Dokaza da nisu u krivu nije malo. Dovoljno je, na primer, navesti usvajanje većine zakona u Narodnoj skupštini po hitnoj proceduri, masovno odbijanje amandmana koje su na zakone predlagali poslanici opozicionih partija i hroničan izostanak javne rasprave. Tu manjkavost u radu parlamenta kritikuje i Evropska komisija u svojim godišnjim izveštajima, a naročito nepovoljan poslednji, bio je, veruje se, jedan od razloga za predsednikov zahtev mandatarki da oformi i ovaj resor.\nDalje, ni razgovori predstavnika vlasti i opozicije organizovani na Fakultetu političkih nauka, s jeseni prošle godine, a nakon što je deo opozicionih poslanika napustio rad parlamenta u plenumu, nisu dali rezultat. Konačno - nema dijaloga s Vučićem je rečenica koju je većina opozicionih lidera izgovorila u nekom trenutku tokom vlasti SNS-SPS, što se može proveriti jednostavnom pretragom na Guglu.\nVlada koja je dozvolila da ostane bez opozicije i u koju su ušle skoro sve parlamentarne stranke, mora da opravda potrebu za tolikim nacionalnim jedinstvom ili da bar fingira da postoji izvestan sukob mišljenja\nZa građanina koji o tome ne mora da zna, dovoljan dokaz „monizma“ je oskudica objektivnih informacija u medijima u kojima nema sučeljavanja ni druge strane, ma o kojoj strani je reč. Hronološki, predavanje ključeva uredničkih soba u ruke inženjera vlasti išlo je lako i na samom početku. Usledio je javni obračun sa novinarima i medijima koji nisu po volji vlasti i prozivkama i optužbama da rade za nekog drugog.\nUkopavanjem medija u rovove proizvele su se dve publike, koje očekuje nastavak - ma kakvu kritiku na račun druge strane. Istinito izveštavanje izgubilo je, zajedno sa argumentima zasnovanim na činjenicama, bitku pred poluistinama, lažnim vestima sa društvenih mreža i prećutkivanjem u cilju zadovoljenja publike i „viših“ interesa, koji, jasno je, nisu i opšti.\nDanas je istovremeno nemoguće opovrgnuti da je Aleksandar Vučić jedna od javno najkritikovanijih ličnosti u istoriji srpske politike. Ali ni da se većim delom ta kritika zasniva na uvredama i ličnim, često vulgarnim, diskvalifikacijama koje, suprotno nameni, upravo služe kao dokaz da „sloboda mišljenja nikad nije bila veća“.\nNjegovi najuticajniji oponenti, deklarativno zagovornici slobode i razlika, često se služe gromoglasnom kritikom bez pokrića, hiperbolama i opštim fatalističkim ocenama o „diktaturi“, „fašističkom režimu“, „teroru“, „radikalskoj DNK“, „bitangama“, „ludacima“, „protuvama“, društvu kao „septičkoj jami“. S tom kritikom Vučić se rado obračunavao i neretko ju je uspešno diskreditovao istovremeno se njome služeći da skrajne i ne odgovori na onu kritiku koja je dolazila sa činjenicama o brojnim aferama naprednjačke vlasti.\nJoš idealnijom atmosferu za vlast čini okolnost da ko se odmah ne složi sa pretpostavljenim antivučićevskim stavom lako biva obeležen, pa je za mnoge javne ličnosti postalo lagodnije da ih prorežimski tabloidi časte svojim uobičajenim epitetima „lažov“, „lopov“, „bednik“ „ljotićevac“, nego da postanu kolaboracionisti. Ta osnovna podela društva stvorila je nikad jasniju liniju po svim mogućim temama - od socijalnih do spoljnopolitičkih.\nJedan od razloga za novi resor je i izveštaj EK u kom se ukazuje na manjkavosti u radu parlamenta - usvajanje zakona po hitnoj proceduri, odbijanje opozicionih amandmana i hroničan izostanak javne rasprave\nDa li, međutim, oni koji kritikuju nedostatak razgovora i smatraju se pozvanim da tumače stanje društva imaju pravo da od razgovora odustanu čak i ako njihov sagovornik, kod koga je vlast, u razgovor ne veruje?\nPredsednik SANU Vladimir Kostić napisao je nedavno upozoravajući tekst za NIN u kome konstatuje da sa „neprihvatljivom ravnodušnošću i neodgovornošću posmatramo sevanje povremenih varnica“ i ulazimo u rebus netolerancije prema drugačijem stavu u kome rešenje može da postane: ne da ga ubedi, već da ga ubije.\nVlast koja dozvoli da ostane bez opozicije, a ne planira ratno stanje kao vlada Vinstona Čerčila 1940, mora da se snađe da opravda potrebu za nacionalnim jedinstvom toliku da u vladu mora da uključi skoro sve skupštinske liste. I da drugačije ventilira pluralizam ili barem fingira sukob mišljenja.\nČak ni to se, naravno, neće dogoditi kroz jedno ministarstvo, jer odavno već ni prva među ministrima ne krije da odluke ne donosi bez konsultacije s predsednikom i da faktički ni ona sama nema moć za tako krupan posao. Ali se može naizgled događati kroz organizacije civilnog društva koje bi, po uzoru na druge svetske modele ministarstava za dijalog, tako mogle biti uključene u vlast, a da se njihov uticaj formalno ne vidi i ne priznaje. Idealan paket za to čine i druga dva parčeta istog resora - ljudska prava i ravnopravnost polova.\nU Skupštini neće biti pluralizma i Vlada, koju će najverovatnije podržavati 247 od 250 poslanika, moraće da ga prizove. Ako ne zbog EU, ono zato što jednoumlje vodi u revoluciju. Ako ne kroz raspravu, ono kroz takozvano osluškivanje potreba društva na čije tumačenje u ovom veku tapiju drži takozvani civilni sektor. Da li je to dobra ili loša vest?\nNeka primer ozloglašene Turske ostane samo na tome da je 2008. u partnerstvu sa EU pokrenut program Civilnog društvenog dijaloga kroz koji je već u prvoj godini u saradnji sa NVO distribuirano 19,3 miliona evra. U Rumuniji je kroz ad hok Ministarstvo za javne konsultacije i društveni dijalog pokrenut program i podeljen novac za transparentnost i saradnju administracije sa NVO.\nvucic erdogan press 10 opt\nNajilustrativniji je, pak, primer Malte, čija je bivša ministarka za društveni dijalog, zaštitu potrošača i građanske slobode Helena Dali toliko zaslužna za prodor prava manjinskih seksualnih grupa i njihovo ozakonjenje, da je uz brojne evropske nagrade, 2019. postala i evropska komesarka za jednakost.\nDok je Dali pohodila oblast građanskih sloboda, medijska slika, kao uzrok i posledica društvenog dijaloga na Malti je, ipak, ostala nesrećna. Rezultat tog stanja, a svega godinu dana nakon što je EK primetila da su u poređenju sa drugim članicama „mediji na Malti na izrazit način u rukama političkih stranaka“, 2017, ubijena je Dafne Karuana Galicija, koja je istraživala umešanost porodice premijera u kriminal, a tekstove o tome mogla je da objavljuje samo na svom blogu.\nRešenje za dijalog kog nema svakako nije da ga ne bude. Potreba je hitna, a odgovornost za smirivanje razlika i podizanje tolerancije za drugačije mišljenje - na vlasti je. Ali jedan od resora jednog ministarstva, ako ima političke volje, može da obezbedi samo ono i taman koliko je sedam NVO proletos zatražilo od vlasti i od EU - da se započne „ozbiljan dijalog o stanju i budućnosti demokratije u Srbiji“. Dok taj dijalog započne i zaživi, srpskim vodama će proteći najozbiljnije teme poput KiM, izmena Ustava i odluka o spoljnopolitičkom kursu, o kojima i u tih sedam mejnstrim organizacija, uostalom, vlada sasvim isti, monolitan stav.\nNajviše povoda da se sumnja u mogućnost da kroz taj resor progovori društvo, ne daju, međutim, pojedinačni ciljevi NVO ni Vučićeva ličnost, nego zvanična politika države, obavezane da teži modelu liberalne demokratije. O uvažavanju potreba društva sledbenicima tog modela, jedan od ideologa, a svakako najveći obožavalac, Frensis Fukujama, u Nedeljniku, jula 2018, poručuje: „Nekada je u demokratijama važno da ljudi imaju osećaj da ih neko sluša, da neko obraća pažnju, da se konsultuje s njima, bez obzira na to da li će ih poslušati“, objasnio je tvorac teorije o „krajnjoj vladavini“.\nFukujama, dakle, ne zamera nedostatak dijaloga nego nedostatak iluzije o dijalogu i tako pruža krunski dokaz i o mogućem lažiranju dijaloga u budućoj srpskoj vladi. Na njega se, međutim, još niko nije pozvao, jer isti model priželjkuje i glavna baza Vučićeve kritike, kao i najbrojniji predstavnici civilnog sektora.\nMinistarstvo za ljudska prava, ravnopravnost polova i društveni dijalog\nKapitalizam se danas suočava sa 3 VELIKE KRIZE, ali u svemu imamo jednu LOŠU I JEDNU DOBRU VEST\nKapitalizam se suočava s barem tri velike krize. Pandemijom uzrokovana zdravstvena kriza brzo je potpalila fitilj ekonomske krize čije se posledice po finansijsku stabilnost još ne mogu sagledati, a sve ovo se dešava u okolnostima klimatske krize koja se ne može rešiti ako se budemo pretvarali da je sve kao i obično. Pre samo dva meseca, mediji su bili prepuni zastrašujućih prizora opsegom i težinom zadatka ophrvanih vatrogasaca, ne opsegom i težinom zadatka ophrvanih zdravstvenih radnika. (Da biste nastavili sa čitanjem ovog teksta, potrebno je da se pretplatite na neki od "Blic premium" paketa)\nTRI TAČKE ZA SRBIJU "Kao patriotizam i nacionalni cilj nam se podmeću SNOVI O VELIKOJ SRBIJI i odavno izgubljenim teritorijama"\nCelog života sam se borio za demokratiju i slobodu, protiv jednoumlja, apsolutizma, represije i nepravde. Borio sam se protiv svega ovoga što u Srbiji danas živimo svakodnevno, protiv straha, poniženja i bede, protiv onoga što nas sprečava da krenemo napred. Borio sam se, borim se, i uvek ću se boriti za budućnost Srbije. Bez obzira na ličnu cenu, težinu borbe i posledice koje ću snositi.


Mali: Veće plate do kraja godine, a penzije od 1. januara - Infobrif\nMali: Veće plate do kraja godine, a penzije od 1. januara\nObjavljeno 5.09.2019. u 09:25\nMinistar finansija Siniša Mali rekao je da će penzioneri do kraja godine dobiti jednokratnu pomoć od 5.000 dinara, a da se povećanje penzija očekuje od prvog januara 2020. godine. Zaposleni u javnom sektoru mogu očekivati povećanje plata do kraja godine, piše RTS.\nGostujući u Dnevniku RTS-a, Siniša Mali je rekao da će svi penzioneri do kraja godine dobiti jednokratnu pomoć od 5.000 dinara, a da se povećanje penzija očekuje od prvog januara 2020. godine.\n„Do kraja godine naši najstariji sugrađani treba da očekuju jendokratno 5.000 dinara, ako kalkulacije budu tačne, uz povećanje od 1. januara – videćemo koliko će biti shodno švajcarskoj formuli“, kaže Mali.\nVučić: Sledi povećanje plata i penzija do kraja godine\n„Do kraja godine biće povećanje plata u javnom sektoru, vrlo brzo za desetak dana, samo da pogledamo kako nam stoji budžet, do polovine septembra znaćemo koliki će procenat povećanja biti“, istakao je ministar.\nMali ističe da postoji veliki broj izazova, usporava nemačka ekonomija, evrozona – sve to može da utiče na stope rasta naše ekonomije.\n„Situacija u budžetu je takva da rezultati ekonomskih reformi iz 2014. godine daju za pravo da rezultate i efekat vratimo građanima Srbije kroz povećanje plata i penzija“, istakao je Mali. Kvalitet života po pitanju infrastrukture raste shodno tome da investiramo što više kroz nacionalni ivesticioni program, a sa druge strane, ističe Mali, želimo da životni standard što pre dođe do nivoa koji je potreban. „U decembru ćemo sa povećanjem plata imati prosečnu platu od preko 500 evra. Dakle, počeli smo sa 320, pre par godina, polako ali sigurno idemo ka podizanju životnog standarda bez ugrožavanja makroekonomske stabilnosti, kroz stabilne finansije“, zaključio je Mali.\nTrend rasta direktnih stranih investicija\nUgledni časopis Fajnenšel tajms u najnovijem broju objavio je da Srbija privlači skoro 12 puta više stranih investicija nego ekonomije njene veličine.\n„Ovo je veoma dobra vest za građane, samo u roku od tri nedelje dve dobre vesti. Najpre smo proglašeni za rekordera po pitanju broja stranih direktnih investicija, 107 prošle godine. Pre dva dana i po obimu investicija smo broj jedan u svetu, dominira kineska fabrika u Zrenjaninu“, ističe Mali.\nRekao je da ga ohrabruje da je u prvih šest meseci ove godine imamo 1,9 milijardu evra stranih direktnih investicija što je 31,1 odsto više nego u istom periodu prošle godine.\nMinistar finansija kaže da imamo trend rasta stranih direktnih investicija, a sa više investicija ima i više novca u budžetu, uz manju stopu nezaposlenosti.\n„Pre par dana Zavod za statistiku izašao je sa podatkom da nam je stopa nezaposlenosti 10,3 odsto od kada se taj parametar računa, od 2004. godine – nikada nam niža stopa nezavisnosti nije bila, sa suficirom u budžetu naša ekonomija je na zdravim nogama i to je posledica teških ekonomskih reformi od 2014. godine“, istakao je Mali.\nDomaće investicije rastu kao i strane\nPrema njegovim rečima, i domaće investicije rastu kao i strane. „Mi smo zbog teške ekonmske situacije pre 2014. bili malo zatvoreniji, nismo bili atraktivni za direktne strane investicije a one privlače više medijske pažnje. Tu su i domaće investicije i država podstiče njihov rast na dva načina“, ukazuje ministar finansija.Prema njegovim rečima, to je dobra poreska politika i dalje smanjenje opterećenja na zarade.\n„Smanjenje opterećenja na zarade uradili smo prošle godine, uradićemo to i ove za narednu godinu. Pre samo dve godine, opterećenje na zarade je bilo 63 odsto, sada je 62 odsto. Ukoliko potvrdimo naš dogovor sa MMF-om od naredne godine biće 61 odsto – polako smanjujemo to opterećenje“, rekoa je Mali.\nSa povoljnim kreditima i okruženjem podstiče se i privatni sektor da investira, ukazuje Mali.\nJednokratna pomoćPenzijePovećanje plataSiniša Mali\nU naletu uragana Dorijan broj žrtava povećan na 20\nĐilas: Radikalsko blato je njihov teren, ne moj


Evropski sud razmatra politiku vraćanja migranata - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Evropski sud razmatra politiku vraćanja migranata\nManje od 40 odsto migranata nerešenog statusa kojima je naloženo da napuste EU, odlazi u svoju zemlju ili treću zemlju, posebno zbog teške saradnje sa tim državama, ocenio je danas Evropski revizorski sud.\n1Piše: Beta/AFP 28. jula 2020. 18.10\nOvaj sud je najavio da razmatra efikasnost mera koje je od 2015. usvojila Evropska komisija za olakšavanje „readmisije“ i „vraćanja“ migranata.\n„Pitanje najboljeg načina upravljanja migracijama se postavlja kao hitno po EU i njene države članice“, ističe u saopštenju Leo Brinkat (Brincat), član suda zadužen za ovu reviziju koja će biti objavljena na leto 2021.\n„Spoljna dimenzija migracione politike biće izuzetno važan aspekt tog novog pakta“, istakao je danas portparol Evropske komisije Adalbert Janc (Jahnz).\nOko 38 odsto se vraća u zemlju porekla ili u poslednju zemlju tranzita pre ulaska u EU. Ovaj prosek je ispod 30 odsto za povratak u zemlje izvan evropskog kontinenta.\nEU je takodje zaključila 18 pravno obavezujućih sporazuma sa trećim zemljama, ali i više neformalnih aranžmana, a počela je i pregovore sa nekoliko država.\nRevizorski sud smatra da „trenutno ne postoji jasan pregled“ evropskih finansija za saradnju sa trećim zemljama na tim readmisijama. Sud, medjutim, navodi da je identifikovao oko 60 projekata vezanih za ta pitanja, a koji predstavljaju ukupno 641 milion evra.\nRevizori će se posebno fokusirati na 20 projekata sprovedenih sa 10 zemalja čiji su državljani najbrojniji među neregularnim migrantima koji su ostali u EU (isključujući Siriju), a to su Avganistan, Maroko, Pakistan, Irak, Alžir, Nigerija, Tunis, Indija, Bangladeš, Gvineja.\nevropski sud, MigrantiBrisel\nEvropski sud presudio protiv Orbana oko Soroševog univerziteta\nSlovenija izgubila spor sa Hrvatskom o nazivu vina teran\n29. jula 2020. u 17.48\nPoslednja tranzitna zemlja pre ulaska u EU mu dodje SRB…


► U petak novo suđenje Milutinu Jeličiću Jutki\nU Opštinskom sudu u Kruševcu, u petak u 12 sati, zakazano je ročište u postupku koji se vodi protiv Milutina Jeličića Jutke, bivšeg predsednika Opštine Brus, zbog seksualnog uznemiravanja sekretarice Marije Lukić.\nOčekuju se da policija privede Jeličića pred sud jer se nije pojavio na prethodnom ročištu koje je bilo zakazano za 19. jun.\nSudija je tada rekao da "policija nije mogla da ga nađe".\nMeđutim, samo dva dana kasnije, Jeličić se pojavio na glasačkom mestu u Brusu kako bi glasao na lokalnim i parlamentarnim izborima.\nNa lokalnim izborima u Brusu lista Milutina Jeličića Jutke "Za moderan Brus" osvojila je 2.146 glasova i sedam od mogućih 29 mandata.\nPočetkom jula Jeličić se pojavio pred sudom u Beogradu, po tužbi koju je podneo protiv "Blica".\nDesetine hiljada Izraelaca protestovale protiv Netanjahua širom zemlje\nDesetine hiljada Izraelaca koji pozivaju na ostavku premijera Benjamina Netanjahua protestovale su večeras širom zemlje, tvrdeći da on nije podoban da vlada dok mu se sudi za korupciju,...


Incko pozvao vlasti BiH da što pre usvoje budžet za 2020.\nVisoki predstavnik međunarodne zajednice u BiH Valentin Incko izjavio je da je usvajanje budžeta na državnom nivou neophodno kako bi BiH mogla da adekvatno odgovori na krizu koja je izazvana širenjem epidemije korona virusa u zemlji.\nOn je pozvao Predsedništvo BiH, Savet ministara BiH i Parlamentarnu skupštinu BiH da hitno usvoje redovni budžet na državnom nivou za 2020. godinu.\n"To bi otklonilo ograničenja svojstvena privremenom finansiranju, a koja mogu ozbiljno uticati na sposobnost BiH da adekvatno odgovori na krizu zbog koronavirusa ili bilo koju drugu vanrednu situaciju s kojom se BiH može suočiti", ocenio je Incko, saopšteno je iz OHR-a.\nPrema njegovim rečima, nepostojanje budžeta bi takođe uticalo na sposobnost bh. institucija da provode svoje ustavne i zakonske obaveze, uključujući i organizaciju opštinskih izbora u oktobru 2020. godine, kao i mnoga druga značajna pitanja.\nVisoki predstavnik u BiH je u potpunosti podržao koordinisane mere koje su preduzele vlasti na različitim nivoima u BiH kako bi se suprotstavile pandemiji korona virusa.\n"Ovi teški dani su pokazali da politički i institucionalni lideri mogu efikasno raditi zajedno za isti cilj. Nastavak tesne saradnje i koordinacije, kao i hitan fokus na ciljanim merama može osnažiti bosanskohercegovačke vlasti na svim nivoima da adekvatno odgovore na krizu i zaštite zdravlje stanovništva", istakao je Incko.\nTe mere, dodao je, podrazumevaju, pre svega, osiguravanje neometanog i odgovarajućeg finansiranja i neprekidnog funkcionisanja institucija BiH.\nIncko je dalje ocenio da političari ni pod kojim okolnostima ne treba da koriste ovu krizu za promociju drugih ciljeva.\n"Jednostrane i nekoordinisane aktivnosti ne doprinose značajno borbi protiv korona virusa. Štaviše, one odvlače pažnju i resurse iz drugih oblasti, gde bi njihovo prisustvo i pomoć bili od stvarne koristi građanima", istakao je Incko.\nVisoki predstavnik je pozvao građane da se u potpunosti pridržavaju uputstava koje dobiju od nadležnih organa.\n"Bez sveobuhvatne saradnje svakog pojedinca, ovaj virus ne može biti stavljen pod kontrolu i prouzrokovaće dalju nesagledivu štetu. Umesto toga, građani trebaju pokazati da su najbolji onda kada su suočeni s najvećim izazovima", zaključio je Incko.


Deo odbornika na jugu Srbije formirao asocijaciju albanskih opština\nPreševo, ilustrativna fotografija\nPredstavnici pet političkih stranaka iz Preševa, Bujanovca i Medveđe formirali su na zajedničkoj sednici asocijaciju te tri opštine, a cilj je, kako navode, da Albanci na jugu Srbije dobiju ista prava koja imaju Srbi u Zajednici srpskih opština na Kosovu, na osnovu briselskog sporazuma koji su u avgustu potpisali premijeri Srbije i Kosova.\nSkupom je predsedavao predsednik Nacionalnog saveta Albanaca Jonuz Musliu, a prisustvovala su 43 od 74 odbornika, kao i predsednici opština Preševo i Bujanovac Ragmi Mustafa i Nagip Arifi, i predstavnik grupe građana Ramiz Ljatifi.\nJonuz Musliu je novinarima posle sednice rekao da se prava koja traže pre svega odnose na ona u oblasti policije, sudstva, zdravstva. On je naveo i da je osnivanje asocijacije u skladu sa pravnim sistemom Srbije, “jer Albanci ne traže ništa više od onoga što imaju Srbi u ZSO”.\nMusliju nije precizirao čime će se konkretno baviti asocijacija i koja će ovlašćenja imati, ali je rekao da će uskoro biti formirane radne grupe koje će raditi na donošenju statuta.\nSednici nisu prisustvovali odbornici iz Medveđe, u kojoj se u nedelju održavaju lokalni izbori, a Musliu rekao je da veruje da će se i oni uskoro saglasiti s tom odlukom.\nSednici nisu prisustvovali ni odbornici Demokratske unije Albanaca Rami Zulfijua i Pokreta za demokratsko delovanje Rize Haljimija.\nHaljimi je izjavio da podržava osnivanje asocijacije opština u kojima žive Albanci na jugu Srbije, ali da odbornici njegove partije nisu učestvovali na sastanku zato što smatra da sednica nije bila dobro pripremljena.\n“Sednica je preuranjena jer nisu obavljene najnužnije i najpotrebnije prirpeme, a inicijativa je trebala da se pokrene od lokalnih samouprava”, rekao je Haljimi Tanjugu uoči sednice i dodao da su prethodno mišljenja morale da daju sve tri skupštine opština.\n"Nismo se složili sa načinom kako je sazvana ova sednica, i imaće samo političke ne i konkretne efekte što apsolutno nije u intersu ni Albanca ni čitavog stanovništa", dodao je on.\nPredsednik skupštinskog Odbora za ljudska i manjinska prava Meho Omerović izjavio je da deo političkih partija Albanaca sa juga Srbije za sebe žele položaj koju nema nijedna nacionalna manjina u zemlji.\n"To rade preko Nacionalnog saveta Albanaca i time zloupotrebljavaju ovu instituciju. Nigde u nadležnostima Saveta po zakonu ne piše da se bave pitanjem koja zadiru u teritorijalnu organizaciju države i povezivanje na nacionalnoj osnovi", istakao je Omerović.\nReagujući na najavu formiranja asocijacije, premijer Srbije Aleksandar Vučić izjavio je prethodno da je ona politički neozbiljna i neodgovorna, dok je šef diplomatije Ivica Dačić kazao da Albanci ne smeju da budu diskriminisani, ali da moraju da poštuju ustav i poredak zemlje u kojoj žive.\nIdeju o formiranju asocijacije albanskih opština aktuelizovao je krajem avgusta predsednik Nacionalnog saveta albanske nacionalne manjine.


Konkurs za prijem 150 radnika na železnici - PPmedia\nKonkurs za prijem 150 radnika na železnici\nPosted on\t9 марта, 2019 4:52 pm by adminpp033\nKraj prošle godine obeležio je talas otkaza uz otpremnine iz tri železnička preduzeća. “Infrastruktura železnice”, međutim, sada traži pojačanje. Pre nekoliko dana objavili su dve novinske strane oglasa kojima traže ukupno 150 budućih radnika. Najveći broj, njih 100, prima se do polaganja stručnog ispita. Za 30 se nudi posao na neodređeno vreme, a 20 ima šansu da zasnuje odnos na šest meseci.\nZa oko 320 radnika “Infrastrukture železnice” 25. decembar prošle godine bio je poslednji radni dan. Svi su dobrovoljno, uz socijalni program, napustili svoje preduzeće. Radnici su mogli da biraju jedan od dva modela obračuna otpremnina – 50 odsto uvećan tromesečni prosek bruto zarade po godini staža ili po 240 evra za svaku godinu provedenu u tom preduzeću.\n– “Infrastruktura železnice Srbije” raspisala je konkurs za prijem 150 zaposlenih u izvršnim službama, za obrazovne profile saobraćajne, građevinske i elektrotehničke struke, za teritoriju čitave Srbije, a sa ciljem poboljšanja kvalifikacione i starosne strukture zaposlenih u kompaniji – kažu u ovom preduzeću. – Prijem planiranih realizuje se u skladu sa programom poslovanja “Infrastrukture železnice Srbije” za 2019. godinu, na koji je saglasnost dala Vlada Republike Srbije, kao i uz dobijenu saglasnost Vladine komisije za prijem zaposlenih. Cilj prijema je obezbeđivanje deficitarnih zanimanja, kao i unapređenje redovitosti i urednosti železničkog saobraćaja, u uslovima kada se na srpskim prugama realizuju brojni projekti modernizacije i rekonstrukcije železničke infrastrukture i obnavlja putnički i teretni transport vozovima.\n“Infrastrukturi” sada trajno nedostaju visokoobrazovani inženjeri. Raspisanim konkursom se traži 20 elektrotehničkih i računarskih inženjera za rad u Beogradu, Novom Sadu, Nišu i Kraljevu. Traže i po pet inženjera građevinarstva i saobraćaja.\nPotreba za 20 pružnih radnika, sudeći po oglasu, nije trajna. Predviđeno je da se u Nišu angažuju svega pola godine. Do polaganja stručnog ispita može da se zaposli 30 otpravnika vozova pripravnika u Beogradu, Pančevu, Nišu i Zaječaru. Nude posao za 10 skretničara, takođe do polaganja ispita, i to u Pančevu, Novom Sadu i Užicu. Do ispita, odnosno najduže godinu dana, može da se zaposli i 30 elektrotehničara pripravnika, kao i 30 rukovalaca raznim mašinama. Zainteresovani mogu da se prijave u roku od 15 dana od objavljivanja oglasa, odnosno od 5. marta.\nU “INFRASTRUKTURI” objašnjavaju da je konkurs bio neophodan. Planirani prijem bio je neophodan i zbog bezbednosti železničkog saobraćaja, kao i zbog nepovoljne starosne strukture zaposlenih. U delu kompanije koji se bavi organizacijom saobraćaja prosečna starost zaposlenih je 50,5 godina.\nTokom poslednje tri godine četiri železnička preduzeća napustilo je oko 6.000 radnika. Najveći odliv, prema planu reforme, bio je u “Infrastrukturi železnice” – ukupno oko 3.500 ljudi. Nakon poslednje racionalizacije u “Infrastrukturi” je ostalo oko 5.600 radnika. U “Srbija kargu”, prema planu poslovanja, na kraju godine trebalo je da bude oko 2.500 zaposlenih. U “Železnicama Srbije” ostalo je stotinak radnika.\nOznake: Nova Varoš, PRIBOJ, vesti prijepolje, Železnica Srbije\nGoreo stan i porodična kuća u Priboju\nPecanje na Uvcu po starim cenama


IA Belov Pretežna delatnost izdavačko-promoterske i distributerske agencije Belov je objavljivanje knjiga, ali se bavimo i drugim, srodnim poslovima. Belov je nezavisna izdavačka agencija i samostalno deluje (u poslovima izdavaštva i promovisanja umetnosti) od 2020. godine.\nKao izdavačka i promoterska agencija, Belov Vam nudi kompletan literarni, promoterski i prodajni “servis” – dizajn, lekturu, korekturu, prevod, prezentaciju, promociju, plasman i prodaju autorskih literarnih i multimedijalnih dela. Osim pomenutih usluga, bavimo se i web-dizajnom, promoterskim i drugim srodnim poslovima. Na jednom mestu možete dobiti profesionalnu podršku i pomoć vezanu za sve pomenute i mnoge druge poslove.\nIA Belov je registrovana za rad na teritoriji Republike Srbije i rado sarađuje sa autorima, distributerima knjiga, promoterima i konzumentima umetnosti koji žive van teritorije Srbije. IA Belov objavljuje i dela autora iz zemalja okruženja, kao i dela autora iz drugih zemalja.


Lokalni parlament odobrio projekat JAVNO PRIVATNOG PARTNERSTVA za JAVNO OSVETLJENJE GRADA\nLokalne vesti - Ponedeljak 20.09.2021 - 10:47\nNa današnjoj sednici Skupštine grada, odbornici su, između ostalog, usvojili Odluku o pokretanju postupka za realizaciju projekta javno-privatnog partnerstva u sistemu javnog osvetljenja na teritoriji grada.\nGradonačelnik obrazlaže odluku FOTO: vranje.org.rs\nOdluku je obrazložio gradonačelnik Slobodan Milenković, rekavši da se projekat javno-privatnog partnerstva odnosi na javno rasvetu, odnosno unapređenje sistema javnog osvetljenja na teritoriji grada Vranja.\n- Formiran je stručni tim, koji će nakon usvajanja ove odluke pristupiti izradi projekta.\nOvim projektom, postojeći sistem javnog osvetljenja u gradu biće modernizovan sa ciljem da se postigne bolja energetska efikasnost, ostvari ušteda u potrošnji električne energije i postignu poboljšanja u smislu zaštite životne sredine - istakao je gradonačelnik.\nNakon toga, zeleno svetlo gradski parlament dao je i na Izveštaj o radu Gradskog štaba za vanredne situacije za 2020. godinu.


Instacart ponovo duplirao svoju vrednost | PC Press\nInstacart ponovo duplirao svoju vrednost\n14. mart 2021. 11. mart 2021. Nemanja Momčilović\nInstacart je po drugi put od početka pandemije udvostručio svoju vrednost koja sada iznosi 39 milijardi dolara, nakon prikupljanja 265 miliona dolara od svojih investitora. Pre pojave pandemije vrednost kompanije procenjena je na samo 8 milijardi dolara.\nKompanija je do danas prikupila 2,5 milijarde dolara\nGlavni finansijski direktor Instacarta, Nick Giovanni, zadovoljan je rastom svoje kompanije. U svojoj izjavi kaže da prikupljanje sredstava jača poslovanje Instacarta, kao i da je prethodne godine kompanija promenila način kupovine robe i namirnica. Tokom pandemije Instacart i njemu slične kompanije su doživele rast u poslovanju, jer su kupci sve ređe odlazili u prodavnice. Takođe, od marta protekle godine Instacart je proširio svoj posao i doveo stotine hiljada radnika koji kupuju i dostavljaju namirnice, čime je prikupljeno oko 100 miliona dolara novih sredstava.\nIako je Instacart rastao, pojavile su se tenzije između radnika i kompanije zbog nesigurnosti i plaćanja. Kompanija je objavila da joj je u planu da poveća broj zaposlenih za 50%, kao i korišćenje novih sredstava za dalji rast kompanije. Takođe, najavila je podršku određenim delatnostima svog poslovanja, kao i oglašivačku funkciju radi lakšeg dolaska do kupaca. Instacart posluje sa više od 600 prodavaca u Severnoj Americi. Kompanija je skoro potpisala ugovore sa Big Lots-om, Staples-om i Walgreens-om koji omogućavaju isporuku istog dana, pružajući kupcima alternativu za Amazon.\n← YouTube uklonio 30.000 snimaka sa dezinformacijama o COVID-19 vakcinama\nNetflix protiv deljenja naloga →


Skijališta Srbije uštedela 270 miliona dinara - TU Magazin\nBy redakcija on\t Apr 18, 2016 TURIZAM, VESTI\nJavno preduzeće Skijališta Srbije su u proteklom periodu od 5 godina ostvarila uštedu od 270 miliona dinara. Racionalnom poslovnom politikom i restriktivnim upravljanjem, preduzeće je ostvarilo maksimalne uštede, koje nisu uticale na rad i poslovanje. Ovakvo smanjenje troškova usledilo je nakon napravljenih krupnih rezova, kada su optimizacijom poslovanja smanjene sve kategorije troškova i efikasnije se pristupilo trošenju postojećih resursa.\nSkijališta Srbije su novim pristupom i odgovornim upravljanjem preduzećem ostvarila ciljane i pri tom maksimalne uštede, od 2.2 miliona evra, a ujedno i unapredila efikasnost poslovanja, s obzirom da je završena jedna od najuspešnijih sezona ikada. Ovogodišnja zimska sezona zabeležila je povećanje broja inostranih i domaćih gostiju na planinama za 40 odsto u odnosu na prethodnu.\nOvo preduzeće je za 5 meseci rada ski centra Kopaonik ostvarilo promet od 805 miliona dinara, što je za 15 posto vše u odnosu na prethodnu sezonu. Odlični poslovni rezultati doprineli su tome da će neto dobit za 2015. godinu koja će biti uplaćena u budžet republike Srbije biti 9 puta veća od procenjene. Tako u ovom preduzeću procenjuju da će u državnu kasu uplatiti 54 miliona dinara.


Predstavnici Kosova traže da u sporazum sa Beogradom bude uključeno i rešavanje tema kao što su ratna šteta, podela imovine, ali i penzije. To, ali i jedna presuda iz Strazbura, bude nadu za penzionere na Kosovu…\nNakon presude Evropskog suda pravde u Strazburu, kojom je Srbiji naloženo da bračnom paru Grudić iz Mitrovice, nakon 13 godina isplati penzije, dala je nadu hiljadama kosovskih penzionera da će dobiti svoj novac. Zato u udruženjima penzionera na Kosovu već mesec dana ne prestaju gužve i predaja dokumenata koja će se poslati u Strazbur.\nMiftar Ramanaj, starina iz okoline Prizrena, jedan je od oko tri i po hiljada penzionera koji su za proteklih mesec i po dana predali tražena dokumenta u sedištu Udruženja penzionera u tom drugom po veličini gradu na Kosovu. Radio je, kaže, svojevremeno u Kragujevcu, gradio tunele po Crnoj Gori, a od marta 1999. ukinuta mu je penzija koja do tada stizala iz Beograda.\n„Radio sam 40 godina. Zaradio sam penziju koja je meni i desetinama hiljada ljudi, ne samo Albancima, ukinuta već 13 godina od strane Srbije. Predao sam dokumenta, iako lično sumnjam da ću je dobiti za života. Siromaštvo nas ubija pošto dobijam 60 evra penzije od Vlade Kosova što je, u stvari, socijalna pomoć“, kaže Ramanaj.\nŠaip Ljaljoši: Isteraćemo stvari do kraja\nAvdi Kajtazi iz Prištine kaže: „Moja supruga je dobijala tri godine penziju dok su Srbi bili ovde. Nakon toga, to pravo joj je ukinuto. Ako se ovo stvarno šalje u Evropski sud pravde, verujem u pozitivni ishod. Svakim danom ljudi umiru, a Srbija nam je uzela penzioni fond kada se povukla sa Kosova.“\nPošto je u međuvremenu i Fond za penzijsko i invalidsko osiguranje Republike Srbije objavio da prikuplja zahteve za isplaćivanje penzija, mnogi su, poput Mirsada Tafilovića iz Prizrena, aplikaciju predali i u Beogradu: „Ne verujem više nikome. Zato sam dokumenta predao i kosovskom sindikatu i Penzijsko invalidskom osiguranju Srbije u Beogradu, pa gde i ako dobijem.“\nŠaip Vitija, predsednik Udruženja penzionera i invalida Prištine, priznaje da je nastala velika zbrka oko prikupljanja dokumenata. Uplaćivanjem od dva do osam evra sakupljen je veliki novac, jer je oko 20.000 penzionera već dostavilo dokumenta na celom Kosovu: „Vlada je formirala komisiju eksperata koja će nam pripremiti šta treba da osiguramo i sa kim da razgovaramo u vezi penzija koje nismo primali da sada, a treba da ih dobijemo od Srbije. Odlučili smo da sačekamo odluku te komisije i da onda razgovaramo na osnovu nje“, kaže Vitija.\nŠaip Ljaljoši, njegov kolega iz Prizrena koji je i inicirao celu tu akciju, kaže da će je oni isterati do kraja: „Sad ćemo i od strane države imati pomoć. Pre neki dan je (u Skupštini Kosova) glasano za naše troškove u Strazburu. Formiraćemo u okviru Vlade i jednu grupu pravnika koji će raditi i biti stalno u kontaktu sa Kosovom i Strazburom.“\nVlada Kosova: Problem penzija rešiti u dijalogu sa Beogradom\nSa druge strane, Nenad Rašić, ministar za rad i socijalno staranje Vlade Kosova nije optimista. On na sve to gleda kao na politički manevar Srbije, a u tehničkom smislu gubitak snage i vremena, ali i novca da bi njihove aplikacije stigle u Strazbur ili Penzijsko invalidski fond Srbije: „Penzioneri, koji su do sad podnosili aplikacije ne treba to više da rade zbog toga što mislim da to nije način da se reguliše bilo šta. Samo će možda biti još više razočarani zato što nemaju dovoljno prikupljenu dokumentaciju za te organe, bilo beogradske bilo starzburške. To bi obeshrabrilo penzionere, ne bi donelo nikakav boljitak, samo bi napravilo još veću konfuziju koja je ionako na dosta visokom nivou.“\nZbog svega toga, ministar Rašić, koji tvrdi da je apsolutno na strani penzionera i da želi da se problem trajno i kvalitetno reši, smatra da bi to pitanje trebalo nametnuti kao jednu od tačaka razgovora u Briselu između kosovske i srbijanske strane: „I kada se uspostavi kontakt između Ministarstava za rad Srbije i Kosova, ta razmena podataka će tačno moći da utvrdi ko je primao penziju, ko je i dalje prima, a ko je nije primao. Na osnovu toga možemo, maltene po penzioneru, da imamo tačne podatke ko ispunjava uslove, a ko ne. Tek onda može da usledi političko obavezivanje u kom bi jedna ili druga strana preuzela mere koje bi podrazumevale isplatu ili nadoknadu, da nazovem štetu koja se desila u proteklih 13 godina.“\nKolika je ta šteta, odnosno dug Srbije prema penzionerima na Kosovu, kojih ima više od 170.000, a od Vlade u Prištini primaju između 60 i 112 evra, niko tačno ne zna. Zaštitnik građana Srbije Saša Janković, ali i neki iz udruženja penzionera na Kosovu, spominju dug u visini „od jedne do pet milijardi evra“.\nKljučne reči Kosovo, Srbija, penzije\nTrajni link https://p.dw.com/p/17zL6


9 godina Filuma - Kragujevac online - Sve o gradu na jednom mestu\nTrenutno se nalazite na strani: Vesti Info Grad Kragujevac 9 godina Filuma\n9 godina Filuma\nutorak, 31 maj 2011 11:54\nFilološko-umetnički fakultet obeležava devet godina postojanja i u skladu sa profilom svojih odseka organizuje brojne programe kojima izlazi iz fakultetske sredine. Večeras od 20 sati u sali Prve gimnazije biće održano veče sa kompozitorom Svetislavom Božićem.\nSutra u 13 sati u sali Rektorata je centralna FILUM-ova svetkovina,na kojoj će biti predstavljena i najnovija izdanja ovog Falulteta i održan koncert najuspešnijih studenata Odseka za muzičku umetnost. U Univerzitetskoj galeriji u 19 sati nastupiće Kamerni hor FILUM-a.\nNastavnici i saradnici Odseka za primenjenu umetnost predstaviće se u četvrtak,2.juna,u Umetničkoj galeriji Narodnog muzeja. U istom prostoru iste večeri i koncert violiniskinje Jelene Rokvić.


Niška televizija » Nastavljeni protesti širom SAD, u Kaliforniji izbilo nasilje\nObjavljeno 07.12.2014. 17:36\nNJUJORK – Demonstracije zbog odluke velike porote u Njujorku da ne bude optužen policajac koji je prilikom hapšenja ugušio nenaoružanog Afroamerikanca nastavljene su širom SAD, a u Kaliforniji je izbilo nasilje kada su maskirani demonstranti počeli da razbijaju prozore i izloge i gađaju policiju raznim predmetima.\nPortparolka policije u Berkliju Džen Kouts je izjavila da je jedan policajac lakše povređen u subotu uveče kada su neki demonstranti gađali policajce kamenicama i drugim objektima.\nOna je rekla da su prostorije nekoliko firmi opljačkane i oštećene. Policija je upotrebila suzavac i dimne bombe da rastera demonstrante, javio je radio KCBS.\nHiljade demonstranata mirno protestuju u Njujorku i drugim mestima od kada je velika porota u sredu objavila da neće podići optužnicu protiv belog policajca koji je odgovoran za smrt Afroamerikanca Erika Garnera koji se ugušio prilikom hapšenja kada ga je policajac „držao u kragni“.\nGarner je bio astmatičar i poslednje reči koje je izgovorio glasile su: „Ne mogu da dišem“. Njegovo hapšenje zbog prodaje švercovanih cigareta snimljeno je kamerom.\nOstali protesti su počeli ranije nakon što je velika porota u Misuriju odlučila da ne optuži belog policajca koji je ubio nenaoružanog crnog 18-godišnjeg mladića Majkla Brauna.\nGarnerova majka i udovica juče su rekle da su ih razmere demonstracija i to što na njima nema nasilja zaista dirnule.\n„Toliko je divno videti ljude koji su izašli na ulice. Bila sam toliko ponosna na njih. Bilo mi je toplo oko srca“, kazala je Garnerova majka Gven Kar, dodajući da je ostala zarobljena u automobilu kada su demonstranti blokirali saobraćaj, prenosi AP.\nGarnerova udovica Iso Garner je ispričla da je videla demonstrante sa prozora svog stana i rekla sinu: „Vidi koliko vole tvog oca“.\nPolicajci kažu da se zbog reakcije Amerikanaca na odluku velike porote osećaju iznevereno i demonizovano.\nProtesti u Njujorku su održani četvrti dan za redom. Na njima su ljudi legli na zemlju na Grand sentral terminalu i odšetali su u prodavnice na Tajms skveru. Nije bilo izveštaja o hapšenjima.\nU Sijetlu je juče nekoliko stotina ljudi prošetalo centrom grada do sedišta policije. Jedna grupa se odvojila od ostalih demonstranata i pokušala je da siđe sa trotoara na ulicu.\nPolicija je saopštila da su neki demonstranti gađali kamenicama policajce koji su im blokirali ulaz u policijsku stanicu. Sedam osoba je uhapšeno tom prilikom.\nTanjug 07.12.2014 09:55\nSirija optužila Izrael za napad u Damasku


RTS :: Vučić: Borili smo se za to da "Er Srbija" ne leti za Prištinu\nPolitika Vučić: Borili smo se za to da "Er Srbija" ne leti za Prištinu\nDavos / sreda, 22. jan 2020, 08:01 -> 17:22\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je u intervjuu za RTS da je ponosan što je Srbija već šest godina zastupljena u Davosu. Komentarišući razgovor sa savetnikom Donalda Trampa Robertom O'Brajenom, Vučić je rekao da možemo otvorenije da razgovaramo sa američkim partnerima nego ranije.\nNa Svetskom ekonomskom forumu u Davosu svetski lideri govore o gorućim temama – ekonomiji, tehnologiji, politici i klimatskim promenama. Srbiju od danas predstavlja premijerka Ana Brnabić, dok ju je juče predstavljao predsednik Aleksandar Vučić koji putuje u Izrael.\n"Imali smo važne kontakte i sa šeficom Evropske komisije i ljudima iz najbližeg Trampovog okruženja, sa premijerima, predsednicima, ministrima spoljnih poslova i velikom biznis zajednicom", rekao je Vučić.\n"Ponosan sam jer je Srbija jedina iz regiona koja je svih šest godina uvek prisutna", rekao je predsednik Srbije.\n"Naša situacija je teška, a odnos SAD prema Kosovu i Metohiji je suprotan našem. Ne mislim da će oni preći na našu stranu, ali spremni su da čuju naše zahteve i probleme. Otvorili smo vrata iza kojih možemo otvorenije da razgovaramo sa američkim partnerima nego ranije", rekao je Vučić.\n"Videli ste ogromno neznanje, pa su neki pitali zašto ne leti 'Er Srbija'. Ne leti jer nije zgodno, jer smo se borili da ne leti i to tražili jer bi u ovom trenutku morala i sa njihovim vlastima i direkcijom da potpisuje sporazum, bilo je mnogo lakše preko 'Lufthanze' i Kfora kao posrednika", rekao je Vučić.\nVučić je najavio da će se u petak sastati sa Ričardom Grenelom, izaslanikom predsednika Donalda Trampa za pregovore Beograda i Prištine.\nPodseća da je ključni zahtev Srpske liste, pored bezbednosti Srba, ukidanje taksa.\n"To bi značilo normalizaciju života i nesumnjivo bolje ekonomske rezultate. Mi da nismo imali takse bili bismo zemlja broj dva ili tri po stopi rasta, ovako smo u prvih šest. To dovoljno govori koliki je značaj za nas", rekao je Vučić i istakao da se nada da će ta vlada biti formirana.\nVučić je rekao da će tamo biti oko četrdeset lidera iz Evrope i sveta, a među njima i predsednica Hrvatske Kolinda Grabar Kitarović i predsednik Crne Gore Milo Đukanović.\n"Uvek je bolje razgovarati, ali su pozicije dve zemlje dijametralno suprotne i ne znam kakav se rezultat može očekivati", rekao je Vučić.\n"Drago mi je ako smo uspeli da iskažemo solidarnost", rekao je Vučić.\n"Poboljšavaćemo saradnju sa Pekingom i Moskvom"\n"Nekoliko puta sam rekao da sam sit tih pridika oko toga kakve kontakte imamo sa Rusijom i Kinom. Nemojte da mi govorite o kontaktima sa Kinom, bio sam tri ili četiri puta manje u kontaktu sa Si Đinpingom nego evropske zemlje. Koriste svaku priliku da zarade na Kini, ali nemojte vi Srbi, nije za vas", rekao je Vučić.\n"Kad im je Putin potreban, to je u redu, ali ko ste vi? E, pa, mi smo suvereni i nezavisni, sarađivaćemo i sa Rusijom i sa Kinom. Na evropskom putu smo, ali nastavićemo dobru saradnju i poboljšavati je. Borim se za svoj narod i svoju zemlju", poručio je Vučić.\n(sreda, 22. jan 2020, 11:57) - anonymous [neregistrovani]\n(sreda, 22. jan 2020, 11:42) - anonymous [neregistrovani]\n(sreda, 22. jan 2020, 10:47) - anonymous [neregistrovani]\n(sreda, 22. jan 2020, 10:02) - anonymous [neregistrovani]\n(sreda, 22. jan 2020, 09:31) - MilijanaLakić [neregistrovani]\n(sreda, 22. jan 2020, 09:24) - Vlajko [neregistrovani]\n(sreda, 22. jan 2020, 09:22) - Markovljev [neregistrovani]\n(sreda, 22. jan 2020, 09:08) - pilot mile [neregistrovani]\n(sreda, 22. jan 2020, 09:07) - anonymous [neregistrovani]\n(sreda, 22. jan 2020, 08:57) - Tanja [neregistrovani]\nŠta Srbija čini da ubrza reforme i evrointegracije\nDogađaji u Crnoj Gori – verski motivisan protest ili politika\nVulin: Ako je Komšiću stalo do BiH, neka poštuje Dejtonski sporazum\nPalmer: Beograd i Priština da odrede parametre dijaloga


Boston i Minesota u plej-ofu NBA lige\nBeta 13. aprila 2022. 07:25\nKošarkaši Bruklina plasirali su se u plej-of Istočne konferencije u NBA ligi, pošto su noćas pobedili Klivlend sa 115:108.\nNetse su predvodili Kajri Irving sa 34 poena i 12 asistencija i Kevin Durent sa 25 poena i 11 asistencija. Brus Braun u pobedi je učestvovao sa 18 poena, devet skokova i osam asistencija, a Andre Dramond sa 16 poena i osam skokova.\nIrving je pogodio prvih 12 šuteva pre nego što je promašio „trojku“ u četvrtoj četvrtini, a utakmicu je završio uz šut 12/15.\nU ekipi Klivlenda Darijus Garland bio je najefikasniji sa 34 poena, a Evan Mobli postigao je 19 poena uz sedam skokova. Kevin Lav dodao je 14 poena i 13 skokova.\nBruklin je pobedom u prvom kolu plej-in turnira obezbedio plasman u plej-of kao sedmi nosilac i u prvom kolu igraće protiv Bostona, koji je drugi nosilac na Istoku.\nKlivlend će imati još jednu šansu za plasman u plej-of, pošto će u finalu plej-ina igrati protiv pobednika duela Atlante i Šarlota. Pobednik finala biće osmi nosilac, pa će u prvom kolu igrati protiv prvog nosioca Majamija.\nKošarkaši Minesote plasirali su se u prvo kolo plej-ofa Zapada, pošto su pobedili Los Andjeles Kliperse sa 109:104. Entoni Edvards postigao je 30 poena, a Dandjelo Rasel 29 poena, uz šest asistencija i pet skokova za Minesotu, koja će u prvom kolu plej-ofa igrati kao sedmi nosilac protiv Memfisa.\nMalik Bizli pobedi je doprineo sa 12 poena i šest skokova, a Karl-Entoni Tauns sa 11 poena.\nU ekipi iz Los Andjelesa najefikasniji je bio Pol Džordž sa 34 poena, uz sedam skokova, pet asistencija i tri ukradene lopte. Redži Džekson postigao je 17 poena, uz sedam skokova i pet asistencija, a Norman Pauel 16 poena.\nKlipersi će za mesto u plej-ofu igrati protiv boljeg iz meča San Antonija i Nju Orleansa. Pobednik tog duela igraće kao osmi nosilac u prvom kolu plej-ofa protiv Finiksa.


Dodik se pismom požalio Guterresu, Komšić odgovorio – Vijesti-X.com\nČlan Predsjedništva BiH Milorad Dodik istakao je u pismu upućenom generalnom sekretaru UN Antoniju Guterresu da, zbog internih pravila i procedura koje propisuju dužnosti i obaveze Predsjedništva BiH, …\n… trenutno nema predstavnika iz BiH koji ima pravo i ovlaštenje dati izjavu pred bilo kojim međunarodnim tijelom ili forumom u ime BiH, uključujući i 76. zasjedanje Generalne skupštine UN, prenosi Srna.\n“U svojstvu srpskog člana Predsjedništva BiH i u svjetlu interesa bilo kog od članova Predsjedništva (bilo predsjedavajućeg ili druga dva člana) da se zvanično obrati na 76. sjednici Generalne skupštine UN u ime BiH dopustite mi da Vas ljubazno podsjetim da BiH ima kompleksan izborni sistem, a trenutno i vrlo složenu političku situaciju uzrokovanu jednostranim, nedemokratskim postupcima nekih predstavnika međunarodne zajednice”, pojasnio je Dodik u pismu.\n“U slučaju takvog poduhvata, imajte na umu da govornik, bez obzira na čin ili položaj koji zauzima, daje izjavu samo u svoje ime, iznoseći lični stav ili stav njegove/njene stranke, ali ni pod kojim uslovima takva izjava ne smije biti smatrana da je data u ime BiH. Isto to se mora primijeniti na bilo kog od članova Predsjedništva BiH”, naglasio je član Predsjedništva BiH.\n“Shodno tome, ukupna politička situacija u BiH je nestabilna, a ovu nestabilnost podržava i međunarodna zajednica koja zatvara oči pred pokušajima poput ovoga navedenog u sadržaju pisma. U tom smislu, ljubazno molim Vašu ekselenciju da imate na umu da je delegacija koja će prisustvovati 76. sjednici Generalne skupštine UN, a koja navodno prisustvuje u ime BiH zapravo nije delegacija BiH odobrena i ovlaštena od nadležnih institucija i prema procedurama koje su na snazi u BiH, na bilo kom nivou, nego privatna ekspedicija samoizabranih članova, bez mandata i zajedničkih uputa i stavova”, pojasnio je Dodik.\n“U nadi da ćete adekvatno i ozbiljno pratiti nezavidnu situaciju koja je uzrok ovog pisma, koristim priliku, Vaša ekselencijo, da ponovim izraze mog najvećeg uvažavanja”, naveo je član Predsjedništva BiH u pismu upućenom generalnom sekretaru UN Antoniju Guteresu\n“Dodik samo mora da shvati kako on nije neophodan da bi zemlja funkcionisala! Ove zemlje će biti i sa njim a i bez njega, pogotovo”, kazao je predsjedavajući Predsjedništva BiH Željko Komšić.


Na zajednički poziv predsednika Evropske komisije Ursule fon der Lajen i organizacije Global citizen, Vlada Republike Srbije donira dodatnih 100.000 evra za istraživanje i razvoj vakcine protiv COVID-19.\nDonaciju je u ime Vlade Srbije najavila ministarka za evropske integracije Jadranka Joksimović na današnjem video samitu pod nazivom „Globalni cilj: Ujedinjeni za našu budućnost“ koji je inicirala predsednik Evropske komisije Ursula fon der Lajen.\nJoksimović je tom prilikom podsetila da nakon nepuna 2 meseca od izuzetno uspešne međunarodne donatorske konferencije koja je održana 4. maja u okviru Globalnog odgovora na koronavirus, kada je Srbija donirala 2 miliona evra za razvoj vakcine, najavljujemo dodatnu pomoć u iznosu od 100.000 evra.\n„U prethodnom periodu smo mnogo radili na oporavku naših privreda i na tome da osiguramo bezbednost naših građana. Posmatrajući stanje širom sveta, vidimo da ova pandemija nažalost nije blizu kraja, te je od ključnog značaja da ostanemo fokusirani i posvećeni“, rekla je Joksimović. Ona je naglasila da nas napori poput globalne kampanje „Ujedinjeni za našu budućnost“ kojoj se Srbija pridružila, podsećaju da nismo sami u toj borbi i da smo zajedno jači.\nVlada Italije isplatila 15 milijardi evra pomoći radnicima


Udovičić otvorio Samit mladih: Ulažemo u budućnost mladih koji su nosioci privrednog razvoja Srbije | Министарство омладине и спорта\nUdovičić otvorio Samit mladih: Ulažemo u budućnost mladih koji su nosioci privrednog razvoja Srbije\n„Od izuzetnog je značaja to što ćete ovde, kroz celodnevna predavanja, radionice i panel diskusije, voditi razgovore na temu zapošljavanja mladih, usklađenosti obrazovnog sistema i tržišta rada, stipendiranja talenata i regionalne saradnje mladih. To govori da su napori koje trenutno ulažemo u podršku unapređenja ovih pitanja za vas veoma značajni“, rekao je Udovičić.\nOn je naglasio da Vlada Republike Srbije veoma vodi računa o položaju mladih. Prema rečima Udovičića, upravo su u Strategiji za mlade kao neki od prioriteta postavljeni prepoznavanje mladih ljudi kao važnih učesnika u društvenom i političkom životu od strane svih institucija, a poseban akcenat stavljen je na smanjenje nezaposlenosti mladih.\n„Ministarstvo ove godine realizuje 37 projekata u vezi sa zapošljavanjem mladih, kroz obuke će proći preko 4.500 ljudi, od kojih će jedan deo dobiti posao u kompanijama u kojima su bili na obuci. Radimo i na uspostavljanju Regionalne kancelarije za saradnju mladih jer na Zapadnom Balkanu postoji dosta prostora za saradnju i promovisanje omladinskih aktivnosti. Ovakvim projektima, ali i kroz podršku događajima poput današnjeg, mi ulažemo u budućnost mladih ljudi koji su nosioci velikih promena i privrednog razvoja naše zemlje“, naglasio je Udovičić.


Ugašen blog Donalda Trampa\nTramp već mesecima nema profile na društvenim mrežama\nBivši predsednik SAD Donald Tramp ugasio je blog na kojem se oglašavao otkako mu je u januaru zabranjeno da ima profile na društvenim mrežama.\nBlog Sa stola Donalda Trampa više ne postoji i neće se vraćati, potvrdio je za televiziju CNBC Trampov savetnik Džejson Miler.\n"Jednostavno, bio je sporedan u odnosu na druge stvari na kojima radimo", rekao je Miler.\nTramp je nekada imao milione pratilaca na društvenim mrežama. Dnevno je imao i po nekoliko objava, kritikovao demokrate i republikance koji su mu se suprotstavljali, komentarisao dnevne događaje.\nU januaru, posle upada njegovih pristalica u Kongres, Tviter mu je zauvek zabranio da ima profil, a potom i Fejsbuk na određeno vreme.\nTramp i njegovi saveznici su dugo optuživali društvene mreže da zabranjuju glas konzervativaca, a Fejsbuk je bivši predsednik nazvao "nacionalnom sramotom" kada je bord odlučio da produži zabranu da se oglašava na toj društvenoj mreži.\nNadzorni odbor Fejsbuka podržao zabranu za Trampa, ali na određeno vreme\nBlog je bio prvi pokušaj Trampa da se vrati na internet, ali je odziv bio slab - kako prenosi Vašington post, reakcije i komentari na Trampa opali su za čak 95 odsto od januara i na najnižem nivou su od 2016. kada je postao predsednik.\nOtkako je stupio sa dužnosti, Tramp živi u vili na Floridi i nije se mnogo pojavljivao u javnosti. Kazao je da će o eventualnoj kandidaturi 2024. odlučiti posle kongresnih izbora 2022.\nIako se nije pojavljivao u javnosti, Tramp je i dalje uticajan u Republikanskoj stranci, što se pokazalo i kada su republikanski predstavnici u Kongresu glasali protiv predloga da se osnuje komisija za istragu upada na Kapitol hil 6. januara.\nTviter suspendovao naloge koji pokušavaju da premoste blokiranje Trampa\nRepublikanci smenjuju Trampovu kritičarku sa čela stranke\nVašington post: Razmatra se podizanje optužnice protiv Trampa\nRepublikanci u Senatu blokirali zakon o osnivanju komisije za istragu upada u Kapitol


Teodora Majkić naknadno pozvana u reprezentaciju - SportFem\nGreška je bila evidentna, ali je ispravljena na vreme i to je za pohvalu! Teodora Majkić, zvanično najbolja rukometašica Superlige Srbije u protekloj sezoni, naknadno je dobila poziv u reprezentaciju.\nSelektor naše zemlje Uroš Bregar shvatio je da na širem spisku koji je brojao čak 39 rukometašica iz domaćih i inostranih klubova mora da bude mesta i za Majkićevu. Ona je ove sezone bila lider Jagodine, koja je osvojila duplu krunu.\nBregar je pozvane igračice podelio u dve grupe, a prva će biti na okupu u ponedeljak i utorak u Sportskom centru Fudbalskog saveza Srbije u Staroj Pazovi.\nDruga grupa okupiće se u utorak, 8. juna, i ostaće u Staroj Pazovi do 11. juna, a činiće je mahom devojke iz domaćih klubova. Među njima će, na osnovu Bregarove naknadne odluke, apsolutno zasluženo biti i Teodora Majkić.\nSrodni člancinaslovnarukometTeodora MajkićŽORK Jagodina


Inzko: Međunarodna zajednica ima moralnu obavezu prema regionu\nVisoki predstavnik u BiH Valentin Incko izjavio je danas da politički dijalog i kompromis moraju biti smjernice za BiH i cijeli region Balkana.\nGovoreći na Bledskom strateškom forumu, Incko je rekao da međunarodna zajednica ima stalnu "moralnu obavezu da obezbijedi civilno i vojno prisustvo koje pruža garanciju za mir i stabilnost dok se region kreće naprijed", saopšteno je iz OHR-a.\nIstakavši da je dugoročan međunarodni angažman "investicija u budućnost Evrope", Incko je rekao da, dok međunarodna zajednica može održati uslove za postizanje napretka, brzina napretka će zavisiti od ponašanja izabranih vlasti.\n"Političkim podjelama u Jugoistočnoj Evropi se mora upravljati tako da ne izbiju na površinu sa negativnim posljedicama", rekao je Incko i dodao da su neki političari u BiH "pokazali spremnost da preduzmu jednostranu akciju - čak i kada su znali kako štetno to može biti".\nOn je naveo da BiH ima ogromne prirodne i ekonomske potencijale, ali da sposobnost i talenat građana BiH sputavaju političari, koji su se navikli na stagnaciju.\nBledski strateški forum okuplja značajne ličnosti iz oblasti politike i privatnog sektora kako bi diskutovali o ključnim pitanjima sa kojima se Evropa suočava u 21. vijeku.


Komplet višerednog klinastog remena i remenice slobodnog hoda alternatora\nProširili smo liniju svojih proizvoda.\nUnatoč svojoj veličini, remenica slobodnog hoda alternatora ima ključnu ulogu u motoru. Apsorbira potencijalno opasne okretne momente te prigušuje buku i vibracije. Zbog toga je SKF za marke automobila čiji proizvođači to preporučuju razvio komplete višerednog klinastog remenja i remenica slobodnog hoda alternatora – VKMAF.\nSve SKF-ove remenice slobodnog hoda alternatora jednako su kvalitetne kao originalni dijelovi.\nSKF-ovi VKMAF kompleti dostupni su za najpopularnije automobile.


Avenija Sistem – Avenija Sistem d.o.o Niš\nZajedno sa Vama i našim timom kreativnih i odgovornih ljudi stvaramo prostore za život, rad i uživanje.\nUpoznajte nas kao kompletnog, kompetentnog i kvalitetnog izvođača svih vrsta radova.Primenjujući sve sisteme suve gradnje ostvaruju se Vaše želje kod unutrašnjeg uredenja stambenog ili poslovnog prostora.Tim stručnih i obučenih tehničkih lica spreman je da odgovori na svaki zahtev investitora i pruži profesionalne i korisne savete.\nVaša mašta i naše višegodišnje iskustvo i realizacija velikog broja projekata postavljaju nove granice u domenu vrhunskog dekorisanja enterijera i eksterijera stvarajući prostore za život, rad i uživanje.\n“Avenija system” d.o.o pruža profesionalne usluge vođenja stručnog nadzora u svim fazama izgradnje kao i za sve vrste radova (građevinskih,vodovoda i kanalizacije,elektro i mašinskih instalacija itd.).\nAvenija Sistem je od svog osnivanja distributer renomiranih domaćih i svetskih proizvođača materijala za unutrašnju i spoljnju gradnju. Kroz proizvode koji su maksimalno kvalitetni i sa povoljnom cenom omogućavamo niz inovacija našim kupcima kako kroz našu razgranatu veleprodajnu mrežu, tako i preko naših maloprodajnih objekata\nTražite pouzdanog partnera za svoj projekat?\nKONTAKTIRAJTE NAS POGLEDAJTE NASE PROJEKTE\nOsnovna delatnost društva je izvođenje građevinskih i građevinsko-zanatskih radova, kao i uvoz i distribucija građevinskih materijala za sve sisteme brze i moderne gradnje.\nZasniva se na bogatoj referenc listi izvedenih radova, dokazanom kvalitetu izvođenja radova, poštovanju rokova, svih ugovorenih obaveza i realizacija najzahtevnijih zadataka u modernom građevinarstvu.\nNaš cilj su zadovoljni kupci - kupci koji znaju da cene pouzdanog partnera na koga se mogu osloniti.


Akcija policije: Tri osobe uhapšene zbog horora u Surčinu - Infobrif\nObjavljeno 18.06.2019. u 09:24\nTri osobe uhapšene su za pomaganje u trostrukom ubistvu u Surčinu za koje se sumnjiči Dragoslav Jovanović (25), saznaje „Blic“.\nPolicija pretresa u Surčinu: Istraga trostrukog ubistva (VIDEO)\nNjihov nestanak policiji je prijavljen 10. juna. Jovanović je, inače, izvršio samoubistvo nakon što je u novobeogradskom bloku 45 prošle nedelje nasred ulice pucao u svoju suprugu Teodoru Jovanovič (25), pred njihovim jedanaestomesečnim detetom koje je bilo u kolicima.\nHoror u Surčinu se nastavlja, stravično otkriće u blizini kuće samoubice\nVelika olakšica za građane: Ovo je najjednostavniji način da platite parking mesto


Liga Šampiona: Najave utakmica 1. kola u grupi E (sreda) - Sportske novosti\nNaslovna Najave i prognoze Liga Šampiona: Najave utakmica 1. kola u grupi E (sreda)\nLiga Šampiona: Najave utakmica 1. kola u grupi E (sreda)\nOve srede na programu je novih 8 utakmica grupne faze Lige Šampiona, a u ovom članku predstavićemo Vam najave oba današnja susreta u okviru grupe E.\n20:45 Liverpul – Sevilja\nLiverpul je manje-više odličnim partijama u prva 3 kola engleske Premijer Lige, gde su bili veoma efikasni sa čak 8 postignutih golova, najavio borbu za tron i ove sezone, ali je iznenađujući poraz od Mančester Sitija u poslednjoj utakmici (sa ubedljivih 5:0) dosta je poljuljao ekipu sa Enfilda. Svakako da moraju pod hitno da se vrate u pravo stanje te da već protiv Sevilje na svom terenu dođu do maksimalnog učinka što bi im u ovoj grupi dosta olakšalo posao. Sve u svemu, mesta za žaljenjem sa porazom od Sitija više nema te već danas treba očekivati da Jirgen Klop kako on ume motiviše ekipu i da je povrati u period sa kraja avgusta kada su uspeli da slave nad Hofenhajmom (4:2) i Arsenalom (4:0) i to baš kod kuće.\nSevilja je sa kvalitetnim izdanjima nastavila i u ovoj sezoni te se nakon 3 kola u španskoj La Ligi nalaze na 3. poziciji i to još uvek bez poraza i samo jednim primljenim golom. Ekipu iz Andaluzije ove sezone krasi pre svega dosta stabilnija igra, koja je i u prethodnom periodu bila izuzetno dobra, te naravno treba očekivati dosta težak posao za ekipu Liverpula. Veliki problem “crveno-belima“ u ofanzivnom delu predstavljaće izostanak možda i najvažnijeg igrača, Nolita, što bi naravno moglo da doprinese zatvorenijoj igri tim pre što su danas postavljeni u ulogu gostiju.\nSvakako da bi trener Liverpula morao da kako zna i ume vrati igrače u pravo stanje te da zaborave poraz od Mančester Sitija, ali pitanje je koliko je tako nešto moguće u veoma kratkom roku. Od Sevilje se očekuje da donekle zatvori utakmicu bar do sredine drugog dela, jer im je to jedina šansa da sačuvaju svoju mrežu od ultra-ofanzivnog Liverpula od koga se očekuje da danas eksplodira.\nNGD @1,55 (domaćin neće dati gol u oba poluvremena)\nZa ekipu Maribora ne treba mnogo trošiti reči pošto je očigledno da se radi o najkvalitetnijoj ekipi u Sloveniji, a koja važi za jedinog uspešnog predstavnika te zemlje u Evropi. Svakako da su upali u veoma tešku grupu, ali sudeći po trenutnoj formi (nemaju poraz ni na jednoj od poslednjih 5 utakmica) jasno je da mogu voditi borbu sa današnjim rivalom za plasman u Ligu Evrope. Ovde je prvenstveno reč o manje-više standardnoj postavi igrača koja se dosta poznaje i koja zajedno, pogotovo kod kuće, može biti veoma opasna po svakog rivala, pa kao što smo rekli mogu da budu konkurenti za plasman u LE.\nSpartak iz Moskve, koji je tokom prošle sezone postao šampion Rusije nakon 16 godina bez titule, poslednjih par meseci igra i više nego katastrofalno pa nije čudo što su sada usidreni na samom centru tabele (8. mesto) sa svega 12 bodova nakon 9 kola. Pre svega treba istaći da igrači nemaju više toliko motivacije za domaći šampionat, jednostavno, prošla sezona bila je nalet samopouzdanja zbog dolaska novog trenera i sve do kraja uspeli su da beleže solidne rezultate koje su ostale ekipe samo mogle da prate. Sudeći po stanju na tabeli domaćeg šampionata kao i po pričama da će Karera dobiti otkaz ukoliko ne zauzme neku od pozicija sa vrha tabele do kraja, za očekivanje je da njihova igra neće biti nešto preterano ofanzivna. Naravno, plasman bar u Ligu Evrope došao bi odlično za povratak samopouzdanja, ali kako ovo takmičenje donosi male prihode za ruske ekipe jasno je zašto mislimo tako. Sve u svemu, ne očekujemo da od samog starta podignu belu zastavu, ali sigurno neće juriti od prvog minuta.\nKao što smo objasnili, Spartak ne bi trebao da rizikuje sa uvodnim utakmicama s’ obzirom da njima apsolutno ne prijaju ekipe kao što je Maribor, a naravno očekivano je da će svoje bodove tražiti kod kuće gde će imati ogromnu prednost. Mislimo da je Maribor jako potcenjen, a da naravno može pružiti otpor dosta dugo, mada pre svega verujemo da će ostati na povoljnom rezultatu tokom prvog dela igre.\nP1X @1,45 (vođstvo domaćina ili remi u prvom poluvremenu)\nPrethodni tekst„Orlovi“ pronašli zamenu za De Bura\nSledeći tekstLiga Šampiona: Najave utakmica 1. kola u grupi F (sreda)


Tuzla: Hapšenje zbog krijumčarenja ljudima » pressing.ba\nTuzla: Hapšenje zbog krijumčarenja ljudima\nU Tuzli je uhapšena jedna osoba zbog sumnje da je krijumčarila ljudima.\n13.08.2018 u 13:24\nPolicijski službenici Državne agencije za istrage i zaštitu (SIPA), u saradnji sa policijskim službenicima Ministarstva unutrašnjih poslova Tuzlanskog kantona, danas su na području Tuzle, uhapsili jednu osobu zbog postojanja osnova sumnje da je počinila krivično djelo „Krijumčarenje ljudi“ iz člana 189. Krivičnog zakona Bosne i Hercegovine.\nAktivnosti su provedene u okviru predmeta kodnog naziva „Istok“ po usmenoj naredbi tužioca Tužilaštva BiH.\nOsumnjičeni se tereti da je u proteklom periodu, s ciljem sticanja protivpravne imovinske koristi, u Bijeljini preuzeo od nepoznate osobe pet migranata, državljana Pakistana, i prevezao ih putničkom motornim vozilom do Tuzle.\nU skladu sa članom 66. Zakona o krivičnom postupku Bosne i Hercegovine, privremeno je oduzeto putničko motorno vozilo koje je osumnjičeni koristio. Policijski službenici SIPA-e nastavljaju aktivnosti u okviru ovog predmeta.


Zbog intervencije u Siriji poskupeće gorivo\nZbog intervencije u Siriji poskupeće gorivo\nVojna intervencija u Siriji može drastično da se odrazi na cenu sirove nafte na svetskom tržištu samo ako dođe do destabilizacije celog bliskoistočnog regiona. Prema najgorem scenariju, cena barela nafte mogla bi da skoči sa sadašnjih 115 – 119 dolara na čak 150. U Srbiji bi to značilo poskupljenje goriva za oko 22 dinara, što država neće dozvoliti. Prognoze Ministarstva energetike kreću se od nule do oko osam dinara više po litru i to bez intervencije države. A, ako Vlada iskoristi sve mehanizme, odnosno smanji akcize i ograniči maksimalnu maloprodajnu cenu goriva, poskupljenje ne bi premašilo pet dinara po litru i u najgorem scenariju.\n– Veliko je pitanje kako će uopšte izgledati ta vojna akcija – kaže za „Novosti“ Petar Stanojević, pomoćnik ministra energetike. – Ako bude ograničenog karaktera, onda to ne bi trebalo posebno da utiče na cenu nafte, jer Sirija u poslednje dve godine praktično i nije izvoznik. Međutim, ako se kriza prelije na region, vrlo je teško prognozirati šta sve može da se dogodi, jer sve će zavisiti od obima destabilizacije. Ako bi se uključili Jordan, Izrael, Liban, neće biti značajnih promena cene sirove nafte, ali ako se uključi Irak, to može da dovede do ozbiljnih poremećaja, odnosno skoka cene sirove nafte.\nPitanje je, naravno kako će dolar u tom trenutku da se ponaša, da li će da skoči ili padne, kako će dinar da izdrži sve te poremećaje, teško je prognozirati. Mi radimo na formuli kojom bismo ograničili cenu, odnosno uredbom propisali maksimalnu cenu derivata, što nam zakon o energetici dozvoljava.\nTa formmula je primenjivana i ranije, do kraja 2009. godine. Istu uredbu Ministarstvo energetike će primeniti i sada ako dođe do drastičnog skoka cene nafte i trenutno se proveravaju svi parametri.\n– Uvođenje te uredbe je nepopularna mera, jer ubija sav profit naftnim kompanijama, a to onda znači manje investicija – ističe Stanojević. – To nije baš u tradiciji i u duhu slobodnog tržišta. Naravno, bila bi to privremena mera i trajala bi kratko. Primenom te uredbe cena bi mogla da se smanji za oko pet dinara.\nDržava ima i drugi instrument, a to je smanjenje akcize, što je u nadležnosti Ministarstva finansija, koje će doneti odluku u odnosu na prihode i rashode, poremećaj na makroekonomskom planu. Inače, Srbija naftu nabavlja iz Rusije, Kazahstana i Libije (nafta iz Libije se uvozi iz tehnoloških, a ne iz energetskih razloga).\n– Sada su cene ujednačene na benzinskim stanicama, što potvrđuje da je konkurencija dosta jaka – ističe Tomislav Mićević iz Udruženja naftnih kompanija Srbije. – Promet goriva već nekoliko godina u Srbiji pada i zato niko nije u situaciji da nerealno podiže cene, već se bore za svakog kupca. Trenutno je 152,90 najčešća cena benzina od 95 oktana i evrodizela na pumpama u Srbiji. Ukoliko dođe do destabilizacije bliskoistočnog regiona, može se očekivati poremećaj. Sve prognoze do sada su se pokazale kao netačne i najbolji primer za to je Libija. Vlada Srbije ima ozbiljan instrument u rukama, a to je smanjenje akcize i to do 20 odsto, a kada se tržište stabilizuje, može ponovo da vrati akcizu. To je način da se sačuva standard građana i konkurentnost privrede. I naftne kompanije, koje imaju rafinerije, imaju prostor da amortizuju „udare“ jer im nije u interesu da padne potrošnja zbog visoke cene.


Tri zemlje biće uklonjene sa “crne liste” poreskih rajeva - Biznis.rs\n29.9.2021 08:33 Autor: Redakcija Biznis.rs 0\nMinistri finansija Evropske unije trebalo bi da sledeće nedelje uklone Sejšele, Dominiku i Angvilu sa „crne liste“ poreskih rajeva. Poreski stručnjaci EU preporučili su...\nMinistri finansija Evropske unije trebalo bi da sledeće nedelje uklone Sejšele, Dominiku i Angvilu sa „crne liste“ poreskih rajeva.\nOčekuje se da će tri jurisdikcije biti premeštene na evropsku „sivu listu“, na kojoj se nalaze zemlje koje su pokazale posvećenost poreskim reformama, navodi se u jednom dokumentu, prenosi Tanjug pozivajući se na Reuters.\nPrema podacima Narodne banke Srbije (NBS) o platnom prometu srpskih firmi sa inostranstvom, rezidenti su u 2020. godini izvršili plaćanja prema zemljama koje je Eurostat (BOP Vademecum) klasifikovao kao off-shore zone u protivvrednosti od 1,06 milijardi evra, što je za 22,6 odsto manje u odnosu na 2019. godinu. Naplata iz ovih zemalja iznosila je 818,5 miliona evra, što je 19,7 odsto više u odnosu na pre dve godine.\nPosmatrano po zemljama, najveća plaćanja ostvarena su sa Hong Kongom (379,3 miliona evra), Singapurom (56,4 miliona evra), Libanom (10,6 miliona evra), Sejšelskim ostrvima (7,3 milona evra) i Britanskim Devičanskim Ostrvima (5,7 miliona evra).\nEVROPSKA UNIJA LISTA NARODNA BANKA SRBIJE NOVAC POREZ\nKAKO SE U SVETU OPOREZUJU KRIPTOTRANSAKCIJE? Od potpune zabrane do stvaranja…\nUskoro "crne liste" banaka i osiguravajućih kompanija\nZEMLJE EU ZADUŽENE "DO GUŠE", POKAZUJE IZVEŠTAJ EUROSTATA Grčka na vrhu liste…


Filmski centar Srbije: Ederlezi Rising na prestižnom festivalu Sitges\nUrban BUG :: Magazin :: Art Area :: Filmski centar Srbije: Ederlezi Rising na prestižnom festivalu Sitges\nNa programu su, osim našeg Ederlezi-ja, između ostalog i sledeći filmovi: Suspirija Luka Gvadanjina, koja i otvara festivala, Mendi Panosa Kosmatosa, American Animals Breda Lejtona, Apostle Gareta Evansa, Assassination Nation Sema Levinsona, El Angel Luisa Ortege, Beast M\nEderlezi Rising je svoju međunarodnu premijeru imao 11. aprila ove godine, a u okviru programa 37. izdanja Međunarodnog festivala u Briselu, festivala usredsređenog na fentezi, fantastične i ostvarenja iz domena trilera. Festival u Briselu pripada samom vrhu filmskih fešti koje u fokus stavljaju filmove ovog žanra. Nakon toga ovaj film je učestvovao u programu festivala Let’s CEE u Beču, gde je osvojio nagradu Cineplexx za distribuciju, a u obrazloženju žirija istaknuto je da Ederlezi Rising ima najveći potencjal da postane međunrodni bioskopki hit.\nGlavnu žensku ulogu u ovom filmu tumači Stoja (Stoya), američka glumica srpskog porekla najpoznatija po ulogama u porno-filmovima, ali i kao cenjena društvena aktivistkinja, feministkinja i kolumnistkinja prestižih glasila (The New York Times, Guardian, Vice). Pored Stoje, kojoj je ovo prva uloga u filmu nepornografskog sadržaja, u filmu glavnu ulogu igra i Sebastijan Kavaca, najpopularniji slovenački glumac u ovom trenutku, sve češće viđan i u značajnim ulogama u filmovima i TV serijama širom postjugoslovenskog regiona. Treću ulogu tumači Maruša Majer, mlada slovenačka glumica, nedavno zapažena u filmu Ivan Janeza Burgera i jedna od izabranih učesnica prestižnog programa „Zvezde u usponu“ (Shooting Stars) na Berlinskom filmskom festivalu prošle godine.


Crna Gora i Kosovo: Saradnja u procesu evropske integracije važna za napredovanje prema članstvu u EU | EUME\nNaslovnica Info Press info Crna Gora i Kosovo: Saradnja u procesu evropske integracije važna za napredovanje...\nCrna Gora i Kosovo: Saradnja u procesu evropske integracije važna za napredovanje prema članstvu u EU\nPredstavnici Ministarstva vanjskih poslova i evropskih integracija Crne Gore bili su domaćini delegaciji Ministarstva za evropske integracije Kosova, koja je boravila u Crnoj Gori 18. i 19. jula, u okviru primjene Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju Kosovo – EU. Kosovsku delegaciju je predvodio direktor Sektora za koordinaciju procesa stabilizacije i pridruživanja u Ministarstvu za evropske integracije Artan Čolaku.\nPredstavnici crnogorskog MVPEI su upoznali kolege iz Kosova sa strukturama za koordinaciju procesa evropske integracije u Crnoj Gori, kako one za sprovođenje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, tako i strukture za vođenje pristupnih pregovora. Predstavili su Program pristupanja Crne Gore Evropskoj uniji 2016 – 2018, njegovu strukturu, mehanizme za nadzor i izvještavanje o sprovođenju, pravno usklađivanje i planiranje sprovođenja SSP-a, kao i institucionalnu koordinaciju, odgovornosti i kapacitete. Istakli su da ovaj dokument predstavlja detaljan plan Crne Gore u pravcu postizanja unutrašnje spremnosti za članstvo, u dijelu usvajanja potrebnih strategija, zakona i jačanja administrativnih kapaciteta. Takođe je predstavljeno funkcionisanje EI portala, kao i proces prevođenja pravne tekovine EU.\nOtvarajući skup, generalna direktorica za evropske poslove u MVPEI Snežana Radović je naglasila da Crna Gora i Kosovo dijele zajednički vanjskopolitički cilj – članstvo u EU, te da su obje države posvećene ostvarenju te misije. Podsjetila je da je Sporazum o saradnji u procesu evropske integracije između vlada Crne Gore i Kosova stupio na snagu 19. februara 2015. i dodala da on predstavlja dobru osnovu za razmjenu znanja i iskustva iz procesa evropske integracije u pravcu daljeg snaženja administrativnih kapaciteta neophodnih za pristupanje EU.\n„Svjesni smo da napredak svake države prema članstvu u EU zavisi od individualnih napora zemlje da ispuni obaveze koje proističu iz članstva, ali smo takođe svjesni važnosti regionalne saradnje, posebno u kontekstu Strategije proširenja EU“, kazala je generalna direktorica Radović.\nOna je poručila da je Crna Gora koja je otvorila 24 poglavlja u pregovorima s EU veoma posvećena ostvarivanju daljih rezultata u procesu pristupanja, ali da isto tako, ostaje posvećena snaženju regionalne saradnje. Poručila je da Crnu Goru raduje napredak susjeda na evropskom putu i u tom kontekstu naglasila da napredak svake od država regiona predstavlja značajan iskorak za Zapadni Balkan i korak naprijed prema EU.\n„Vjerujemo da će naše iskustvo i naučene lekcije iz najizazovnijih faza procesa biti korisne za kolege iz Kosova u pravcu dalje izgradnje kapaciteta i, posebno, u predstojećoj realizaciji SSP-a“, poručila je Radović.\nDirektor u Ministarstvu za evropske integracije Kosova Artan Čolaku je istakao da je primjena Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju na Kosovu u ranoj fazi implementacije, te da će crnogorsko iskustvo biti veoma dragocjeno za predstavnike Ministarstva za evropske integracije te zemlje. On je zahvalio na realizaciji sastanka izrazivši očekivanje da će on biti prilika za razmjenu mišljenja o dosadašnjim modalitetima i aspektima realizacije procesa evropske integracije.


Priče o klijentimaMALI BIZNIS NE MOŽE SAM\n„U početku sam mislio sam da su krediti skupi i da ih uzimaju samo oni koji su primorani da vraćaju dugove. Kada sam izračunao koliko ću dobiti novih klijnata zahvaljući investiciji, uvideo sam da ću od dva nova klijenta plaćati ratu. Takođe, bio sam u zabludi da mi trebaju hipoteka ili žiranti, a kredit mi je odobren samo na menice firme i to za 3 dana. Pre kredita, ulagao sam tako što sam odvajao sredstva svaki mesec da bih zatim investirao. Ovo predugo traje pošto mi treba puno vremena da skupim novac, a sada plaćam ratu koju bih inače odvajao kao štednju, samo što sam sada odmah investirao i ta investicija mi još donosi novac. Da sam se samo ranije odlučio na ovaj korak, brže bih napredovao.“


Ban: 34 grupa u svetu povezano sa Islamskom državom\nGeneralni sekretar UN Ban Ki-mun saopštio je da je 34 terorističkih grupa u svetu povezano sa ekstremističkom Islamskom državom u Siriji i Iraku i upozorio da će se u ovoj godini njihov broj samo još više povećati.\nBan je sinoć ponovio da Islamska država predstavlja “pretnju bez presedana” s obzirom na svoju sposobnost da privuče razne militantne grupe iz mnogih zemalja.\nOn je takodje upozorio članice UN da budu spremne na nove napade grupa povezanih sa Islamskom državom, čiji članovi, kako je rekao, prelaze iz zemlje u zemlju, kako bi\norganizovali napade ili razvili terorističke mreže.\n“Sadašnje širenje uticaja Islamske države na zapadnu i severnu Afriku, Bliski istok o južnu i jugoistočnu Aziju ukazuje na brzinu i stepen veličine opasnosti koja se proširila za samo 18 meseci”, rekao je Ban.\nPored toga, dodao je generalni sekretar UN, Islamska država je “najbogatija svetska teroristička organizacija”, jer je, kako je naveo, prošle godine, uprkos embargu, samo od nafte i naftnih proizvoda zaradila izmedju 400 i 500 miliona dolara.\nPrema podacima misije UN u Iraku, Islamska država je samo u oblastima pod svojom kontrolom iz banaka uzela milijardu dolara u gotovini, a još isto toliko na ime taksi za vozila koja ulaze na njenu teritoriju.


5 sastojaka hrane koji se ne smeju jestu: Oštećuju mozak i jetru ~ Nasa kuhinja\nNe umanjuju se stvari koje nas izluđuju danas u svetu, ali postoje neke stvari koje bi mogle da se urade u kraćem vremenskom periodu. Šećerni šok, sagorevači jetre i sastojci koji oštećuju mozak su došli od “beskonačnog genija” čoveka, bezkompromisno upropašćujući našu sposobnost da jasno mislimo.\nSvesno izbegavajte ovih 5 sastojaka, i gledajte da funkcije vašeg mozga poboljšate:\nGluten je uobičajen proteinski molekul, nalazi se u pšenici, ječmu, raži, spelti. Ovaj lepljivi protein se vezuje za zid tankog creva gde može uzrokovati probavne i imune poremećaje sistema. Celijakija je najčešće stanje povezano sa preosetljivošću na gluten. Međutim, takođe postoji stanje zvano ne-celijakija, gluten osetljivost (NCGS) i to je glavni faktor u zapaljenskim poremećajima mozga i nervnog sistema.\nMnoge studije su pokazale vezu između glutena osetljivosti i poremećaja u svakom delu nervnog sistema, uključujući mozak, kičmenu moždinu i perifernih nerava. Gluten je poznat po tome da ume da bude aktivan okidač kod psihijatrijskih poremećaja, kognitivnog oštećenja, demencija i praktično svakog drugog neurološkog poremećaja.\nBilo da je aspartam (aminozaslađivač), sukraloza (Splenda) ili saharin (jednako, blagi zaslađivači), veštački zaslađivači su tako postali interesantni zbog “nula kalorija marketinga” i truju nam mozak decenijama. Aspartam je kombinacija hemikalija, naime asparaginska kiselina (amino kiselina sa ekscitatornim efektima na moždane ćelije), metanola i fenilalanina, kada se ukrste sa nezdravim proizvodima dobijamo moćno hemijsko jedinjenje koje izaziva tumor na mozgu.\nUpotreba aspartama uzrokuje različite simptome uključujući napade anksioznosti, nerazgovetan govor, depresiju i migrene. Ona i ostali veštačkih zaslađivači se mogu naći u sodi, jogurtu, žvakaćoj gumi, kuvarskim sosevima, dozer-zaslađivačima, obojenoj vodi, žitaricama, šećeru i slobodnim proizvodima.\nNatrijum glutamat (MSG)\nMSG je oblik koncentrovane soli dodat hrani za poboljšanje ukusa. To su trikovi za čulo ukusa i služe da mozak misli da je hrana ukusna, ali kao ekcitotokin, ona aktivira mozak da proizvodi višak količine dobrog osećaja, dopamina. Nažalost, dobri osećaji ne traju, ali su neželjeni efekti dugoročni. Ekcitotoksinsi su povezani sa oštećenjima mozga i kod drugih neuroloških oboljenja, uključujući Parkinsonove, Alchajmerove, demencije, MS, lupusa itd.\nObratite pažnju da MSG nije u sastavu bilo kog prizvoda, uključujući i kod “zdravih” grickalica, salate, soseva, bujon kocki, konzervirane supe i povrća.\nRafinisani šećer je postao jedan od najčešćih sastojaka u našoj hrani, ali i jedan od najopasnijih. Njegova stalna potrošnja je povezana sa mnogim različitim zdravstvenim problemima i svi imaju negativan efekat na mozak.\nUpotreba rafinisanog šećera potiskuje derivirani neurotrofni faktor u mozgu, ili BDNF, veoma važan hormon za rast mozga. Ovaj faktor izaziva nove veze između neurona u mozgu koje su od vitalnog značaja za funkcionisanje memorije. Studije su pokazale nizak nivo BDNF kod pacijenata sa depresijom i šizofrenijom, a potrošnja šećera može dalje pogoršati te uslove tako što doprinosi da ti nivoi ostanu niski.\nRafinisani šećer takođe izaziva upale, koje mogu da poremete digestivni i imuni sistem. Ako su upale hronične, može dovesti do većeg rizika od depresije i šizofrenije. Dr Ilardi, vanredni profesor psihologije na Univerzitetu u Kanzasu, podstiče da se kod depresivnih pacijenata iz ishrane ukloni rafinisani šećer, a oni koji su bili spremni da poštuju tu ideju uočili su značajna poboljšanja u mentalnom stanju i raspoloženju.\nOdluka da dodate fluorid u vodu za piće je možda imala jedan od najopasnijih i rasprostranjenih efekata na naše celokupno zdravlje, pre svega na mozak.\nFluor Akciona Mreža (FAN) prijavila je studiju koja govori da je fluorid povezan sa nižim procentom inteligencije, čak i u okvirima koji se dodaju američkim zalihama vode. Jedna studija pod pokroviteljstvom UNICEF-a je utvrdila da je IQ smanjena na samo 0,88 mg / l fluorida, na nivo koji se dodaje SAD sistemima pitke vode i smatra da je na nivou optimalnog opsega.\nFAN je takođe naveo da su 34 studije koje su urđene do sada utvrdile povezanost fluorida sa nižim IQ kod ljudi, dok će ga druge studije povezati sa lošim učenjem i oštećenjem memorije, oštećenjem mozga fetusa i izmenjene neurobihevioralne funkcije.\nOvih 5 sastojaka mogu da budu relativno lako izbegnuti, sa pravom motivacijom i znanjem. Međutim, neki od njih mogu biti jako nezgodni.


Srbija i Severna Makedonija potpisale protokole o zajedničkoj carinskoj kontroli (SRB) | Logistic Magazin\nPredstavnici Srbije i Severne Makedonije potpisali su u Skoplju pet protokola u vezi sa sprovođenjem Sporazuma o zajedničkoj kontroli na prelazu Preševo–Tabanovce, saopštila je srpska Uprava carina.\nPrimena Sporazuma bi trebalo da počne za manje od nedelju dana.\nSrpsku delegaciju u Skoplju predvodio je državni sekretar MUP-a Milosav Miličković.\nZamenik direktora srpske carine Veselin Milošević i Đoko Tanasoski, direktor Carinske uprave Severne Makedonije, potpisali su Protokol, kojim su u okviru pomenutog Sporazuma preciznije uređena sva pitanja koja se tiču zajedničke carinske kontrole, kako u putničkom, tako i u teretnom saobraćaju.\nProtokolom je predviđeno da će izlaznu kontrolu putničkih i teretnih vozila koja iz Srbije idu ka Severnoj Makedoniji, granične službe Republike Srbije sprovoditi na teritoriji Republike Severne Makedonije na graničnom prelazu Tabanovce.\nZa one koji putuju iz Severne Makedonije ka Srbiji, izlazna kontrola makedonskih graničnih službi biće sprovođena na teritoriji Republike Srbije, na graničnom prelazu Preševo.\nPotpisani svi neophodni Protokoli\nU prestonici Severne Makedonije potpisan je i Protokol između ministarstava unutrašnjih poslova dve zemlje o načinu obavljanja graničnih provera.\nDirekcija za imovinu Republike Srbije, potpisala je sa makedonskom Carinskom upravom Protokol o stvaranju infrastrukturnih uslova za uspostavljanje zajedničkih kontrola.\nProtokoli su potpisani i između Uprava za veterinu i zaštitu bilja Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srbije i Uprave za veterinu, Agencije za hranu i veterinarstvo i Državnog inspektorata za poljoprivredu Severne Makedonije.\nPotpisivanju Protokola prethodio je sastanak na kome je razmatrano niz tema u vezi sa prekograničnom saradnjom i izazovima sa kojima se pogranični organi Srbije i Severne Makedonije svakodnevno suočavaju, piše u saopštenju Uprave carina.\nNajavljeno potpisivanje novog sporazuma\nTokom susreta dve delegacije konstatovano je da su Srbija i Severna Makedonija strateški povezane, te da će već 26. avgusta 2019. godine, biti potpisan i Sporazum o uzajamnom priznavanju statusa Ovlašćenog privrednog subjekta (AEO).\nTo će dodatno ubrzati carinski postupak, smanjiti troškove i zadržavanja na granici, čime će biti načinjen veliki korak u pravcu olakšavanja prekogranične trgovine, jer će kompanije koje imaju ovaj status, iste benefite moći da uživaju i van granica zemlje u kojoj su ga stekle, navodi se u saopštenju Uprave carina.


Javna preduzeća bila u gubitku sada u plusu\nZavršni računi 15 glavnih infrastrukturnih javnih preduzeća u Srbiji otkrivaju da su prošlu godinu i okoreli gubitaši završili u „plusu“.\n„Železnice Srbije“ posle „minusa“ od 17,44 milijarde dinara, 2011. su zaključile sa dobitkom od 12,6 milijardi dinara. „Putevi Srbije“ umesto gubitka od četiri milijarde dinara pišu dobitak od 72,8 miliona dinara.\nNeočekivanom rezultatu ovih državnih kompanija, međutim, doprinelo je brisanje starih potraživanja. Vlada je krajem septembra prošle godine usvojila Zakon o regulisanju odnosa Republike Srbije i dužnika za preuzete obaveze po inostranim kreditima.\nReč je o korisnicima javnih sredstava, javnim preduzećima i ustanovama, koji su se zadužili u inostranstvu još pre uvođenja sankcija Ujedinjenih nacija devedesetih godina prošlog veka. Srbija je umesto njih vratila pozajmicu, a sada ih i zvanično oslobađa obaveze da joj taj novac nadoknade. Reč je o ukupno 654,8 miliona evra, 59 miliona dolara i 627.341 švajcarski franak. Među sedam institucija kojima su oprošteni dugovi su i „Železnice“ i „Putevi Srbije“.\nTako je lista gubitaša među 15 infrastrukturnih državnih kompanija značajno kraća. Na njoj svoju poziciju još čuva „Jat ervejz“. Domaći avio-prevoznik je prošlu godinu završio sa „minusom“ od 3,76 milijardi dinara, oko 600 miliona manjim nego u 2010. godini.\n„Elektroprivreda Srbije“ je na nivou čitave grupacije 2011. završila u „plusu“ od čak 26,8 milijardi dinara, kažu u ovom preduzeću. Sama centrala, međutim, evidentira gubitak od 4,85 milijardi dinara.\nPEU „Resavica“ u restrukturiranju u gubitku je 1,87 milijardi dinara, oko pola milijarde više nego na kraju 2010. godine. U „minus“ su zakoračila i „Skijališta Srbije“. Od dobitka od 165.000 dinara u 2010. spala su na gubitak od 72,74 miliona dinara.\nPreostale kompanije godinu su završile pozitivno. Najveću dobit, posle EPS-a na nivou grupacije, prijavio je „Telekom“ - 22,27 milijardi dinara. Slede ga „Železnice“ koje su sada u „plusu“ od 12,6 milijardi dinara. „Elektromreža Srbije“ ima dobitak od 2,44 milijarde dinara, a PTT Srbija dve milijarde dinara. I Aerodrom „Nikola Tesla“ broji dobit - 1,58 milijardi, a „Srbijagas“ - 1,25 milijardi dinara. Pozitivan rezultat su postigli i „Srbijašume“, „Vode Vojvodine“, „Transnafta“ i „Srbijavode“.


Francuski izbori: Makron adut Nemačke i EU, ali i Vašingtona\nBeta 22. aprila 2017. 11:35\nNemačka i većina u Evropskoj uniji, kao i Vašington, žele da proevropski kandidat centra Emanuel Makron sutra u prvom i konačno u drugom krugu francuskih predsedničkih izbora osvoji vlast i time izbaci iz igre pre svega antievropskog kandidata Nacionalnog fronta Marin Le Pen, čija bi pobeda ugrozila opstanak EU.\nIako istraživanja raspoloženja birača daju izvesnu prednost nezavisnom kandidatu Makronu i veruje se da će Francuzi u drugom krugu glasanja podržati onoga koji želi da zemlja ostane u EU, isti strah postoji i od scenarija da se vrhu vlasti u Francuskoj približi naglašeno levičarski kandidat Žan-Lik Melanšon, neočekivana politička zvezda u usponu.\nU bitku za novog predsednika Francuske su se upleli i medjunarodni odnosi, pre svega i dalje ne baš jasna strategija nove američke vlasti prema Evropi i NATO, a vidljivo i stavovi prema Rusiji, budući da je Makron za jačanje veza s Amerikom i kaže da Krim pripada Ukrajini, dok su Marin Lepen i Melanšon za sredjivanje odnosa s Rusijom i ukidanje sankcija Moskvi.\nMelanšonov spoljnopolitički savetnik Djordje Kuzmanović je rekao da će Melanšon kao budući predsednik saradjivati sa svakim šefom ruske države, ma ko to bio.\nI četvrti jaki kandidat, Fransoa Fijon je za sredjivanje odnosa i ukidanje sankcija Moskvi i nije odbojan prema Americi, kao Lepenova i Melanšon, ali traži da odnosi Evrope i SAD budu uravnoteženiji i da EU ne bude manje-više potčinjena volji Vašingtona.\nKao retko kad dramatična bitka za izbor novog predsednika Francuske se odvija u času kad je Evropska unija uzdrmana izlaskom iz članstva Velike Britanije, ekonomsko-socijalnim nevoljama, migrantskom krizom, terorizmom, unutrašnjim podelama i uveliko pokrenutim preustrojstvom EU u „Evropu u više brzina“.\nSve ove probleme Evropska unija ne može da prebrodi bez politički i ekonomski snažne i stabilne Francuske, jer i postojanost i napredak EU je uvek bio utemeljen na moćnoj francusko-nemačkoj osovini i pokretačkoj snazi.\nSama Nemačka, bez obzira na svoju moć, teško da može da obezbedi ne samo napredak i boljitak, već i sam opstanak Unije u sadašnjem ustrojstvu.\nA Nemačka je od kraja Drugog svetskog rata zbog istorijskog iskustva uvek stajala na stanovištu da mir i budućnost Evrope mogu biti zajamčeni samo ako se gradi „evropska Nemačka“, a ne „nemačka Evropa“.\nNaročito Marin Lepen, ali i Melanšon odbojni su prema NATO, traže samostalniju politiku Francuske prema Americi, ali i normalizaciju odnosa s Rusijom i ukidanje sankcija Moskvi, a pored ostalog, snažno su osudjivali Zapad zbog bombardovanja Srbije i podrške otcepljivanju Kosova.\nNa početku izborne kampanje najvidjeniji kandidat Fijon, koji se i dok je bio premijer u vreme predsednika Nikole Sarkozija zalagao za sredjivanje političkih i naročito ekonomskih važnih veza s Rusijom, sad na tome istrajava.\nFijon staviše predlaže zaokret prema politici u, za Evropu, krajnje opasnoj sirijskoj krizi i dogovor s Moskvom, Iranom i šefom vlasti u Damasku Bašarom el-Asadom u cilju političkog rešavanja krize i razbijanja terorističke grupe Islamska država, kao glavne pretnje Evropi što je pokazao i poslednji krvavi atentat u Parizu.\nFijon, čija je popularnost osetno pala pošto su baš u žiži izborne kampanje izašle na videlo neke nezakonite radnje vezane za njegovu porodicu još dok je pre nekoliko godina bio premijer, je takodje za „uravnoteženije odnose na dve strane Atlantika“ i „iskrenu politiku“ prema Rusiji, ali i Americi.\nFijon je i nedavno privukao pažnju kad je u izbornoj raspravi o ukrajinskoj krizi i zamerkama nekih kandidata da je Rusija pripajanjem Krima narušila granice u Evropi, uzvratio da je to i Zapad učinio podrškom otcepljenju Kosova.\nMarin Lepen je za mnoge političare u EU i SAD ozbiljna opasnost jer traži izlazak Francuske iz evra i vojne strukture NATO, ukidanje šengenskog prostora bez granica, zaustavljanje doseljavanja stranaca, pre svega iz muslimanskih zemalja i referendum o izlasku Francuske iz Evropske unije.\nNe malo strahovanje postoji takodje zbog naglog skoka popularnosti bivšeg trockiste, Žan-Lika Melanšona koji se pokazao kao vešte tribun, govornik s harizmom i privukao i deo razočaranih pristalica vladajućih socijalista.\nMelanšon, veliki protivnik „evropske odbrane“, naglašava da Francuska mora ponovo ispregovarati svoj položaj u EU, ojačati nacionalna ovlašćenja, traži vezivanje evra za dolar, smanjivanje ovlašćenja Evropske centralne banke, a, ako to ne uspe, sazvati referendum o izlasku zemlje iz EU i ponovno uvodjenje franka.\nDomaći ekonomisti i kritičari Lepenove i Melanšona unutar EU upozoravaju da bi „Fregzit“, izlazak Francuske iz Unije značio pravi ekonomski i socijalni zemljotres i naneo toj zemlji direktnu štetu od najmanje 180 milijardi evra.\nNemačka politička elita jako zazire od Marin Lepen i Melanšona jer ih takodje smatra otvoreno anti-nemački nastrojenim.\nU zvaničnim krugovima u Berlinu se upozorava da bi „scenario katastrofa“ bio da se Lepenova i Melanšon nadju u drugom krugu francuskih predsedničkih izbora, ali se napominje da se „to ne sme isključiti“.\nZato je Makron „mezimče EU“, kako kaže britanski list Gardijan, i uživa vidljivu podršku Nemačke, jer je za to da se povrati francusko-nemačka osovina i pokretačka snaga EU.\nOn je za to da se ojača zona evra uz uvodjenje „EU u više brzina“, stvori evropska odbrambena struktura i snažna vojna industrija, sprovedu temeljite strukturne reforme da bi se ojačala konkurentnost privrede, vrati moral i poštenje u delovanju političke klase u Francuskoj, a terorizam slomi stvaranjem „evropske policije“ i tesne obaveštajne saradnje.\nMakron, bivši cenjeni kadar u banci Rotšild i nestranački ministar ekonomije u socijalističkoj vladi, neočekivano je privukao najviše pristalica medju Francuzima koji u njemu vide nekog novog, ozbiljnog političara koji nije bio deo dosadašnje potrošene i delom korumpirane elite, a podršku je dobio i od mnogih uglednih političara centra, desnice, pa i dela socijalista koji imaju svog, slabo kotiranog kandidata.


PRVA VEĆA ADAPTACIJA OD IZGRADNJE: Bečić obišao radove na adaptaciji zgrade Skupštine – Portal Luca\nPRVA VEĆA ADAPTACIJA OD IZGRADNJE: Bečić obišao radove na adaptaciji zgrade Skupštine\nPredsjednik Skupštine Crne Gore, Aleksa Bečić obišao je radove na adaptaciji zgrade Skupštine Crne Gore.\nKako je saopšteno iz Skupštine Crne Gore, predstavnici Službe Skupštine, koji su zaduženi za koordinaciju radova na adaptaciji, upoznali su Bečića sa činjenicom da je riječ o prvoj većoj adaptaciji zgrade Skupštine od njene izgradnje nakon Drugog svjetskog rata.\nOni su kazali da su izrazili uvjerenje da će se po završetku radova značajno poboljšati uslovi za rad poslanica i poslanika kao i skupštinskih službi te da će zgrada biti daleko reprezentativniji objekat koji će moći da odgovori potrebama i izazovima modernog doba.\nUkazali su na to da su u dobrom dijelu nebezbjedne električne i druge instalacije, dotrajali podovi, ispucali zidovi i zastrajela tehnike predstavljali najveće izazove sa kojima se suočavala zgrada crnogorskog parlamenta.\n– Poražavajuću sliku najvažnije institucije predstavljala je i činjenica da se “Gluva soba” u kojoj se održavaju sjednice Odbora za bezbjednost i odbranu i razmatraju tajni podaci i pisarnica, na kojoj građani redovno dostavljaju i preuzimaju materijale, nalazila u vlažnom, podrumskom dijelu i u katastrofalnom stanju neispunjavajući ni minimum savremenih standarda – navodi se u saopštenju Skupštine.\nDodaju da je Bečić upoznat sa dinamikom radova otpočetim početkom avgusta, kojima je planirana adaptacija centralnog hola, holova na spratovima, radovima preduzetim na ugradnji savremenih instalacija, izgradnji moderne novinarske lože, savremenog prijemnog odjeljenja pisarnice, adaptaciji postojećeg Bijelog i izgradnji novog salona kao i svim propratnim radovima predviđenih ovom fazom projekta.\nKako su kazali, Bečić je izrazio očekivanje da će se, uspješnim završetkom projekta adaptacije zgrade Skupštine Crne Gore, stvoriti daleko bolji uslovi za rad poslanica i poslanika i da će građani imati priliku da se upoznaju sa radom crnogorskog parlamenta na tehnološko-inovativniji i savremen način.\n– Posebno zadovoljstvo Bečić je istakao činjenicom da je se prilikom realizacije projekta vodilo računa o energetskoj efikasnosti zgrade koja će u narednom period biti primjer ekološke održivosti. Planirana izgradnja prve solarne elektrane na krovu jednog parlamenta na ovim prostorima daće poseban pečat našim naporima da sa najvišeg nivoa pošaljemo poruku o važnosti korišćenja obnovljivih izvora energije i podizanju svijesti naših građana – navode iz Skupštine.\nPodsjetili su da je u proteklom periodu izvršena je potpuna adaptacija dva salona i Plave sale u kojima se odvijaju sjednice radnih tijela, te da je nabavljena i najsavremenija robotizovana oprema zahvaljujući kojoj građani Crne Gore, po prvi put u istoriji parlamentarizma, mogu da prate rad odbora putem Parlamentarnog kanala i zvaničnih skupštinskih mreža, što je kako su kazali, takođe ostvarenje ovog saziva crnogorskog Parlamenta.\nIz Skupštine su takođe podsjetili da je završena i savremeno opremljena “Gluva soba”, koja sada ispunjava sve bezbjednosne standarde.\n– Projektom adaptacije zgrade Skupštine, na kojem su radili eminentni stručnjaci arhitekture, zadržava se izgled i dug vremena u kojem je nastala sa kombinacijom modernog i savremenog koje ide ruku pod ruku sa vremenom u kojem živimo – zaključili su u saopštenju.


Opera NPS na programu obilježavanja Memorijala „Sjećanje na Srebrenicu“ u Velikoj Britaniji – NPS\nHomeNovostiOpera NPS na programu obilježavanja Memorijala...\nJuly 9, 2018 by Narodno pozorište Sarajevo in Novosti 0 2133 0\nOpera Narodnog pozorišta Sarajevo na programu obilježavanja Memorijala „Sjećanje na Srebrenicu“ u Velikoj Britaniji\nVelika Britanija je jedina zemlja koja pored Bosne i Hercegovine obilježava Memorijal „Sjećanje na Srebrenicu“, u organizaciji Fondacije „Remembering Srebrenica“ koju predsjedava Dr Wagar Azmi. I ove godine Opera Narodnog pozorišta će uzeti učešće u glavnom i drugim pratećim programima koji obilježavaju ovaj Memorijal. Solista Amir Saračević, tenor, uz pratnju Elvira Solaka , gitara, dio su umjetničkog programa koji se održava u Londonu i Mančesteru. Uz najveće državne počasti centralni događaj Memorijala 2018. godine dešava se u Londonu u Guildhallu 11. jula i očekuje se prisustvo preko 800 zvanica.\n„Sretni smo što kao krovna teatarska institucija Narodno pozorište Sarajevo predstavlja našu državu Bosnu i Hercegovinu i na ovogodišnjem obilježavanju Memorijala“ – poručuje direktorica Narodnog pozorišta Sarajevo Marijela Hašimbegović koja će govoriti svoje svjedočenje vremena ratnih dešavanja na jednom od pratećih programa ovogodišnjeg Memorijala, na događaju u West London Sinagogi.\nDirektorica Hašimbegović također je izrazila osobnu zahvalnost dr. Waqaru Azmiju za cjelokupan angažman i djelovanje po pitanju humane inicijative koju provodi sa svojih hiljadu aktivista organizacije „Sjećanje na Srebrenicu“ uz poruku da se priča Srebrenice više nikada ne ponovi.


Isplivala STROGO POVERLJIVA saznanja ruskih obaveštajaca: NATO pravi VELIKU ALBANIJU, ovo su detalji PAKLENOG PLANA | Najnovije vesti - Srbija danas\n12.10.2017. • 21:54 Srbija Danas/ Informer\nIsplivala STROGO POVERLJIVA saznanja ruskih obaveštajaca: NATO pravi VELIKU ALBANIJU, ovo su detalji PAKLENOG PLANA\nEdi Rama poziva na ujedinjenje\nRuske službe došle do saznanja da je zapadna vojna alijansa dala zeleno svetlo Albancima da krenu u akciju, a Edi Rama je odmah potom pozvao na "ujedinjenje".\nRamina poruka ledi krv u venama: Evo šta je poručio Srbiji\nNATO ima cilj da potpuno pokori Balkan i UCENI SRBIJU? Poštar Rama preneo poruku SAD\nNATO pakt sve otvorenije i aktivnije podržava stvaranje takozvane "velike Albanije", koja bi pored Albanije i Kosova obuhvatala i delove centralne Srbije, Makedonije i Crne Gore! Iz Brisela je krajem septembra stigla direktiva Albancima da pokrenu pripreme za realizaciju tog projekta.\n- Kako bi osigurao da se njegova 'velikoalbanska' poruka dovoljno snažno čuje na Kosovu, među 33 zamenika ministara u novoj vladi Albanije nalaze se i četiri Albanaca iz srpske južne pokrajine - Besa Šahini, Hajrula Čeku, Valbuna Šujaku i Iljirjani Bajraktari- piše Sputnjik.\n- Ramina poruka o "jedinstvenoj teritoriji" na kojoj žive Albanci samo je početak novog političkog "rata" koji Rama i njegovi šiptarski saradnici spremaju protiv Srbije. Albanski premijer ne krije svoje velikoalbanske pretenzije, ali sada očigledno ima jaku podršku Zapada, pre svega NATO pakta, kome smetaju odnosi Beograda i Moskve. Treba biti baš naivan i pomisliti da Rama deluje samostalno - prenosi dobro obavešteni izvor službe bezbednosti.\nAleksandar Pavić, analitičar ruskog Fonda strateške kulture, kaže da je Rama zadužen za provokacije.\n- Rama ne krije da je zagovornik "velike Albanije" i da Tirana ima velikoalbanske pretenzije. Međutim, treba znati da Rama ovo ne bi pričao bez dozvole svojih gazda, na prvom mestu NATO pakta i SAD.On je zadužen za provokacije, njegov nivo u međunarodnim odnosima jeste da podigne temperaturu. Na sreću, Albanija nema snage da pripoji Kosovo - procenjuje Pavić.\nDačić: Projekat Velike Albanije nije model budućnosti\nTagovi: Albanija, Velika Albanija, Edi Rama, Hašim Tači, Srbija, Kosovo i Metohija, Rusija, Vladimir Putin, obaveštajna služba\nPožar u hotelu Hilton u Beogradu: Hitna evakuacija!\nPRVI DETALJ PUCNJAVE U ŽARKOVU: Sedeli u restoranu, počela je svađa, a onda se začuo PUCANJ (FOTO/VIDEO)


KATASTROFALNA VEST ZA PARTIZAN: Jaramaz otkrio koliko će pauzirati – naprsla kost šake | Najnovije vesti - Srbija danas\n19.10.2020. • 10:59 Tanjug\nBek crno-belih se povredio u Železniku.\nKošarkaš Partizana Ognjen Jaramaz zbog povrede metakarpalne kosti u šaci biće van terena četiri do šest nedelja. Bek crno-belih povredio se na meču trećeg kola ABA lige protiv FMP-a u Železniku.\n- Nisam ni sam siguran da li je do povrede došlo prilikom pada posle prodora ka košu ili u kontaktu sa nekim od protivničkih igrača. Došlo je do naprsnuća treće metakarpalne kosi u šaci, nije prst u pitanju - rekao je Jaramaz za TV Partizan.\n- Stao sam na slobodno bacanje, osećao sam bol, ali nisam bio siguran o čemu se radi. Pokušao sam da izvedem slobodna bacanja i kada sam izveo prvi penal video sam da nisam u stanju da šutnem na koš i morao sam da prekinem utakmicu. Na snimanju se videlo da je došlo do naprsnuća, pauza će trajati ukupno četiri do šest nedelja dok ponovo ne budem spreman da zaigram takmicu - objasnio je Jaramaz.\nPodsetimo, i američki centar Vil Mozli je povređen prošle sedmice i trebalo bi da se vrati na teren za oko 15 dana.\nOgnjen Jaramaz KK Partizan ABA liga