasi istočne Srbije? Opština Golubac u projektu ,,Opštinski ekonomski razvoj u Istočnoj Srbiji“ U SRBIJI KIŠA:Očekuje se veća količina padavina i moguća izlivanja u istočnoj i jugozapadnoj Srbiji(VIDEO)


RAMOS: Srećan sam što sam prešao u PSŽ – Portal Luca\nRAMOS: Srećan sam što sam prešao u PSŽ\nDosadašnji fudbaler Real Madrida Serhio Ramos potpisao je danas dvogodišnji ugovor sa Pari Sen Žermenom\nRamos je u pariski klub prešao kao slobodan igrač, a poslije 16 godina u Realu, sa kojim nije dogovorio nastavak saradnje.\n„Veoma sam srećan što sam prešao u Pari Sen Žermen. Ovo je velika promena u mom životu, novi izazov i dan koji nikada neći zaboraviti. Ponosan sam što ću biti dio ovog ambicioznog projekta i dio ekipe sastavljene od sjajnih igrača. Pari Sen Žermen je klub koji se dokazao na najvišem nivou. Želim da nastavim da rastem i napredujem u Parizu i pomognem ekipi da osvoji što više trofeja“, rekao je Ramos, navodi se na sajtu kluba.\nRamos je osvojio pet šampionskih titula u Primeri sa Realom, četiri Lige šampiona, dva Kupa kralja, četiri Super kupa Španije, tri Super kupa Evrope i četiri trofeja svjetskog klupskog prvaka.\nOn je nedavno rekao da je želio da ostane u Realu, ali da je klub ipak odlučio da povuče ponudu o jednogodišnjem ugovoru.\nRamos je imao problema sa povredama mišića, podvrgnut je operaciji koljena zbog čega je igrao samo jednom od marta, u utakmici protiv Čelsija (0:2), u revanš utakmici polufinala Lige šampiona, 5. maja.\nOn nije izabran u reprezentaciju Španije za Evropsko prvenstvo, a selektor Luis Enrike je prvi put u istoriji državnog tima odlučio da za neko takmičenje ne pozove nijednog igrača Real Madrida.\nRamos je treće pojačanje Pari Sen Žermena ovog ljeta, poslije dolazaka Džordžinja Vajnladuma iz Liverpula i Ašrafa Hakimija iz Intera. Očekuje se da će se poslije Evropskog prvenstva ekipi priključiti i italijanski golman Đanluiđi Donaruma, koji nije produžio ugovor sa Milanom.\n„Danas Pariz dočekuje jednog od najvećih igrača naše ere. Serhio je kompletan fudbaler, jedan od najboljih defanzivaca u istoriji fudbala. On je rođeni takmičar, lider i pravi profesioanalac. Njegovo veliko iskustvo i ambicija su u savršenoj sinergiji sa iskustvima kluba“, rekao je predsjednik Pari Sen Žermena Naser Al-Kelaifi.


Inckove izmene zakona o zabrani negiranja genocida 'izvor novih sukoba'\nIzvor: RTS, 24.Jul.2021, 19:56\nI danas reagovanja na jučerašnju odluku visokog predstavnika u BiH Valentina Incka. Tamošnji mediji prenose utiske zvaničnika koji strahuju da ne sledi pomirenje, već napetost - i to ne samo u BiH, već u celom regionu. Srpski član Predsedništva BiH Milorad Dodik zvanično je pokrenuo i prvi potpisao peticiju kojom se ne prihvata nametanje zakona o zabrani negiranja genocida. Deo BiH, pre svih bošnjački, pozdravlja Inckovu odluku. Reaguju i američka ambasada u BiH i Rusija. >> Pročitaj celu vest na sajtu RTS <<\nIako je Valentin Incko proveo 12 godina u BiH, u poslednjoj nedelji mandata doneo je odluku koju mu mnogi neće zaboraviti. S jedne strane, Majke Srebrenice pozdravljaju potez visokog predstavnika i misle da je mogao da se desi i ranije.\n"Ova odluka je važna za nas majke, bićemo zaštićene od vređanja, od ponižavanja, biće zaštićene presude koje su donesene u Haškom sudu i u raznim sudovima širom sveta," rekla je Munira Subašić, predsednica Udruženja "Pokreta majki enklava Srebrenica i Žepa".\nS druge strane, Milorad Dodik pokreće peticiju protiv Inckove odluke da se zabrani i kažnjava negiranje genocida. Poziva građane Republike Srpske da učine isto.\n"Tom peticijom se izražava i nedvosmislen stav da se, bez obzira na uvažavanje svih žrtava, u Srebrenici nije desio genocid. Istina koju treba braniti zakonima i silom - nije istina" rekao je Milorad Dodik.\nAmerička ambasada u BiH više reaguje na jučerašnje Dodikove reči, nego na Inckov potez.\n"Postupci ili pretnje u vezi sa raspadom Bosne i Hercegovine su neprihvatljivi i u suprotnosti su sa Dejtonskim mirovnim sporazumom i Ustavom BiH, koji entitetima ne daju pravo na otcepljenje. Politički, verski, i lideri u zajednicama, kao i mediji koji izvještavaju o njima imaju odgovornost da se fokusiraju na konstruktivan dijalog umesto na retoriku podela", navode u Ambasadi SAD u BiH.\nZa Rusiju, Inckov čin je otvoreni napad na suverenitet Bosne i Hercegovine, njen ustavni poredak i punomoćja organa vlasti, te njegova odluka ne može imati pravne posledice.\n"Inckova takozvana odluka o izmenama i dopunama Krivičnog zakona BiH u delu koji inkriminiše 'poricanje' zločina određenih kategorija nije ništa drugo do flagrantna zloupotreba punomoći u smislu Opšteg okvirnog (Dejtonskog) sporazuma o miru u BiH iz 1995. godine i direktno kršenje politike koju je odobrio Upravni odbor Saveta za sprovođenje mira da bi se sva odgovornost prenela na lokalne strane", rekla je Marija Zaharova, predstavnica ministarstva spoljnih poslova Rusije.\nPomenuta odluka će, strahuje zvanični Beograd još više udaljiti Sarajevo i Federaciju od Republike Srpske. Za poznavaoce prilika, to je ne samo loš tajming Valentina Incka, nego i nepravedan gest prema nasledniku koji u BiH stiže početkom avgusta.\nPolitikolog Nenad Kecmanović kaže da će se dobiti suprotno od onoga što se htelo, a htelo se da se tamo stvari smire, urede, poprave a ovo je ulje na vatru.\n"Biće novi povod za sukobe tim pre što je čitava stvar oko visokog predstavnika problematizovana na najvišem međunarodnom nivou. U krajnjoj liniji to može da dovede i do globalne geopolitičke konfrontacije povodom BiH, a da ovo bude detonator takvog jednog sukoba". istakao je Kecmanović.\nNa mesto visokog predstavnika umesto Valentina Incka dolazi bivši nemački ministar poljoprivrede Kristijan Šmit.\nPre dva dana, sa dva glasa za, 13 uzdržanih i nijednim glasom protiv, Savet bezbednosti Ujedinjenih nacija odbacio je rezoluciju kojom se traži zatvaranje Kancelarije visokog predstavnika u Bosni i Hercegovini, što je bio predlog Rusije i Kine.\nDanas: Dodik: Niko ne treba da se čudi koracima koje ćemo preduzeti ako se ne povuče Inckova odluka\nSnažne reakcije nakon Dodikovog spota, Vukanović tvrdi – nije „d“ od državnika\nMilorad Dodik od juče je u akciji. Novi pokušaji diskreditovanja visokog predstavnika Valentina Incka nakon odluke o nametanju zakonskog rešenja kojim će se, između ostalog, kažnjavati negiranje genocida, kao i glorifikacija osuđenih ratnih zločinaca. Juče je najavio ponovo disoluciju. Potom...\nIzvor: Danas, 25.Jul.2021, 15:20\nDva dana pošto je srpski član Predsedništva BiH i lider Saveza nezavisnih socijaldemokrata (SNSD) Milorad Dodik pokrenuo peticiju o neprihvatanju nametnutog zakona o zabrani negiranja genocida, na internet platformi "change.org" pokrenuta je onlajn peticija pod nazivom "Želimo da Milorad Dodik bude...


Novosađani zahtevaju priznanje: Ko je naredio da se mural prekreči?! - Novi Sad\nNovosađani zahtevaju priznanje: Ko je naredio da se mural prekreči?!\n18:03:00 19.03.2017, Komentara: 4\nNovi Sad - Par stotina Novosađana okupilo se danas u podne ispred zida na kome je do četvrtka popodne bio mural francuskog street-art umetnika Remeda, a koji je bez najave prekrečen.\nOkupljeni Novosađani su zahtevali odgovore ko je i zašto naredio krečenje murala, koji je gradu poklonjen 2009. godine i kako Novi Sad planira da bude Evropska prestonica kulture kada uklanja umetnost. Oni su na papirima odštampali poruke upućene odgovornima, koje su izlepili preko "kurala", nasatalog u znak protesta zbog uklanjanja Remedovog murala.\nLazar Čovs, ispred pokreta Podrži RTV, podsetio je javnost da je potrebno niz dozvola da bi jedan tako veliki mural bio prekrečen, pre svega potrebna je dozvola Grada da bi mehanizacija ušla u pešačku zonu.\nArhiteksta Slobodan Jović kazao je da je uklanjanje murala očigledan primer da se u Novom Sadu može rušiti bez dozvola i ikakve konsultacije javnosti.\nSa ovom vlašću će Novi Sad biti prestonica prostakluka i divljaštva.\ngradjani koji se bune zbog murala,neka traze da im se iscrta mural na njihove zgrade,a ova zgrada je prekrecena,zato sto je mural bio odvratan i zato sto je naslikan na neuredjenu podlogu,ruzan je bio zid.\nRemed je islamski umetnik, i u svojoj biografiji navodi da mu je glavna inspiracija islamska umetnost i marokanska umetnost. Osim ovog antihrišćanskog murala kod Vladičanskog dvora nema drugih angažovanih murala, uglavnom su sladunjave slike inspirisane islamskom kaligrafijom. "certain characteristics of the artist’s work resemble Islamic Art."\n@Novosadjanin - Ne placamo vas, parazite u JKP, da komentarisete vesti na sajtovima


Dijaspora važnija od investitora - ISTOK - www.istokrs.com | Vijesti iz Istočne Hercegovine\nDijaspora važnija od investitora\nHome /Info/Društvo/Dijaspora važnija od investitora\nDijaspora – najsigurniji strani investitor u BiH. S obzirom na to da doznaka i penzija iz dijaspore stigne triput više nego stranih investicija, moglo bi se reći da BiH više muči pitanje kako proširiti dijasporu nego kako privući strane investicije.\nBez stranih investicija u BiH se nekako i može, ali bez dijaspore teško.\nIz inostranstva je u BiH prošle godine na osnovu novčanih doznaka stigla 2,51 milijarda KM, što je za 170,5 miliona više u odnosu na prethodnu godinu.\nPenzije, kao drugi najznačajniji priliv na računu sekundarnog dohotka, iznosile su 1,17 milijardi KM, što je takođe rast od 7,2% u odnosu na godinu ranije.\n„To je svakako najvažniji izvor pokrića spoljnotrgovinskog bilanca – većeg uvoza roba od izvoza koji BiH ima u posljednjih desetak godina. Na jednoj strani one imaju taj pozitivan uticaj na očuvanje životnog standarda, a na drugoj strani je negativan uticaj tj. zadržavanje visokog debalansa. Ta sredstva se opet koriste za kupovinu roba koje u velikoj mjeri dolaze iz inostranstva“, kaže ekonomista Milenko Stanić.\nS druge strane, ukupna vrijednost stranih investicija u BiH prošle godine iznosila je 758 miliona maraka, a od tog iznosa tek neslavnih 15% uloženo je u Republiku Srpsku.\n„Bilo bi mnogo korisnije za nas kada bi naša dijaspora koja ima i znanja, i iskustva, ta sredstva koja šalje svojoj familiji usmjerila na investicije“, napominje Stanić.\nAli investicija nema, jer prema svim pokazateljima, razlozi zbog kojih građani iseljavaju i tako dijasporu čine sve brojnijom, spadaju u istu grupu razloga zbog kojih investitori zaobilaze BiH.\nNova kreditna sredstva za puteve\nMUP RS: Bićemo prinuđeni da podnesemo krivičnu prijavu protiv Davora Dragičevića


Uskoro stečaj Gradske apoteke\nsreda, 25 decembar 2013 09:39\nSREBRENICA - Skupština opštine Srebrenica, kao osnivač Gradske apoteke u ovom mjestu, donijela je na posljednjoj sjednici zaključak kojim je zadužila načelnika opštine Ćamila Durakovića da sagleda stanje i pokrene postupak gašenja te ustanove zbog njenih gubitaka i slabe snabdjevenosti lijekovima.\nPredsjednik Skupštine opštine Srebrenica Radomir Pavlović ocijenio je da je apoteka slabo snabdjevena i da se zbog toga građani izlažu dodatnim troškovima odlazeći u Bratunac da nabave neophodne lijekove.\nOn je zatražio da se pokrene stečajni postupak u ovoj ustanovi i da se nađe rješenje za kvalitetnije snabdijevanje ove sredine lijekovima.\nDuraković je rekao da je opština na kraju 2012. godine intervenisala sa 30.000 KM za saniranje dugova Gradske apoteke i da je ponovo stigao zahtjev za saniranje gubitaka za ovu godinu, što je nedopustivo i što ukazuje da se u toj ustanovi slabo radi.\nOn je naveo da postoji interesovanje distributera lijekova iz Banjaluke, kao i drugih zainteresovanih, za otvaranjem privatne apoteke koja će snabdijevati građane lijekovima po istim cijenama i koja će redovno biti kvalitetno snabdijevena.\n"Prihvatićemo najpovoljnijeg ponuđača, čime ćemo se riješiti višegodišnjih problema i troškova za rad Gradske apoteke i kvalitetnije riješiti pitanje obezbjeđenja lijekova za stanovništvo", istakao je Duraković.\nOn nije precizirao do kada očekuje da će ovo pitanje biti riješeno, što interesuje građane ove opštine, koji su već dva mjeseca prinuđeni da po većinu potrebnih lijekova odlaze u Bratunac ili u Ljuboviju u Srbiji gdje su mnogi lijekovi znatno jeftiniji.


Eksplodirala još jedna raketa „Spejs iksa“ /video/ - Sputnjik Srbija\nEksplodirala još jedna raketa „Spejs iksa“ /video/\n10:51 04.03.2021 Preuzmite kraći link\nPrototip rakete američke svemirske kompanije „Spejs iks“ uspešno je sleteo nakon probnog leta u američkoj saveznoj državi Teksas, ali je letelicu ubrzo zahvatio požar i ona je eksplodirala.\nPrototip rakete „Spejs iks Staršip SN 10“ uspeo da se prizemlji, za razliku od ranijih projekata SN 8 i SN 9, nakon uspešnog lansiranja u Boka Čiki u Teksasu i leta na velikoj visini.\nMeđutim, ubrzo po sletanju požar je zahvatio letelicu i ona je osam minuta kasnije eksplodirala.\n„Staršip SN 10“, kao i SN8 I SN9 pre njega, prototipi su rakete koju je razvila privatna svemirska kompanija milijardera Ilona Maska, kako bi se omogućio prevoz ljudi i tereta na budućim misijama na Mesec i Mars.\nNovi cilj Ilona Maska ― samoodrživi grad na Marsu pre Trećeg svetskog rata\nMilijarder traži osam ljudi kojima će da plati put na Mesec /video/\nIlon Mask, Spejs iks


Vilja: "Baloteli je najopasniji igrač Milana" - Sportske.net\nVilja: "Baloteli je najopasniji igrač Milana"\nFudbaler Atletika iz Madrida David Vilja izjavio je, uoči utakmice sa Milanom u osmini finala Lige šampiona, da njegovoj ekipi preti najveća opasnost od napadača Marija Balotelija.\nAtletiko posmatra tursko "čudo od deteta"Real - Kako zameniti Benzemu?Šaćiriju prete smrću!Čelsi nudi novac i levog beka za vezistu Atletika?Milanovim mukama je kraj?\nFudbaleri Milana i Atletika iz Madrida sutra od 20.45 na San Siru igraju prvu utakmicu osmine finala Lige šampiona.\n"Mario Baloteli pravi razliku na terenu. Takođe, Milan ima mnogo kvalitetnih igrača kao što je Kaka. Moramo toga da budemo svesni. Želimo dobro da odigramo, pošto želimo dobar rezultat. Moramo mirno da uđemo u utakmicu", rekao je Vilja.\nBaloteli će sutra predvoditi napad Milana, a nastup Kake je neizvestan zbog povrede članka.\nAtletiko nije poražen ove sezone u grupnoj fazi takmičenja u Ligi šampiona, a u utakmicu ulazi posle pobede nad Valjadolidom od 3:0.\nMilan u utakmicu ulazi posle prvenstvene pobede protiv Bolonje, ali zauzima deveto mesto u Seriji A sa 31 bodom zaostatka za vodećim Juventusom.\nBaloteli je rekao da je Atletiko "veliki tim" i da taj duel nije borba izmedju njega i napadača španske ekipe Dijega Košte.\n"Atletiku dobro ide u prvenstvu, oni su veliki tim. Dijego Košta je odličan igrač, ali to neće biti borba između nas", rekao je Baloteli.\nU ekipi Klarensa Sedorfa zbog suspenzije neće biti Sulija Muntarija i Rikarda Montoliva.\n"Utakmica protiv Atletika će biti velika prilika da napravimo korak napred. Milan uvek ima šta da pokaže u Ligi šampiona. Verujem da će stadion biti pun, kao u stara vremena. Atmosfera i navijači će dati našim igračima ono što im je potrebno", rekao je Sedorf.\nRevanš utakmica na programu je 11. marta u Madridu.


Danas Skupština akcionara/dioničara “Elektroprenosa BiH”\n26.04.2016. / 9:07\nSARAJEVO, U Sarajevu će danas biti održana Skupština akcionara/dioničara kompanije “Elektroprenos BiH”.\nŽarić: Za investicije oko 270 miliona KM vlastitih sredstava\n02.03.2016. / 10:04\nSARAJEVO, “Elektroprenos BiH” za investicije u ovoj godini na raspolaganju ima vlastita sredstva u iznosu od oko 270 miliona KM, rekao je direktor kompanije Matan Žarić.\nPozitivno poslovanje kompanije “Elektroprenos BiH”\n02.09.2015. / 13:46\nBANJALUKA, Predsjednik Vlade Republike Srpske Željka Cvijanović izjavila je da je kompanija “Elektroprenos BiH” u prošloj godini pozitivno poslovala i da se otklanjaju određene primjedbe revizora.\nCvijanovićeva i Novalić na sastanku sa rukovodstvom “Elektroprenosa”\n29.07.2015. / 12:46\nBANJALUKA, U Banjaluci je u toku sastanak predsjednika Vlade Republike Srpske Željke Cvijanović i premijera Federacije BiH Fadila Novalića sa generalnim direktorom kompanije “Elektroprenos BiH” Matom Žarićem i članovima uprave ove kompanije.\nŽarić: Na raspolaganju 300 miliona KM za investicije\n09.06.2015. / 15:44\nBANJALUKA, “Elektroprenos BiH” za ovu godinu ima na raspolaganju 300 miliona KM za investicije u elektroenergetski sistem i do sada je zaključeno ugovora u vrijednosti od 55 miliona KM, izjavio je danas direktor ove kompanije Mato Žarić.\n09.02.2015. / 16:07\nBANJALUKA, Kompanija “Elektroprenos BiH” potpisala je tokom januara osam ugovora za realizaciju različitih projekata ukupne vrijednosti oko pet miliona KM.\nŽarić: U idućoj godini za investicije 283 miliona KM\n29.12.2014. / 9:14\nBANJALUKA, Generalni direktor kompanije “Elektroprenos BiH” Mato Žarić izjavio je da je ova kompanija stabilna i da za investicije u narednoj godini ima na raspolaganju 283 miliona KM.\nElektroprenos BiH: Postupak javnih nabavki u iznosu od 35 miliona KM\n11.09.2014. / 14:54\nBANJALUKA, Uprava “Elektroprenosa BiH” donijela je danas odluku za pokretanje postupka javnih nabavki u iznosu od 35 miliona KM.\nU Mostaru o raspodjeli dobiti\n22.07.2014. / 12:50\nMOSTAR, U Mostaru se održava sjednica Skupštine akcionara “Elektroprenosa BiH” na kojoj bi, između ostalog, trebalo da bude usvojen izvještaj o radu za 2013. godinu i donesena odluka o raspodjeli dobiti.\nKompaniji „Elektroprenos BiH“ potrebno još 200 ljudi\n17.07.2014. / 10:31\nSARAJEVO, Direktor “Elektroprenosa BiH” Matan Žarić rekao je da bi, prema planu prijema za ovu godinu, 200 ljudi trebalo da bude zaposleno u ovoj kompaniji za prenos električne energije.\n08.07.2014. / 14:23\nZVORNIK, Predsjednik Konfederacije sindikata Republike Srpske Obrad Belenzada smatra da bi prioritet na obnovi sistema “Elektroprenosa BiH” trebalo dati domaćim preduzećima, koja svojim kapacitetima mogu da zadovolje tim potrebama.


Četvrtina radnika Fijata Srbija tehnološki višak - 381 vesti\nBy RedakcijaPosted on June 8, 2022 June 8, 2022\nPredsednica Vlade Republike Srbije Ana Brnabić izjavila je juče u Kragujevcu da će 1.550 zaposlenih u Fijatovoj fabrici automobila zadržati posao, dok će 500 zaposlenih biti tehnološki višak.\nBrnabić je na konferenciji za novinare u zgradi Gradske uprave u Kragujevcu nakon sastanka sa sindikatima i predstavnicima Stelantis grupe čiji je deo fabrika „Fijat Srbija“, navela da je 500 zaposlenih, uključujući sve ranjive kategorije, što znači trudnice, majke s decom, invalide i porodice u procesu vantelesne oplodnje, bezbedno i od 1. jula će dobijati 100 odsto zarade, jer su do sada dobijali 65 odsto, zato što nije bilo značajne proizvodnje.\nPremijerka je ukazala na to da u drugu kategoriju od približno1.000 zaposlenih spadaju oni koji su potrebni za proizvodnju električnog vozila koje će Stelantis grupa praviti u Kragujevcu.\nOna je napomenula da će oni od 18 do 24 meseca provesti na radu u Stelantisovim fabrikama u Slovačkoj, Poljskoj, Italiji i Nemačkoj, nakon čega im je garantovan povratak na posao u Kragujevcu.\nBrnabić je dodala da će oni moći od sutra do kraja juna da se prijavljuju da li su zainteresovani da rade u inostranstvu.\nPremijerka je rekla da su dogovoreni i uslovi za odlazak zaposlenih u inostranstvo – 11 hiljada evra bonus pre polaska, minimalna plata od 800 evra (Slovačka) i 850 evra (Poljska) i bonus od šest hiljada evra po povratku u Srbiju, dok je porodicama obezbeđeno zdravstveno osiguranje.\nPrema njenim rečima, dogovoreno je formiranje radne grupe koja će odrediti visinu otpremnine i poziciju ljudi koji ne žele otpremninu i ne žele da odu u inostranstvo.\nRadnu grupu će činiti predstavnici sindikata, zaposlenih, Razvojne agencije Srbije (RAS) i Vlade Srbije, navela je Brnabić.\nTag: Fijat Srbija radnici Fijata tehnološki višak\nPrevious post: Narodna banka Srbije upozorava banke\nNext post: Registrovanje socijalnog preduzetništva ne podleže proveri


Klimatske promene: Upozorenja na katastrofu - BBC News na srpskom\nDopisnik u oblasti zaštite životne sredine\nU BBC-ijevoj emisiji Klimatske promene - činjenice, Atenboro je istakao kakva kriza preti planeti.\nRekao je da se suočavamo sa „nepovratnom štetom po prirodni svet, kao i sa kolapsom društava".\n„Za ovih 20 godina od kada sam prvi put pomenuo uticaj klimatskih promena na naš svet, stvari su se menjale mnogo brže nego što sam mogao da zamislim", rekao je Dejvid na početku filma.\n„Možda zvuči zastrašujuće, ali naučni dokazi ukazuju na to da bismo mogli da se suočimo sa nepovratnom štetom po prirodni svet i po zajednice, ako u narednih deset godina ne preduzmemo dramatične mere ."\n„Postoje i temperaturni padovi, pa neke godine nisu tako tople kao druge", rekao je Piter Stot iz britanske meteorološke službe.\n„Ali ono što primećujemo je stabilan i nepopustljiv temperaturni trend. Samo dve od poslednje 22 godine nisu na listi najtoplijih od kada se beleže temperaturni rekordi."\n„Prošle godine je urađena globalna procena gubitka leda na Antarktiku i Grenlandu i stvari su gore nego što smo zamišljali", kazao je Endru Šeferd sa Univerziteta u Lidsu.\n„Grenlandske ledene ploče se tope, nestalo je četiri biliona tona leda i danas se gubi pet puta više leda nego pre 25 godina."\n„U Sjedinjenim Američkim Državama, Luizijana je na liniji fronta klimatske krize. Zemljište tamo nestaje najbržom stopom na planeti - na svakih 45 minuta nestaje površina veličine fudbalskog stadiona", kaže Koleti Pičon Batl, direktorka organizacije Gulf Coast Center for Law & Policy.\nAutor fotografije, Julie Dermansky\nLjudi u Luizijani su primorani da napuste domove\n„Uticaj koji ovo ima na porodice je takav da mislim da nikada nećemo biti dovoljno pripremljeni."\n„Ponestaje nam vremena, ali i dalje ima nade", kaže.\n„Verujem da je imamo veće šanse da izbegnemo katastrofalnu budućnost ako bolje shvatimo pretnje sa kojima se suočavamo."\n„Ovo je hrabra politička odluka koju treba doneti", rekao je Kris Stark iz britanskog Odbora za klimatske promene.\n„Da li sada da napravimo korake koji će doneti male, ali ne baš i beznačajne troškove, ili da čekamo trenutak kada ćemo morati da se prilagodimo? Računica u vezi sa tim je jasna - troškovi mera koje mogu da se preduzmu su manji od troškova koje ćemo imati ako ne preduzmemo ništa."\n„Prvog dana protesta sam bila sama", rekla je ona, govoreći o odluci da stupi u štrajk i da, umesto u školi, sedi ispred švedskog parlamenta kako bi skrenula pažnju na klimatsku krizu.\n„Ali drugog dana, ljudi su počeli da mi se pridružuju... Ni u najluđim snovima nisam mogla da zamislim da bi to moglo da se dogodi tako brzo."\n„Promene dolaze, bilo da vam se to sviđa ili ne."\nZagađenje vazduha: London uveo eko taksu za automobile u centar\nKlimatske promene: Svet ide ka najtoplijoj deceniji, kažu meteorolozi\nSlučaj iseljenja porodice Lalović u 300 i 500 reči\nVideo, Zašto je nebo tamnije tokom pandemije, Trajanje 2,54\nVideo, Zašto ne možemo da poredimo vakcine protiv Kovida-19, Trajanje 2,20\nKad je britanska kraljica fotografisana kako se kikoće princu Filipu\nŠta je sve govorio princ Filip\nGeneral Jovan Divjak: „Oficir i džentlmen" ratnog Sarajeva\nZašto Putin možda ne planira napad na Ukrajinu\nKako funkcioniše kraljevska porodica i ko je sve čini


Kulturna sala u Kisaču rekonstruisana - Objektiv24\nKulturna sala u Kisaču rekonstruisana\nKulturni centar, Kisač, Miloš Vučević, razvoj grada, Novi Sad,\nZahvaljujući podršci Grada Novog Sada uspešno je realizovan projekat rekonstrukcije programske sale Kulturnog centra ''Kisač'' u kojoj su zamenjena sedišta, podna obloga, ugrađeno je centralno grejanje, a u toku je adaptacija tehničke sobe za majstore zvuka i rasvete.\n- Grad je putem Uprave za kulturu prošle i ove godine izdvojio nešto više od osam miliona dinara za rekonstrukciju sale koja je sada adekvatno opremljena, komfornija, i zadovoljava potrebe brojnih manifestacija koje se u njoj održavaju. To je još jedan pokazatelj da Grad vodi računa o ravnomernom razvoju. Aktivnosti Kulturnog centra ''Kisač'' takođe su deo projekta Novi Sad Evropska prestonica kulture. Međutim, na teritoriji MZ Kisač Grad realizuje i druge važne investicije kao što su obnova Kluba penzionera, ali i izgradnja atmosferske kanalizacije. Po završteku radova na kanalizacionoj mreži u Rumenki, steći će se tehnički uslovi da se aktivira mreža u Kisaču pošto treba da se priključi na tamnošnji prečistač otpadnih voda. Inače, slovačka zajednica je snažna veza između Slovačke i Srbije, a ta država je uvek podržala našu zemlju kada je reč o najtežim pitanjima – rekao je gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević.\nOn je iskoristio posetu tom naselju da ukaže na značaj rešavanja pitanja upravljanja grobljima, rekav da će Grad poštovati svaku odluku koju donesu Kisačani.\n- Zakon predviđa da komunalne usluge mogu da vrše lokalne samopuprave, a grobljima mogu upravljati ili verske organizacije ili jedinice lokalne samouprave. Šta god da Kisačani odluče mi ćemo poštovati, ali naglašavam da je bilo koje rešenje mimo zakona neodrživo – rekao je gradonačelnik Vučević. Direktor Kulturnog centra ''Kisač'' Pavel Surovi izrazio je zadovoljstvo što to naselje, iako je na periferiji Novog Sada, nije zapostavljeno od strane Grada.\n- Grad uvek podrži investicije koje su za nas važne, i sledeći naš korak je rekonstrukcija letnje sale koja će biti galerijski prostor. Više od tristo godina mi smo uz našu braću Srbe i zajednički se zalažemo za ravnopravnost i demokratiju – izjavio je Pavel Surovi.


НАЈВЕЋИ АМЕРИЧКИ КОШМАР СЕ ОСТВАРУЈЕ: Русија и Кина се уједињују у заједничком незадовољству\nNAJVEĆI AMERIČKI KOŠMAR SE OSTVARUJE: Rusija i Kina se ujedinjuju u zajedničkom nezadovoljstvu\n01-02-2019 11:56 Ratni izveštaji Naoružanje Svet Planeta\nPutin i Si (Foto: RIA Novosti)\n"Vol strit žurnal" podsjeća da je bivši savetnik američkog predsednika za nacionalnu bezbednost Zbignjev Bžežinski davno upozorio da najveća opasnost za SAD i njene interese dolazi od "velike koalicije" Kine i Rusije, koje "ne ujedinjuje ideologija, već zajedničko nezadovoljstvo".\nZbližavanje "nezadovoljnih" može uskoro iz prostora hipoteze preći u geopolitički faktor jer Peking i Moskva sve više usaglašavaju svoje poteze, osećajući da ih SAD ugrožavaju.\nOdnosi SAD i Rusije zaoštreni su u mnogim regionima, od Bliskog istoka, do Istočne Evrope, a spoljnopolitičke elite u Vašingtonu sve više su saglasne da je Kina glavni strateški protivnik SAD jer se Kinezi i Amerikanci međusobno suprotstavljaju u sferi trgovine, kao i Južnokineskom moru.\nAmerički list napominje da kineski predsednik Si Đinping ističe kako je ruski lider Vladimir Putin njegov "najbolji i najbliži prijatelj". On je poručio još 2013. godine da su "rusko-kineski odnosi - najvažniji bilateralni odnosi u svetu".\n"Vol strit žurnal" upozorava da američki analitičari potcenjuju rusko-kinesku vojnu saradnju. Međutim, Rusija je počela da prodaje Kini naprednu vojnu tehnologiju i sistem protivvazdušne i protivraketne odbrane "S-400". Moskva i Peking razmenjuju obaveštajne i analitičke informacije.\nIpak, u Rusiji sazreva svest da su male šanse za bolje odnose sa Zapadom, pa sve više Rusa uči kineski jezik i putuje u Kinu.\nPravilna globalna strategija SAD mora biti više realistična i da uvažava opasnost saveza Moskve i Pekinga, a isto tako sa većim umećem da prilazi osnivanju koalicije sa drugim državama kao odgovoru na tu pretnju, navodi list.\nO padu višenamenskog lovca Miraž 2000 pročitajte OVDE.\nRusko-kineski udarac na SAD\nSAD u panici zbog kineskog leta na Mesec: Peking ima tajno oružje nezamislivih moći\n„Najavljeni železnički sporazum između lažne države i Srbije uhvatio nas je nespremne“


Ne postoji postupak protiv ministra Ljajića – SDP Srbije\nNe postoji postupak protiv ministra Ljajića\nPočetna/Vesti/Ne postoji postupak protiv ministra Ljajića\nPovodom optužbi Vojislava Šešelja da je ministar za trgovinu, turizam i usluge Rasim Ljajić vođa narko-kartela u Srbiji, ministar je demantovao te navode i zatrazio od pravosudnih organa da utvrde sve činjenice.\nU odgovoru Tužilaštva navodi se da se protiv ministra Rasima Ljajića ne vodi krivični postupak za bilo koje delo za koje se gonjenje preduzima po službenoj dužnosti, pa tako ni za delo neovlašćene proizvodnje i stavljanja u promet opojnih droga.\n”Ovim putem Vas obaveštavamo da je ovo tužilaštvo izvršilo tražene provere preko Ministarstva unutrašnjih poslova, kao i uvidom u pisarnicu ovog tužilaštva, nakon čega je utvrđeno da se protiv Vas ne vodi bilo kakav krivični postupak za bilo koje krivično delo za koje se gonjenje preduzima po službenoj dužnosti, pa tako ni za krivično delo neovlašćena proizvodnja i stavljanje u promet opojnih droga iz člana 246 KZ’’\nPodsećamo, Šešelj je optužbe na račun ministra Rasima Ljajića iznosio u više navrata.\nLjajić je i tada odgovorio da bi, posle tako ozbiljnih optužbi, javni tužilac morao da reaguje.\n”Ili on da odgovara za laži, ili ja da odgovaram za to za šta me optužuje.\nU nastavku teksta nalazi se odgovor Tužilaštva za organizovani kriminal.


Specijalni sud za zločine OVK uputio 15 novih poziva u Prištinu - 25.09.2019, Sputnik Srbija\nTužioci Specijalnog suda u Hagu, formiranog za zločine koje su počinili bivši pripadnici takozvane OVK nad Srbima i drugim nealbancima tokom poslednjih sukoba... 25.09.2019, Sputnik Srbija\n22:45 25.09.2019 (Osveženo: 22:48 25.09.2019)\nCC BY-SA 3.0 / wikipedia/Europol Headquarters / Sedište suda za OVK nalazi se u bivšoj zgradi Evropola u Hagu\nCC BY-SA 3.0 / wikipedia/Europol Headquarters /\nTužioci Specijalnog suda u Hagu, formiranog za zločine koje su počinili bivši pripadnici takozvane OVK nad Srbima i drugim nealbancima tokom poslednjih sukoba na KiM, uputili su petnaestak novih poziva za saslušanje bivšim pripadnicima te terorističke paravojske.\nTo je, prema pisanju „Gazete ekspres“, potvrdio potpredsednik takozvanog udruženja kosovskih veterana i bivših pripadnika terorističke OVK Nasim Haradinaj, dodavši da su ovog puta pozive dobili bivši pripadnici takozvane OVK, ali i civili.\nNasim Haradinaj je rekao da se Specijalni sud prema pripadnicima takozvane OVK odnosi kao prema robovima. Smatra da su ti pozivi na saslušanja „podsmeh kosovskim institucijama“, prenosi Tanjug.\nHaradinaj kaže da su ti pozivi za saslušanje besmisleni i njima se neki pozivaju kao svedoci, neki kao osumnjičeni, a neki i kao osumnjičeni svedoci.\n„Te pozive oni šalju kao da smo mi robovi“, rekao je Nasim Haradinaj.\nKaže da je o nehumanom odnosu Specijalnog suda prema bivšim prpadnicima terorističke OVK ovo takozvano udruženje obavestilo advokate Kraljevskog suda u Velikoj Britaniji.\n„Na sastanku sa advokatima Kraljevskog suda Velike Britanije koji smo imali bili su iznenađeni našim žalbama na takav pristup Specijalnog suda. Obećali su nam da će se pozabaviti ovim pitanjem i da će nalaze objaviti u najpopularnijim britanskim i američkim novinama, a obećali su i da će se obratiti i tužiocima Specijanog suda“, rekao Nasim Haradinaj.\nNasim Haradinaj je potvrdio da je bivši pripadnik teroristićke OVK Petrit Bojadžiju otputovao u Hag, gde će danas biti saslušan u tužilaštvu Specijalnog suda.\n10:20U zemljotresu na Kritu stradao čovek radeći crkvi


Grupa IMP oduševljena Konstraktom\nTanjug 19. aprila 2022. 16:44\nBEOGRAD – Bugarsko-čileanska hard rok grupa “Intelligent Music Project” (IMP), na čelu sa pevačem Ronijem Romerom i gitaristom Biserom Ivanovim, koji će predstavljati Bugarsku na Pesmi Evrovizije ove godine u Torinu, boravila je danas u Beogradu, gde su u razgovoru s novinarima rekli da su oduševljeni srpskom predstavnicom Kontraktom.\nOni će u Torinu nastupiti sa svojom novom pesmom „Intention“ (2021).\nRomero je primetio da je Beograd, u kome je prvi put, prelep grad sa veoma divnim ljudima, prijatnom atmosferom, ukusnom hranom i zabavom.\nPevač je istakao da poslednjih nekoliko meseci vredno rade na koreografiji za nastup, posvetili su se tome u potpunosti.\nSa srpskom predstavnicom u Torinu su se upoznali nedavno u Izraelu, rekao je. „Oduševila nas je svojim neobičnim nastupom, to je bio pravi performans, zaista je snimila veoma hrabru pesmu, neuobicajenu za ovo takmičenje. Divna je osoba i ima odličnu pesmu“, rekao je Romero.\nIznenadilo ih je uključenje srpske predstavnice Kontrakte putem video linka, posebno kada ih je pozdravila na čistom bugarskom jeziku.


Vozači Auto-transportnog preduzeća (ATP) "Pančevo", njih ukupno 100, potpisali su blanko ostavke nezadovoljni sadašnjim uslovima rada i platama, a svoje zahteve predali su nadležnima i istakli da ako se oni ne ispune, od utorka stupaju u štrajk.\nOvim povodom čelnici preduzeća zakazali su za danas sastanak sa predstavnicima "Ariva Litas", sa kojim bi trebalo da bude sklopljen ugovor o privatno-javnom partnerstvu, pišu "Večernje novosti". Sastanku će prisustvovati i vozači ATP "Pančevo".\n- Ostavke smo potpisali jer smo nezadovoljni sadašnjim uslovima koji vladaju u firmi i malim platama za koje radimo - poručili su nezadovoljni vozači za ovaj list.\nOni su tom prilikom dodali da njihovi uslovi nisu ekstremni, te da traže minimalno povećanje plata.\n- Ako se to ne usvoji, u utorak nećemo biti na radnom mestu za volanom - precizirali su.\nATP rešio problem sa gorivom, AUTOBUSI OPET VOZE od Pančeva do Beograda\nNakon više od sat vremena blokiranog saobraćaja na Studentskom trgu TROLE PONOVO VOZE\nNIŠTA OD ŠTRAJKA U PANČEVU Vozači ATP-a postigli dogovor sa rukovodstvom, ali i dobili NOVE OBAVEZE


"Rayanair" ponovo komentarisala izjave Đokovića da nije antivakser\n15/02/2022 | 14:26\nKompanija “Rayanair” ponovo “pecnula” Đokovića zbog izjave da nije antivakser\nKompanija Rayanair ponovo je danas na društvenim mrežama komentarisala stavove i izjave tenisera Novaka Đokovića u vezi vakcinacije.\nNaime, Đoković u intervjuu za britanski BBC govorio je o svojim stavovima o vakcinaciji protiv kovida i budućim nastupima.Rekao je da bi radije žrtvovao buduće teniske trofeje nego da bude primoran da dobije vakcinu protiv kovida-19.\nĐoković je u intervjuu rekao da ne bi trebalo da ga povezuju sa antivakserskim pokretom, ali da podržava pravo pojedinca na izbor.\n“Mi nismo aviokompanija, ali letimo avionima”, objavljeno je na zvaničnom Tviter nalogu kompanije Rayanair, aludirajući time na Novakovu izjavu da nije antivakser, ali da ne želi da se vakciniše.\nKompanija Rayanair je na Fejsbuku podelila link sa intervjuom za BBC a iznad posta napisali su I komentar u šaljivom duhu: Prvi put ste to čuli ovde.\nNa ovu objavu na Fejsbuku za kratko vreme “pristiglo” je skoro 200 komentara, veoma različitih – od onih da se izjava Đokovica može smatrati logičnom, i da nikoga ne treba ni na šta prisljavati, pa ni da se vakciniše.\nTakodje neki smatraju da treba verovati u nauku i vakcinisati se. Bilo je i komentara onih koji su se vakcinisali ali smatraju da prinuda na vakcinaciju uskraćuje osnovna ljudska prava i da se Đoković zalagao za ono u šta je verovao I da to treba poštovati.\nMeđutim bilo je I komentara upućenih samoj komaniji Rayanair.\nBolje se fokusirajte na korisničku podršku i refundiranje troskova, ljudima je dosta svega u poslednje dve godine, a vi ništa ne činite, navodi se u jednom od njih.\nOvo nije prvi put da se aviokompanija oglašava na ovakav način\nInače ova avio kompanija se i ranije oglašavala sličnim komentarima.\nNa zvaničnom Tviter nalogu ove kompanije nakon što Đokoviću nije odobobren nastup na Australijan openu objavljena je slika teniskog terena na kom je polje igre obeleženo kao „Australija“, dok je deo izvan opisan kao „NIje Australija“ u trenutku takozvanog „oka sokolovog“. Loptica koja odskače je postavljena odmah pored linije terena, ali u autu, a kao propratni tekst navedeno je tada: “Zvanični pregled – aut”.\nOva “šala” izazvala je veliki broj negativnih komentara od strane pratilaca Rajanera.\nPoljoprivrednici traže ispunjenje zahteva, očekuju odgovor do kraja nedelje