Višković u Prijedoru: Vlada Srpske će zaštiti rudarstvo u ovom gradu - GradPrijedor.com - Portal grada Prijedora\nHome»Društvo»Višković u Prijedoru: Vlada Srpske će zaštiti rudarstvo u ovom gradu\nVišković u Prijedoru: Vlada Srpske će zaštiti rudarstvo u ovom gradu\n20. maja 2021. 2 Mins Read\nPremijer Republike Srpske Radovan Višković rekao je danas u Prijedoru da Vlada ima koncept kako da zaštiti rudarstvo u tom gradu.\nVišković je rekao da je rudarstvo nezaobilazna tema u tom gradu, kao i problem “LJubije”, te naglasio da je plan da zajedno sa “Mitalom” oživi i “Ljubija”.\n– Mi želimo da rješavanjem učešća Vlade u zajedničkom preduzeću sa `Mitalom`. To pitanje riješimo i da rudarenje na području Prijedora bude znatno bolje – izjavio je Višković novinarima nakon sastanka sa gradonačelnikom Prijedora Daliborom Pavlovićem.\n– Ona već jeste regionalna za naselja, opštine i mjesne zajednice, ne samo za Prijedor, a mi ćemo posredstvom Ministarstva za prostorno uređenje, građevinarstvo i ekologiju, kroz /projekat/ energetske efikasnosti da realizujemo znatan dio građevinskih radova – rekao je Višković i dodao da će u svim bolnicama u Republici Srpskoj biti urađena rehabilitacija u narednom periodu.\nPremijer Srpske zahvalio je osoblju Bolnice “Dr Mladen Stojanović” u Prijedoru za rad i trud u vremenu pandemije virusa korona.\n– Poslije trećeg talasa, koji smo prebrodili, došli smo u poziciju da je broj oboljelih u Prijedoru jednocifren, a veliki doprinos dala je Bolnica – istakao je Višković.\n– Da dođe što više investitora, da bude otvoreno što više radnih mjesta, da bi građani imali što bolji život – poručio je Višković i podsjetio da je na prošloj sjednici Vlade doznačeno 844.000 KM za završetak industrijske zone u “Celpaku”, te da su već dva investitora spremna da otvore pogone i zaposle ljude. On je rekao da su na pomolu i rješenja problema koji su se pojavili prilikom privatizacije zemljišnih površina.\n– Kada to zemljište bude u vlasništvu Republike Srpske mi ćemo donijeti odluku da ga prebacimo u vlasništvo grada Prijedora – istakao je Višković. On je podsjetio da ovo nije njegova prva posjeta Prijedoru, te da je dolazio 2019. godine nakon poplava.\n– Tada sam došao i obišao lokalitete u gradu. Sigurno da ćemo u narednom periodu posredstvom Javne ustanove `Vode Srpske` ubrzati proceduru za raspisivanje tendera za izbor izvođača, da bi Prijedor što prije bio zaštićen od eventualnih poplava – rekao je Višković.


Nova iračka ofanziva u Mosulu\nIračke vlasti su danas saopštile da su počele ofanzivu na nekoliko četvrti u severnom Mosulu koje su još uvek u rukama Islamske države Iraka i Levanta (IDIL), a meta je i Stari grad.\n"Oružane snage su napale četvrt al-Šifa i Republikansku bolnicu, savezna policija je u četvrti Zindžili, a antiterorističke snage napadaju kvart al-Saha al-Ula", navodi se u saopštenju Združene komande operacija koja koordiniše borbu protiv IDIL-a u Iraku.\nTe tri gradske četvrti se nalaze severno od Starog grada, lavirinta gusto naseljenih uskih ulica, gde ekstremisti očekuju konačni napad iračkih snaga.\nU njemu se, prema humanitarnim radnicima i organizacijama za ljudska prava, nalazi oko 250.000 civila koji mogu služiti kao "živi štit".\nPolicija je saopštila da gadja položaje militanata "raketama 'grad' i artiljerijom", a da dronovima vrši vazdušno osmatranje.\nU saopštenju se navodi da se napad na Stari grad očekuje "u narednim časovima", ali to nije pomenuto u saopštenju Združene komande.\nVojne vlasti su ranije ove nedelje saopštile da su u četvrti pod kontrolom Islamske države bacali letke kojima su pozivali gradjane da se "pridruže snagama bezbednosti u obezbedjenim koridorima", što je izazvalo zabrinutost nevladinih organizacija.\nVojska i policija od oktobra 2016. vode ofanzivu za oslobođenje Mosula od IDIL-a.


Čas istorije na mestu krvave bitke\nKrupanj, Mačkov kamen – Na padinama planine Jagodnja, nekoliko kilometara od Krupnja prema Ljuboviji, nadomak dobro znane spomen-kosturnice na Mačkovom kamenu, već desetak meseci intenzivno se gradi još jedan spomenik srpskim herojima Velikog rata. Na prostoru gde je pre 104 godine vođena jedna od najkrvavijih bitaka svetskog sukoba, bitka na Drini koja je kulminaciju imala upravo na obližnjem Mačkovom kamenu, 20. septembra ove godine, na stogodišnjicu velike pobede u Prvom svetskom ratu, biće osvećen novi spomen-hram, hram muzej Svetog Despota Stefana Visokog. Blagoslov za podizanje nesvakidašnje bogomolje koja će pod svojim svodovima imati izuzetnu muzejsku postavku dao je episkop šabački gospodin Lavrentije\n26.05.2018 u 15:27\nBagerima na Dečane\nEparhija raško-prizrenska objavila je da su „zahvaljujući nizu međunarodnih inicijativa u toku dana kosovske vlasti prestale s nezakonitim radovima na putu u zaštićenoj zoni manastira Dečani”, a teška mašinerija je navodno povučena. „Nadamo se da će kosovske institucije ubuduće poštovati svoje zakonodavstvo i međunarodne obaveze. Zahvaljujemo se svim ljudima dobre volje koji su pokazali solidarnost u cilju zaštite manastira Visoki Dečani i prelepe prirode koja ga okružuje”, objavljeno je na sajtu i tviter nalogu eparhije. Vest o obustavljanju radova prva je prenela misija OEBS-a na svojoj fejsbuk stranici.\n15.05.2018 u 09:30\nIzgoreo manastir Sveti Ilija\nVranje – Vatra koja je prekjuče zahvatila manastir Sveti prorok Ilija u Kacapunu, selu koje se nalazi između Vladičinog Hana i Vranja, uništila je najveći deo konaka. U saopštenju Eparhije vranjske navedeno je da uzrok požara nije poznat i da nadležni organi rade na njegovom utvrđivanju. Vatra je najpre zahvatila krovnu konstrukciju, a zatim se proširila i na ostale delove. Pored krova, izgorela je i radionica za izradu sveća, čime je naneta velika materijalna šteta, a zahvaljujući brzoj intervenciji prisutnih vernika, kao i vatrogasnih jedinica iz Vranja i Vladičinog Hana, požar je lokalizovan i sprečena je još veća materijalna šteta. – Ovu drevnu svetinju, odmah nakon izbijanja požara, obišao je episkop vranjski Pahomije, koji je pružio podršku i duhovno ukrepio bratstvo\n09.05.2018 u 08:15\nMesto gde se rađala kraljevina\nKada novopazarski zvaničnici i turistički poslenici žele da u ovaj kraj prizovu što više turista, znaju da kažu da ovde iz svakog kamena izvire – istorija. Najbolja lekcija iz srpske srednjovekovne istorije može da se nauči obilaskom spomeničkog kompleksa Stari Ras sa Sopoćanima. Ovaj kompleks, zbog lepote i značaja, ne samo za srpsku istoriju i kulturu, upisan je i u Uneskovu Listu svetske kulturne baštine 1979. godine. Kompleks čine Crkva Svetih apostola Petra i Pavla, manastiri Đurđevi stupovi i Sopoćani, Gradina na Pazarištu sa podgrađem i Trgovište. Svetinja srpske istorije Crkva Svetih apostola Petra i Pavla, poznata i kao Petrova crkva, predstavlja najstariji spomenik crkvene arhitekture na prostoru Srbije, koja je još u 10. veku bila episkopsko sedište. U ovom hramu


Četvrti stručni sastanak Centra za medijaciju AmS: „MEDIJACIJA: KRATAK OSVRT NA SISTEM U AUSTRALIJI“ – Centar za medijaciju\nNaslovna|Četvrti stručni sastanak Centra za medijaciju AmS: „MEDIJACIJA: KRATAK OSVRT NA SISTEM U AUSTRALIJI“\nadmin_s\t2021-01-28T17:00:10+01:00\t16. januara 2021.|\nCentar za medijaciju Asocijacije medijatora Srbije održao je četvrti stručni sastanak edukativne prirode u ponedeljak, 28. decembra 2020. godine, preko ZOOM platforme, na temu „Medijacija: kratak osvrt na sistem u Australiji„. Stručni sastanak vodila je naša koleginica, medijatorka i advokatica Vesna Cvjetićanin koja živi i radi u Kanberi u Australiji.\nNaša sagovornica se već godinama veoma uspešno profesionalno bavi medijacijom u Australiji pa je predavanje bilo posvećeno njenim iskustvima u medijatorskom radu, kao i uporednom prikazu sistema medijacije u Australiji i Srbiji.\nVesna Cvjetićanin se, između ostalog, osvrnula na istorijat razvoja medijacije u Australiji, skrenuvši pažnju na to da pravni sistem Australije zasnovan na Common Law sistemu (za razliku od Srbije u kojoj je zastupljen Code Napoleon pravni sistem) ima ključni i suštinski značaj u pristupu medijaciji, jer je medijacija i potekla iz zemalja koje imaju ovaj pravni sistem.\nPrve aktivnosti u vezi medijacije u Australiji datiraju od 2000. godine kada su postavljeni temelji sistema koji bi predstavljao regulatorni okvir za medijaciju, a osnovno profesionalno telo za medijaciju Mediation Standards Board (MSB) formirano je i počelo sa radom tek 2010. godine. U Australiji postoji set standarda National Mediation Accreditation Standards (NMAS) koji propisuju osnove koje se moraju poštovati u izvođenju obrazovanja i izdavanju i obnavljanju stručnih kvalifikacija svim medijatorima i, s obzirom na to da nema zakona koji se bavi samo medijacijom, ceo sistem se oslanja na NMAS i MSB.\nPosebno je bilo interesantno je njeno izlaganje vezano za „OBAVEZNU MEDIJACIJU”, a zbog aktuelnih razmišljanja da se i u naš pravi sistem ugradi ovaj vid medijacije i argumenata za i protiv ovoga rešenja. Australija ima zakone koji regulišu kada je medijacija obavezna tj. u kojim slučajevima se mora ići na medijaciju. Ova obaveznost je vezana i za period pre pokretanja sudskog postupka, ali i u toku samog sudskog postupka, kada je može naložiti postupajući sudija.\nVelika je uloga sudstva u medijaciji u Australiji, ali značajnu ulogu u celom sistemu imaju i advokati, kao i stručni savetnici, na pr. socijalni radnici i psiholozi. Posebno se ističe obaveznost medijacije u bračnim sporovima, pre svega prilikom razvoda braka u kom ima dece. Oblasti u kojima je medijacija prvi korak u rešavanju sporova su: radni odnosi i povrede na radu – naknade, trgovina na malo, naftna industrija, telekomunikacije, promet i štete nastale u vezi sa motornim vozilima, itd.\nI ovaj stručni skup, kao i prethodni, imao je veliki odziv među kolegama medijatorima – njih preko 30 je slušalo predavanje Vesne Cvjetićanin, što nam daje novi podsticaj ali i obavezu da nastavimo da angažujemo kolege – stručnjake iz raznih oblasti koji mogu da nam prenesu zanimljiva iskustva, znanja i razmišljanja u oblasti medijacije i srodinih tema.\nAsocijacija medijatora Srbije će sledeći online stručni sastanak organizovati u februaru, a planiramo da nastavimo sa redovnim okupljanjima i tokom 2021. godine, što zavisi pre svega od situacije vezane za epidemiološku situaciju.\nPozivamo sve zainteresovane kolege medijatore i ostale koji žele da se bave temom medijacije da prate novosti na našem sajtu i uključe se u rad Asocijacije, šalju ideje i predloge za aktivnosti i uzmu učešće u našim skupovima. Vaše komentare možete slati na mail: centarzamedijacijuams@gmail.com.


Još Danas Rok Za Prvu Ratu Poreza Na Imovinu\nNaslovna Društvo Još danas rok za prvu ratu poreza na imovinu\nRok za plaćanje prve rate poreza na imovinu ističe danas, 14. februara.\nPorez na imovinu prikupljaju lokalne samouprave i izmiruje se u četiri rate: prva do 14. februara, druga do 15. maja, treća do 14. avgusta i četvrta rata do 14. novembra.\nZakon o porezima na imovinu propisuje obavezu akontacionog plaćanja poreza u visini obaveze za poslednje tromesečje prethodne godine sve do dobijanja rešenja o utvrđivanju poreza za tekuću godinu.\nUkoliko bude razlike između poreza koji će biti određen rešenjem za tekuću godinu i akontaciono plaćenog poreza, obaveza je da se razlika plati u roku od 15 dana od dana dostavljanja rešenja o utvrđivanju poreza.\nPoštovanjem rokova za uplatu poreza na imovinu izbegava se kamata za neblagovremeno plaćene ili neplaćene poreze. Porez na imovinu fizičkih lica može se platiti i u manjem broju rata od zakonom propisanih, uključujući i plaćanje utvrđenog poreza odjednom.\nPrethodni tekstPočasna paljba sa Kalemegdana povodom Dana državnosti Srbije\nSledeći tekstKovid podaci za današnji dan


Grcka, Ocalan I Drzava U Senci | Institute for War and Peace Reporting\nGrcka, Ocalan I Drzava U Senci\nFijasko u slucaju Ocalan je jos jednom potvrdio kontinuiranu moc ultranacionalisticke "paradrzave" u Grckoj i ugrozio nastavak vladinog pro-evropskog politickog kursa i politike modernizacije\n"Ko vlada ovom zemljom?", upitao je pre nekih 35 godina tadasnji premier Georg Papandreu.\nPosle kolapsa diktature 1974. godine, ili, barem, posle dolaska na vlast "progresivnog" socijalistickog PASOK-a 1981. godine, Grcka je sebe predstavljala kao zemlju prave demokratije. Medjutim, njeno postupanje u aferi Ocalan srusilo je sve te iluzije. Pitanje koje je davno postavio Papandreu je jos uvek relevantno.\nPapandreu je uvideo da veoma mocna drzava "u senci" ili paralelna drzava (parakratos na grckom) diktira svoja resenja koja su u suprotnosti sa voljom demokratski izabrane vlade. Struktuirana oko bezbednosnih i obavestajnih sluzbi u drzavi, sa svojom parapolicijom ako ne i paravojskom, i uz podrsku palate, ta mocna masinerija bila je garant grcke "demokratije u ludackoj kosulji". Kada je sredinom sezdesetih takva demokratija bila ugrozena hronicnom nestabilnoscu politickih vlada, ta paralelna drzava je izasla iz senke i preuzela vlast. Grcka je sedam godina bila pod diktaturom.\nMedjutim, elementi ‘ludacke kosulje’ su ocigledno ostali. U drzavi u kojoj vlada pravo, vladine odluke koje se ticu osetljivih nacionalnih pitanja trebalo bi da se sprovode glatko, brzo i efikasno od strane institucija, pogotovo ako se ticu onih njenih elemenata koji bi po definiciji morali da budu najdisciplinovaniji, kao sto su sluzbe bezbednosti i obavestajne sluzbe. Kada je prosle jeseni vodja kurdskih pobunjenika Abdula Ocalan pobegao iz Sirije u potrazi za nekim novim utocistem u Evropi, premijer Grke Kostas Simitis jasno je dao do znanja da ni pod kakvim uslovima nece dozvoliti Grckoj da se umesa u ovaj problem, a kamoli da mu dozvoli da sleti na grcko tlo. Simitis je verovao da umesanost Grcke ne bi pomogla Kurdima, vec, naprotiv, da bi samo izazvala jos jednu ozbiljnu krizu u grcko-turskim odnosima.\nSimitis je cak otkrio i cinjenicu da je krajem januara, Ocalan, vodja Kurdistanske radnicke partije (PKK), zaista sleteo u Atinu kao gost nekih prijatelja. Ali, to nije trebalo da ga iznenadi. U tu posetu su bili umesani zamenici i politicki namestenici iz njegove sopstvene partije koji pripadaju onome sto se obicno naziva "patriotskim krilom" PASOK-a. Oni se radikalno protive modernizatorskom, proevropskom kursu vlade njihove partije. Stalno su je kritikovali i pokusavali da je oslabe. Uz blisku saradnju sa "patriotama" iz ostalih partija levice i desnice, kao i sa mnogim intelektualcima i biznismenima koji su "osetljivi na nacionalna pitanja", oni su pokazali da gaje malo postovanja za demokratske procedure cesto sprovodivsi svoje sopstvene planove. Oni smatraju da predstavljaju savest Grcke i da im je drskost njihovih dosadasnjih akcija zapravo dala legitimitet.\nPoslednja ilustracija ovakvog ponasanja je odlaganje godisnjeg sastanka grckih i turskih novinara za mir i prijateljstvo koji je trebalo da se odrzi pocetkom februara u Komotiniju gde zivi turska manjina u Grckoj. Vlada Grcke u principu odobrava takve sastanke. Medjutim, to nije slucaj sa "paradrzavom." Ona se potrudila da drzavni univerzitet odbije dozvolu za odrzavanje sastanka u njegovim prostorijama. A zatim, da bi pokazali "narodnu podrsku" za svoje stavove, "patrioti" su organizovali desetine asocijacija koje su potpisale javnu peticiju protiv takvog sastanka, koju je zatim desetina "patriotskih" poslanika predstavila u parlamentu. Bombe su eksplodirale ispred kuce organizatora sastanka i izdavaca lokalnih novina u Aleksandropolisu, kao i ispred Konzulata Turske u Komotiniju. Posto Konzulat stalno cuva uniformisana straza i posto ga pomno prate bezbednosne i obavestajne sluzbe, pokrenuta su legitimna pitanja koje se ticu moguce umesanosti u incident.\nMoglo bi se nabrojati stotine slicnih primera. Policajci koje su sudovi optuzili za teske zlocine (kao sto je saucesnistvo u izvrsenju ubistva i torture) protiv Roma i migranata, ili javne demonstracije njihovih nedemokratskih, skoro fasistickih stavova, nisu bili predmet disciplinskih akcija propisanih zakonom, a nekada su neki cak promovisani na vise menadzerske pozicije. Ambasadori i pogranicna policija mogu da ignorisu ministarske instrukcije za izdavanje viza etnickim Makedoncima (i bivsim gradjanima Grcke) koji zele da posete svoje rodno mesto posle 50 godina.\nDrugi, isto tako drsko, ignorisu grcki zakon koji ih primorava da izdaju dokumenta o identitetu na osnovu UN mandata etnickim Turcima koji nemaju drzavljanstvo. Lokalni sluzbenici Ministarstva za obrazovanje izgleda da vise slusaju svoje zloglasne kolege koji se bave "kulturnim pitanjima" (a formalno su zaposleni u Ministarstvu spoljnih poslova a zna se da operisu kao bezbednjaci i obavestajci) nego svom ministru. U ovom slucaju, ministar, koji je u proslosti javno osudio ovu "drzavu u senci", jos jednom je bio primoran da otputuje u Trakiju i pomogne da se sprovedu barem neke od njegovih reformi koji se ticu obrazovanja manjina.\nKrajem januara 1996. godine, cak i pre nego sto je parlament potvrdio njegov izbor za premijera, Simitisa su izazvale iste te "patriotske snage" povodom iracionalnog grcko-turskog konflikta oko zloglasnog, nenastanjenog, a, gledano iz ugla bezbednosti, nevaznog stenovitog ostrvceta Imia (Kardak na turskom). Mesec dana pre toga, dok je bolesni Andreas Papandreu jos bio na vlasti, Turska je dovela u pitanja grcki suverenitet nad tim ostrvom, a taje cin se redovno i rutinski ponavljao. Medjutim, sve je iscurelo u stampu da bi se Simitisova politika pomirenja stavila na ispit.\nPosto izgleda da mu je nacionalni ponos bio povredjen, "patriotski" gradonacelnik iz partije PASOK na susednom ostrvu Kalimnos zabo je grcku zastavu na Imniu, sto je ucinjeno po prvi put u istoriji. Nekoliko dana kasnije, turski novinari koji slicno razmisljaju su je zamenili turskom zastavom, a sve to je televizija prenosila uzivo. Grcki elektronski mediji su pustali ovaj snimak deset puta da bi bili sigurni da se Grci osecaju dovoljno ponizenim da bi trazili osvetu. Kriza je izbegnuta zahvaljuci kompromisu koji su dogovorili Amerikanci na osnovu koga nema zastava na ostrvu.\nMedjutim, grcko osecanje ponizenosti i izneverenosti je ostalo. Simitis i njegove kolege koji su na celu modernizacije lako su pobedili i na kongresu PASOK-a i na opstim izborima koji su usledili 1996. godine. Medjutim, nikada se nisu usudili da ociste svoju partiju i glavnu struju na drzavnoj politickoj sceni od ovih autoritarnih i ksenofobicnih nacionalistickih elementa. PASOK je ponovo nominovao gradonacelnika Kalinosa, zajedno sa jos desetak rasistickih gradonacelnika koji mrze Rome, a vecina njih je odnela pobedu na izborima 1998. godine.\nOhrabreni populistickom i nacionalistickom retorikom opozicije, vise od jedne trecine grckih poslanika resilo je da ucine jos jednu uslugu ‘otadzbini’ time sto su trazili da se pruzi utociste Ocalanu, neprijatelju broj jedan Turske. Neispostovavski vladine direktne naredbe, i u saradnji sa grckim obavestajcima, isplanirali su Ocalanov dolazak u Grcku krajem januara 1999. A tada, posto je bio na grckom tlu, izvrsili su pritisak na vladu da mu da azil.\nVlada je ovo odbila i pokusala da nadje utociste za vodju PKK-a negde u Africi. Prva ozbiljna greska bila je ta sto se nije ugledala na taktiku italijanske vlade koja je pitanje resavala otvoreno. Mehanizmi koji rade u senci imaju najvise da dobiju od tajnih dogovora. Otvoreni pristup od strane Grcke bi verovatno umanjio sposobnost "paradrzave" da vrsi pritisak na nju ili da se suprotstavi njenim naredjenjima. Zaista, deset dana posle Ocalanovog hapsenja, Grcka je uspela da prebaci preostala tri Ocalanova saradnika bezbedno u Ambasadu Grcke u Najrobiju.\nMedjutim, dok je vlada skrivala Ocalana u ambasadi, grcke diplomate i obavestajni ageni koji su se tamo nalazili nisu se slagali sa ovakvo politikom vlade, i shodno tome, nisu ispostovali naredbe. Umesto toga, na osnovu izvestaja, izgledalo je da ohrabruju Ocalanovo nepopustljivo odbijanje mnogih alternativa koje su mu ponudjene, i na ovaj nacin povecali su pritisak na neodlucnu grcku vladu ili da mu da azil ili da mu nadje utociste u Evropi. Ovi pregovori su produzili Ocalanov boravak u grckoj ambasadi, a isto tako dali su i vise nego dovoljno vremena raznim tajnim sluzbama da ga lociraju i da se pripreme za ono sto je na kraju bio uspesan pokusaj kindapovanja. Oni su dodatno povecali konfuziju koja je vladala u albasadi, i doprineli losoj organizaciji transfera do aerodroma sto je znatno olaksalo posao njegovog hvatanja njegovim turskim goniteljima.\nMa sta bude ispalo da su tacni detalji, jasno je da je paradrzava stavilu Grcku u neodrziv polozaj u slucaju Ocalan, i tako izazvala krizu vlade koja je veoma stetna ne samo za Grcku, grcko-turske odnose, vec i za Simitisovu modernizatorsku, proevropsku politiku. Tri ministra - spoljnih poslova Teodor Pangalos, unutrasnjih poslova, Tasos Papadopulos, i javnog reda, Nikos Petsalnikos - su bili prisiljeni da daju ostavke, a premijera i njegovu partiju ceka partijski kongres u martu na kome ce teci jos krvi.\nI ovako pod pritiskom zbog svoje crvste fiskalne poltike ciji je cilj prikljucenje evropskoj monetarnoj uniji, vladu isto tako ceka kljucni ispit evropskih parlamentarnih izbora ovog juna. Svi ovi faktori ugrozavaju vladu a sa njom i trenutnu evropsku politiku Grcke. Premijer je konacno obecao da ce ocistiti partiju od "uzavrelih glava ultranacionalista" koji, prema Pangalosu, imaju ekstremno desnicarsku ideologiju. Suocen sa izazovima sa svih strana, ukljucujuci i svoju partiju kao i mocne medije koji su ga tradicionalno podrzavali ali ne i njegovu modernizatorsku politiku, takvi koraci mogli bi biti premali i zakasneli kako za Siminisa tako i za temeljnu demokratizaciju Grcke koja kasni.\nPanajote Dimitras je glasnogovornik grckog Helsinki monitora i Grupe za prava manjina - Grcka i gostujuci predavac na Centralnoevropskom univerzitetu.


Kina priprema pomoć za Srbiju\nOtpravnica poslova srpske ambasade u Pekingu, Tatjana Panajotović Cvetković, za Kineski međunarodni radio juče je izjavila da joj je na sastanku u kineskom Ministarstvu spoljnih poslova rečeno da Kina priprema pomoć za postradale u Srbiji.\nOna je ocenila da Kina u punoj meri razume situaciju u Srbiji i da saoseća sa postradalima.\nU obraćanju javnosti posredstvom našeg radija, ona je istakla da je Ministarstvo spoljnih poslova Srbije oformilo Krizni štab, koji usklađuje rad svih diplomatsko-konzularnih predstavništava na poslovima prikupljanja pomoći.\nSrpska ambasada u Pekingu i Generalni konzulat u Šangaju otvorili su račune za prikupljanje pomoći, a pomoć može da se odnese i direkrno u ambasadu ili konzulat.\nBrojeve računa na koje je moguće uplatiti pomoć možete pronaći, na stranici: http://serbian.cri.cn/601/2014/05/19/181s145835.htm.\nSledeća ⇨ Donacija Kine Cetinju: Računarska oprema za škole i vrtić\nPrethodna ⇦ Na Korčulu stiže Liu Yandong, zamjenica kineskog premijera


Izbori za predsjednika, ali ne i potpredsjednike RS-a 9. decembra - Kozarac.ba\n11. Oktobra 2007.\nCentralna izborna komisija BiH donijela je danas jednoglasnu odluku o raspisivanju prijevremenih izbora za predsjednika Republike Srpske, koji će biti održani 9. decembra, ali je na posebnoj sjednici, većinom glasova od 4:3 zauzela stav da se na ovim izborima ne biraju potpredsjednici RS-a iz reda hrvatskog i bošnjačkog naroda.\nKako je na konferenciji za novinare kazao predsjednik CIKBiH Stjepan Mikić, ovu “tešku i ozbiljnu” odluku izglasala je većina koja smatra da ne postoji ustavni ili zakonski okvir kojim se može utvrditi prestanak mandata potpredsjednika. Istovremeno su usvojena uputstva za održavanje ovih izbora, te utvrđen prijedlog proračuna od 1,9 miliona KM koji će se morati izdvojiti iz budžeta institucija BiH, naveo je Mikić.\nOn je također kazao da je prije ove sjednice jedna od sugestija CIK-a bila da se situacija nastala iznenadnom smrću Milana Jelića riješi usvajanjem potrebnog zakona o NS Republike Srpske, ali da ona to nije učinila, te da je predsjednik NSRS Igor Radojičić uputio pismo CIK-u prema kojem u nadležnosti CIK-a ostaje da riješi ovaj problem.\nJedan od članova CIKBiH koji je imao izdvojeno mišljenje, Branko Petrić, kazao je da svi građani RS-a imaju pravo da se prijave i glasaju na ovim izborima, te da će se postaviti dilema kada rezultati budu verificirani i pristupi se dodjeli mandata, što će CIK morati urediti svojom odlukom.\nTeoretski, ukoliko za predsjednika RS-a bude izabran neko ko nije Srbin, CIKBiH morat će se pozvati na odredbe Izbornog zakona prema kojem predsjednik i potpredsjednici RS-a ne mogu biti iz reda istog naroda.\nČlanovi CIK-a, međutim, ističu da se ovdje ne radi o političkoj podjeli između njih, ali je posao bio veoma težak jer u Ustavu RS-a postoji pravna praznina. Budući da tu pravnu prazninu nije popunila NSRS, to je morao uraditi CIKBiH.\nU nadležnosti CIK-a nije da odredi ko će do izbora obavljati funkciju predsjednika RS-a, a jedan član je, pod uvjetom da ostane anoniman, izjavio za Fenu da bi pravno još gora situacija nastala da je s dužnosti morao odstupiti jedan od potpredsjednika RS-a.\nReforma policije više ne postoji!\nPregovori o reformi policije propali, dogovora nema


Nova studija pokazala koliko zapravo traju antitela posle kovida | Direkt.rs\nPočetna COVID-19 Nova studija pokazala koliko zapravo traju antitela posle kovida\nAntitela posle preležanog kovida opstaju najmanje devet meseci nakon infekcije, otkriva nedavno objavljena studija.\nTestiranje čitavog italijanskog grada pokazuje da nivo antitela ostaje visok devet meseci nakon infekcije SARS-CoV-2, bilo simptomatske ili asimptomatske. Istraživači sa University of Padua i Imperial College London testirali su više od 85 procenata od 3.000 stanovnika gradića Vo u Italiji tokom februara i marta 2020. na infekciju SARS-CoV-2 i testirali ih ponovo u maju i novembru 2020. kako bi utvrdili prisustvo antitela protiv koronavirusa. Rezultati ovog istraživanja objavljeni su nedavno u časopisu Nature Communications, a prenosi portal eKlinika.\nTim istraživača otkrio je da je 98,8 odsto ljudi zaraženih u februaru/martu 2020. pokazao nivo antitela koja su se mogla uočiti u novembru iste godine, kao i da nije bilo razlike između ljudi koji su pretrpeli simptome kovida 19 i onih koji nisu imali nikakve simptome bolesti.\nNivo antitela praćen je pomoću tri testa – testova koji otkrivaju različite vrste antitela koja reaguju na različite delove virusa. Rezultati su pokazali da, dok su svi tipovi antitela pokazali određeni pad između maja i novembra, brzina propadanja je bila različita u zavisnosti od testa. Tim je takođe otkrio slučajeve povećanja nivoa antitela kod nekih ljudi, što ukazuje na potencijalne ponovne infekcije virusom, koje su pružile podsticaj imunološkom sistemu.\n– Nismo pronašli dokaze o nivou antitela između simptomatskih i asimptomatskih infekcija, značajno se ne razlikuju, što pokazuje da jačina imunološkog odgovora ne zavisi od simptoma i težine infekcije. Međutim, naša studija pokazuje da se nivo antitela razlikuje, ponekad i izrazito, u zavisnosti od korišćenog testa. To znači da je potreban oprez kada se upoređuju procene nivoa infekcije u populaciji dobijenoj u različitim delovima sveta, različitim testovima i u različito vreme.\nPosle devet meseci opada nivo antitela\nProfesor Enriko Laveco sa University of Padua rekao je da je „majsko testiranje pokazalo da je 3,5 odsto populacije grada Vo bilo izloženo virusu, iako nisu svi ispitanici bili svesni svoje izloženosti s obzirom na veliki deo asimptomatskih infekcija“.\n– Međutim, tokom praćenja, koje je sprovedeno otprilike devet meseci nakon izbijanja infekcije, otkrili smo da je antitela bilo manje, pa moramo da nastavimo da pratimo postojanost antitela tokom dužeg vremenskog perioda, naglasio je profesor Laveco.\nTim je takođe istražio status zaraženosti članova domaćinstva kako bi procenio kolika je verovatnoća da zaraženi član prenese zarazu u domaćinstvu. Njihovo modeliranje pokazuje da je postojala verovatnoća od oko 1 : 4 da osoba zaražena virusom SARS-CoV-2 prenese infekciju na člana porodice. Ovo otkriće potvrđuje da postoje velike razlike u broju sekundarnih slučajeva zaraženih. Velike razlike u načinu na koji jedna zaražena osoba može zaraziti druge u populaciji sugerišu da su faktori ponašanja ključni za kontrolu epidemije, a fizičko distanciranje, kao i ograničavanje broja kontakata i nošenja maski, i dalje su važni za smanjenje rizika od prenosa bolesti, čak i u populacijama gde je visok stepen vakcinisanih.


JKP „Javno osvetljenje” | Grad Beograd\nJKP „Javno osvetljenje”\ntel. 4405-100 (00-24), faks 2661-825\nBeograd je pre većine evropskih i svetskih metropola dobio električno osvetljenje. U beogradskoj varoši 1893. godine upaljena je prva električna sijalica. Tadašnja gradska uprava, birajući između električnog i gasnog osvetljenja, opredelila se za savremenije naučno-tehničko dostignuće.\nOdržavanje mreže i objekata javnog osvetljenja na području Grada Beograda (osim Opštine Lazarevac) bilo je povereno Privrednom društvu za održavanje mreže javnog osvetljenja "EDB Javno osvetljenje" d.o.o. Od novembra 2010. godine grad Beograd preuzima osnivačka prava, a od februara 2011. Privredno društvo za održavanje mreže javnog osvetljenja "EDB Javno osvetljenje" d.o.o. menja oblik organizovanja u Javno komunalno preduzeće „Javno osvetljenje“ Beograd.\nOsnovna delatnost preduzeća je održavanje mreže javnog osvetljenja na području grada Beograda, sa izuzetkom opštine Lazarevac.\nIsporuka električne energije za javno osvetljenje utvrđena je kalendarom paljenja i gašenja javnog osvetljenja, usvojenim od strane Skupštine grada.\nOdržavanje objekata javnog osvetljenja obuhvata nabavku i zamenu sijalica, osigurača, prigušnica, protektor svetiljki, kondenzatora, upaljača (za Na sijalice), zatim angažovanje radne snage i dizalica na zameni istih i kontrolu paljenja i gašenja javnog osvetljenja.\nPrijave kvara, primedbe, predloge i zapažanja, na instalacijama i komandama Javnog osvetljenja na teritoriji Beograda, sugrđani mogu prijaviti na brojeve telefona Kontrolno-komandnog centra 4405-100 (00-24) ili na e-mail: reklamacije@bg-osvetljenje.rs


Izvoz iz Kaća - "Unimet" postao dobavljač "General Electric"-a - Pluton Logistics\nIzvoz iz Kaća – „Unimet“ postao dobavljač „General Electric“-a\n4. aprila 2017. 20. aprila 2017. marko\tCNC, fabrika mašina Kać, General Electric, izvoz, Kać, Unimet\nKompanija „General Electric“ je u svoj sistem dobavljača uključila srpsku kompaniju „Unimet“, koja će u prvoj fazi saradnje isporučivati pet svojih mašinskih proizvoda za GE Power fabriku u Mađarskoj, sa postepenim potencijalom za isporuku i za ostale GE Power fabrike u Evropi i u svetu.\n„Unimet“ se bavi mašinskom obradom na CNC mašinama, izradom velikog broja pozicija od lima, sklapanjem i testiranjem različitih uređaja. Preduzeće zapošljava više od 250 ljudi, a sedište se nalazi u Kaću, dok se proizvodnja obavlja u Kaću i na Rudniku. Skoro 100% proizvoda preduzeće izvozi u inostranstvo.\nOno što je „Unimet“ izdvojilo od ostalih lokalnih preduzeća na tržištu, posle realizovanog Dana dobavljača GE, jeste izuzetno visok kvalitet proizvodnje, stabilne finansije u poslovanju, visoki EHS standardi i konkuretna cena proizvoda, saopšteno je iz kompanije „General Electric“.\n– „Unimet“ je jedno od 70 preduzeća koje je pokazalo da ima potencijale da zadovolji naše visoke kriterijume poslovanja po pitanju kvaliteta proizvoda, količine proizvodnje, cene i uslova isporuke. Verujemo da ćemo u budućnosti videti u našem sistemu dobavljača i druge srpske kompanije – rekao je Gatano Masara, generalni direktor za Jugoistočnu Evropu.\n← Kompanija „Maersk“ uvrstila „Nelt“ na listu svojih zvaničnih terminala\nCOSCO pokreće novi multimodalni servis iz luke Pirej ka Beogradu →\nIzvoz vredan 420 mil EUR – „Tigar Tyres“ povećao proizvodnju na 12 miliona guma godišnje\n28. marta 2016. 23. aprila 2017. marko\nIzvoz vredan 120 mil EUR – „Yazaki“ otvorio fabriku u Šapcu\n26. septembra 2017. 26. septembra 2017. marko\n15. septembra 2017. marko


Amerikanci i Evropljani veruju Putinu i Rusiji - 12.02.2020, Sputnik Srbija\nAmerikanci i Evropljani veruju Putinu i Rusiji\nAmerički mediji pišu da oko 65 miliona američkih građana veruje Vladimiru Putinu, dok oko 30 procenata stanovništva država-saveznica SAD ima pozitivan stav... 12.02.2020, Sputnik Srbija\nRadfuje me sve vece i neskriveno poverenje naroda Evrope i SAD u RUSIJU i V.V.Putina ! U Aziji, Juznoj Americi i Africi Putin uziv nepodeljeno postovanje i ugled, kako cujem, veci i od tamosnjih politicara sa najvisim funkcijama, sto je veoma vazno za RUSIJU ! Eto nepobitnog dokaza da se KOREKTAN ODNOS I PONASANJE SA MEDJUSOBNIM UVAZAVANJEM - kako to Putin cini, dokazuje da se siledzijama i njihovoj samovolji neminovno blizi kraj !!!\n- Zapad ima problem što su Rusi beli, belji nego oni kojima su smetnja za svetskom dominacijom. Ti gospodari sveta u pokušaju i nisu baš tako beli. Imaju tamnije nijanse.\nAmerički mediji pišu da oko 65 miliona američkih građana veruje Vladimiru Putinu, dok oko 30 procenata stanovništva država-saveznica SAD ima pozitivan stav prema Rusiji.\nPrema podacima američkog istraživačkog centra „Pju risrč“ , ne samo da je rejting poverenja ruskom predsedniku u SAD izuzetno visok, već je interesantna i činjenica da su republikanci i njihovi simpatizeri skloniji od demokrata da veruju u ispravnost postupaka Vladimira Putina na međunarodnoj areni.\n„Američki birači se jasno dele na pristalice demokrata i pristalice republikanaca. Birači koji podržavaju oštru politiku Trampa prema Rusiji, doživljavaju Putina kao dostojnog rivala. Oni veruju svom predsedniku i shvataju da se takav čovek ne bi upuštao u oštru diskusiju sa slabim igračem, tako da oni posmatraju Putina kroz prizmu Trampa. Trampove pristalice smatraju da je on dostojan predsednik Amerike i doživljavaju Putina kao isto takvog političara, koji štiti nacionalne interese Rusije“ , rekao je Igor Šatrov, šef Ekspertskog saveta Fonda za strateški razvoj.\nPrema rečima eksperta, Rusija i Kina su glavni konkurenti SAD na međunarodnoj areni i kroz tu konkurenciju američki birači protivnike koji se takmiče sa Trampom, vide kao ljude vredne poštovanja, pa otuda i pozitivan stav prema ruskom lideru.\nAmerikanci veruju putinu uprkos antiruskoj kampanji\n„Pju risrč centar“ redovno sprovodi istraživanja na globalnom nivou o stepenu poverenja u svetske lidere i države. Ovaj centar je slično istraživanje sproveo i u EU, ali i u zemljama koje su tradicionalni saveznici SAD. Rezultati ove ankete koja je sprovedena u 33 zemlje sveta, uključujući tu i zemlje EU, pokazali su da oko 30 odsto stanovništva ima pozitivan stav prema Rusiji.\nZa ruske eksperte rezultati ove ankete su izuzetno važne, ne toliko zbog pozitivnog odnosa sveta prema Rusiji i njenom lideru, već zbog toga što pokazuju nivo efektivnosti antiruske medijske kampanje u raznim zemljama.\nPosebno je interesantno uporediti rezultate istraživanja javnog mnjenja koje je sproveo ovaj centar pre i posle ukrajinske krize. Uoči ukrajinske krize i usred kampanje u zapadnim medijima o „ruskoj aneksiji Krima“ poverenje prema ruskom predsedniku Vladimiru Putinu u Nemačkoj iznosilo je oko 22 odsto, a u Francuskoj oko 16 procenata. Međutim, primetna je tendencija rasta poverenja, jer rezultati za 2019. godinu pokazuju da 36 odsto Nemaca veruje Putinu, kao i 26 procenata Francuza.\nMedijska kampanja uoči ukrajinske krize\n„Na situaciju posle ukrajinske krize uticala je medijska kampanja. Mediji su Rusiju predstavljali kao agresivnu državu i jasno je da lider takve zemlje nije mogao da izaziva poverenje, već strah i zabrinutost. U to vreme je stvarana slika o opasnom neprijatelju, a ne protivniku sa kojim je moguće takmičiti se u određenim pitanjima. Tačnije, ruska pretnja je u očima mnogih postala izmišljena, ali svejedno još uvek nije zaboravljena sovjetska pretnja, kao i pretnja rata sa Rusijom. Govorilo se o tome da Rusija želi da obnovi Sovjetski Savez i da ima revanšističke planove za Evropu“, rekao je ekspert.\nVladimir Putin za zapadne političare glavna pretnja, a za njihove građane čovek od poverenja\nIako američki i zapadni mediji često plasiraju sliku o Vladimiru Putinu kao glavnoj pretnji EU i svim idealima zapadnog liberalizma, ankete pokazuju da zapravo sve veći broj građana ključnih evropskih zemalja veruje ruskom lideru kada je reč o rešavanju najvažnijih međunarodnih problema. I ovaj trend je uočljiv u gotovo svim zemljama EU.\nKada je reč o geopolitičkim problemima, čak 43 procenta Italijana veruje ruskom predsedniku, ali i 26 odsto Britanaca, bez obzira na slučaj Skripalj koji je izazvao veliku medijsku pažnju.\n„U vremenu kada većina evropskih političara odstupa od evropskih vrednosti, kada prestaju da slede principe hrišćanskog morala i odriču se tradicionalnih normi ponašanja na račun tolerancije, evropski građani posmatraju procese koji se odvijaju u Rusiji i vide da je Rusija i dalje uporište tradicionalnih vrednosti, koje su generalno iste kao i evropske“, objašnjava ekspert.\nPrema njegovim rečima, u Rusiji tradicionalne vrednosti podržavaju visoki zvaničnici, predsednik i druge važne ličnosti, dok u Evropi ove vrednosti podržavaju marginalni političari koji su gurnuti u zapećak političkog procesa.\nAntiruska propaganda se vratila kao bumerang\nRuski sociolozi ukazuju i na neraskidivu vezu između poverenja u pravilnost rešenja međunarodnih problema koje donosi ruski predsednik i pozitivnog odnosa prema Rusiji, što potvrđuju i statistički podaci. Ovo direktno odbacuje tvrdnje zagovornika teorije da se svet pozitivno odnosi prema Rusiji, ali da apsolutno negativno ocenjuje ponašanje ruskog rukovodstva na međunarodnoj areni.\nŠatrov ističe da se radi o triku kada u zapadnim zemljama govore da vole i poštuju Rusiju, ali da je vlast loša i da ako bi građani uspeli da je smene, oni bi „nastavili da vole Rusiju“. Odnos prema ruskim političarima i predsedniku zavisi od međunarodnih okolnosti, uloge spoljnih sila i medijskih kampanja, što, prema njegovim rečima, pokazuje ukrajinski primer. On dodaje da ovakva razmatranja odišu šovinizmom i rasizmom.\n„Jedan poznati političar je rekao jednu stvar o Rusima: ’Imamo jedan problem sa njima — to što su beli.‘ Odnosno, da su druge rase, bilo bi sve lako, ali kako objasniti biračima da i ’belci‘ mogu biti loši“, rekao je ekspert.\nAnkete „Pju risrč centra“ pokazuju zapravo da je zapadna propaganda u priličnoj meri ograničena, jer ni holivudski stereotipi, optužbe o upotrebi hemijskog oružja u Siriji, navodi o rušenju „Boinga“ u Donbasu i masovnom ubistvu evropskih disidenata nisu imali nikakvog uticaja.\nAntiruska propaganda je imala efekat bumeranga i počela je da radi u interesu poboljšanja ruskog imidža. Optužbe o mešanju u američke izbore i celu situaciju oko Bregzita, dovele su do toga da evropski građani koji imaju negativno mišljenje o američkom establišmentu i njihovoj politici, imaju sve bolje mišljenje o Rusiji, zaključuju ruski eksperti.\n13 Februar 2020, 08:55\n13 Februar 2020, 09:12


Hipertenzija : povišen krvni pritisak kod dece - Dijeta i zdravlje\nIako se hipertenzija smatra za bolest odraslih,istraživanja su pokazala da i deca imaju problema sa povišenim krvnim pritiskom.\nTrebalo bi da se deci obavezno meri kvrni pritisak već na sistematskom pregledu u 4. godini,a kasnije u prvom, trećem petom i sedmom razredu osnovne škole.\nPovišen pritisak i kod odraslih i kod dece uvek traži ispitivanje: fizijatrijski pregled, laboratorijske analize(obavezno ispitivanje holesterola, triglicerida, fibrinogena, šećera u krvi). Može da se desi da se ne nadju nikakve patološke pojave, ali takvo stanje zahteva kotrolu. Ipak, najčćešće se iza hipertenzije kod dece kriju problemi sa bubrezima ili žlezdama sa unutrašnjim lučenjem.\nJedan od važnih faktora koji se ispituju kada se javi povišen pritisak kod dece, svakako je genetika. Uvek se pita da li su roditelji, bake i dede imali hipertenziju, da li je bilo prerane smrti u porodici. Naša zemlja rekordna je po broju obolelih i umrlih od kardiovaskularnih bolesti, pa smo od Svetske zdravstvene organizacije dobili zadatak da smanjimo stopu oboljevanja.\nNa genetiku se ne može uticati, ali se pravilnim sistematskim pregledima mogu na vreme otkriti vrednosti pritiska kod dece koje odskaču od normale. Takođe, ključ prevencije povišenog pritiska kod dece dobrim delom je pravilna ishrana. Roditelji moraju da znaju šta da kupuju od namirnica, kako da spreme kvalitenu hranu i upute decu koju hranu treba da izbegavaju.\nČinjenica je da odrasli, ali i deca, uzimaju previše zasićenih i životinjskih masnoća, previše šećera. Studija je pokazala veliku sklonost naših ljudi ka dijabetesu 2, a koliki je uticaj tradicionalne, masne i kalorične ishrane najbolje pokazuju podaci po kojima je od 7 do 10 odsto naše dece gojazno. Najveći procenat gojazne dece otkriven je u Vojvodini, gde je problematičan tradiocionalni način ishrane i pripremanja hrane.\nMa koliko bilo naporno, ne sme se dozoliti da dete školskog uzrasta izađe iz kuće bez doručka. Tim pre što u školama više nema kuhinja, za čim pedijatri veoma žale jer su tada ishranu kontrolisali nutricionisti, a deca nisu bila prepuštena brzoj hrani.Zdravom ishranom, uz 5 pravilno raspoređenih obroka, gde je poslednji bar 3 sata pred spavanje, sprečava se i gojaznost i hipertenzija kod dece.\nIako u indirektnoj vezi, pušenje i alkohol takode mogu da doprinesu javljanju hipertenzije. Roditelji masovno puše, pa ne samo da su mnoga deca dugogodišnji pasivni pušaći, već u tim porodicama zahvaljujući lošem uzoru, mališani ranije počinju s cigaretama.\nČak i kada se utvrdi hipertenzija, deci nikako ne treba ograničavati bavljenje fizičkim aktivnostima, već ono treba da bude kontrolisano i usmereno. Sportom se ubrzava metabolizam masti, jedan od glavnih krivaca za gojaznoast i visok pritisak. Deca previše vremena provode ispred televizora i kompjutera, veoma su fizički pasivna.\nU ISHRANI DECE SA HIPERTENZIJOM SMANJITI\nmasno meso (naročito svinjsko)\nribu (bogatu omega 3 masnim kiselinama)\nvoće 2 puta na dan\nsveže povrće (rotkva, šargarepa, luk, paprika)\nbijne začine umesto soli\nTags: deca, visok pritisak


Borac u Čačku dobio FMP i napravio korak ka opstanku | Direkt.rs\nPočetna Sport Borac u Čačku dobio FMP i napravio korak ka opstanku\nBorac u Čačku dobio FMP i napravio korak ka opstanku\nKošarkaši Borca iz Čačka savladali su FMP iz Železnika rezultatom 83:76 u odloženom meču 18. kola ABA lige.\nBorac je utakmicu otvorio odlično, nakon nešto više od tr minuta igre imao 13:0, potom su imali i 20:3, dok su prvu deonicu okončali sa 19 poena viška, 29:10.\n“Panteri” iz Železnika su uspeli da tokom druge četvrtine smanje na 12 razlike (42:30), a početkom treće i na osam poena minusa (50:42), da bi Nenadić pogotkom sa poludistance goste primakao na samo šest poena mnusa, 55:49, dok su Čačani početkom završnih 10 minuta imali 62:55.\nNeizvesnost je trajala sve do sredine poslednje deonice, kada je Duda Sanadze trojkom doneo 13 poena viška Borcu, 78:65.\nUsledila je serija FMP-a od devet vezanih poena, došli su do 78:74 na 25 sekundi pre kraja, ali vremena za preokret nije bilo.\nNa kraju, Borcu je ovo bila sedma pobeda od početka sezone, i uz 16 poraza zauzima 8. mesto na tabeli, dok je FMP deveti sa skorom 8-14.\nPrednjačio je Sanadze sa 19 poena, Nerandžić je dodao 18, Džons 14 a Miletić 10, dok je FMP predvodio Filip Čović sa 19, uz 15 poena Pecarskog, te po 13 Lazarevića i Izundua.


Prvi festival Beogradske filharmonije od 2. do 13. februara | musicpocket\nVečeri Mendelsona, Stravinskog, Malera i Šuberta\nBeogradska filharmonija pokreće svoj prvi festival koji će se održati od 2 – 13. februara u okviru koga je planirano čak deset nastupa različitih ansambala u filharmonijskoj Sali, sa početkom od 19 časova.\nŠef-dirigent Gabrijel Felc i Filharmonija ponovo će biti na okupu, a pored orkestra publika će moći da čuje i filharmoničare okupljene u zanimljivim kamernim sastavima.\n„Ne može korona toliko da ograniči broj ljudi u sali koliko mi možemo da odsviramo koncerata za našu publiku. Zbog nagomilanog programa koji čeka da bude izveden, najavljujemo Prvi, a nadajmo se i poslednji festival Beogradske filharmonije koji nastaje u ovakvim okolnostima. Svi želimo da se vratimo u redovnu koncertnu sezonu bez ikakvih ograničenja i da nam na festivale dolazi publika iz celog sveta, a do tada ćemo da prkosimo situaciji, kao i do sada, vrlo odgovorno“, rekao je Ivan Tasovac, direktor Filharmonije.\nGabrijel Felc priprema sa orkestrom dva programa koja će biti izvedena u šest termina.\nNajpre će to biti Veče Mendelsona (4 – 6. februara), a dela Stravinskog, Malera i Šuberta zatvaraju festival (11 – 13. februara).\nOd kamernih sastava publika će imati priliku da čuje neobični duet harfe i oboe u delima francuskih impresionista (2. februar), zatim kombinaciju duvača i gudača u kompozicijama Betovena i Šostakoviča (3. februar), klavirski trio sa violinom i violončelom Bramsa i Mendelsona (9. februar), i gudački kvartet uz muziku Betovena i Mocarta (10. februar).


eu.me - Poglavlje 30 - Radna grupa\nPoglavlje 30 - Radna grupa\nRadna grupa je formirana u aprilu 2013. Pregovarač za ovo poglavlje je Dušan Radonjić, generalni direktor Direktorata za multilateralnu i regionalnu trgovinsku saradnju i ekonomske odnose sa inostranstvom u Ministarstvu ekonomije. Šefica radne grupe je Aida Salagić Ceković, načelnica u Direktorata za multilateralnu i regionalnu trgovinsku saradnju i ekonomske odnose sa inostranstvom u Ministarstvu ekonomije. Kontakt osoba za radnu grupu je Nikoleta Milutinović Kancelarije za evropske integracije.\nRadnu grupu čine 22 člana (20 iz državnih institucija i 2 iz civilnog sektora).\nOvo poglavlje se odnosi na zajedničku trgovinsku politiku EU, bilateralne sporazume s trećim zemljama, kao i razvojnu politiku i humanitarnu pomoć. Kada je riječ o trgovinskoj politici, EU nastoji da doprinese postepenom ukidanju ograničenja u međunarodnoj trgovini i stranim investicijama, kao i smanjenju carinskih i drugih trgovinskih prepreka. U oblasti bilateralnih sporazuma, od države kandidata se očekuje da sve svoje ugovore o slobodnoj trgovini, investicijama kao i ugovore o ekonomskim odnosima uskladi sa pravnom tekovinom EU. U području humanitarne pomoći i razvojne politike, zemlje članice treba da jačaju kapacitete za učestvovanje u razvojnoj i humanitarnoj pomoći namijenjenoj zemljama u razvoju i najmanje razvijenim zemljama. Takođe, od zemalja kandidata se zahtijeva da postepeno usklade svoju politiku prema trećim zemljama i njihovu poziciju u međunarodnim organizacijama s politikom i pozicijama koje je usvojila EU.\nIzvjestaj sa skrininga - 30. Vanjski odnosi (1020)\n30. VANJSKI ODNOSI (960)\nOdluka o obrazovanju radne grupe - poglavlje 30 (835)\n8. Javni poziv predstavnicima civilnog sektora za učešće u radnim grupama za pripremu pregovora o poglavljima 2, 8, 21, 29, 30, 31, 32 i 33 (599)\nObrazac za predlaganje predstavnika/ca civilnog društva za učešće u radnim grupama za pripremu pregovora (598)


MUP predložio uvođenje novog krivičnog dela\n11.02.2019. 14:44 > 17:53\nDirektor policije Vladimir Rebić izjavio je danas da će Ministarstvo unutrašnjih poslova predložiti uvođenje novog krivičnog dela - pripremanje krivičnog dela teško ubistvo u Krivični zakonik, pre svega u cilju preventivnog delovanja i sprečavanja dešavanja ovakvih ubistava na ulicama Srbije.\n- Želimo da na ovaj način prevaziđemo nedostatke sa kojima se srećemo u praksi. U ovom trenutku shodno važećoj regulativi, kada imamo određene dokaze da neko priprema ubistvo, za to ga ne možemo procesuirati, već eventualno za neko blaže krivično delo, kao što je nedozvoljeno držanje oružja - rekao je Rebić, obrazlažući predlog koji MUP priprema.\nOn je istakao da su spekulacije da bi zbog uvođenja ovog krivičnog dela na stotine građana moglo da završi u pritvoru potpuno apsurdne.\n- Policija, nadležna tužilaštva i sudije će hapsiti i određivati pritvor, kao i uvek, samo u slučajevima kada za to postoje konkretni dokazi. U Srbiji je od 2013. godine na snazi tužilačka istraga koja podrazumeva da policijski službenici rade isključivo po nalogu tužioca, prikupljaju dokaze, tužilac procenjuje te dokaze i na kraju sudija za prethodni postupak donosi odluku o pritvoru, ukoliko smatra da je prikupljeno dovoljno dokaza - podsetio je Rebić.\nFUNKCIONERI, NAKIT I GOTOVINU NA SUNCE Novine iz zakona o sprečavanju korupcije mnogima se NEĆE SVIDETI\nKuburović: Ubice dece zaslužuju NAJTEŽU KAZNU, doživotna robija i za druga teška krivična dela\nDOŽIVOTNOM ROBIJOM PROTIV MONSTRUMA Predstavnici radne grupe ekskluzivno za "Blic" otkrivaju SVE DETALJE novog Krivičnog zakonika\nDirektor policije je podcrtao da će, kao što je to ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović i najavio, predstavnici MUP-a sa pomenutim predlogom izaći pred interresornu radnu grupu koja se bavi izradom predloga izmena i dopuna Krivičnog zakonika.\n- Ona se sastoji od predstavnika Ministarstva pravde, koji su nosioci izrade predloga, zatim Ministarstva unutrašnjih poslova, Ministarstva zdravlja, Udruženja tužilaca i sudija, predstavnika advokatske komore, profesora Pravnog fakulteta u Beogradu i nevladinih organizacija. Sasvim sam siguran da ćemo svi zajedno temeljno razmotriti ovaj predlog i da će on, ukoliko procenimo da je to adekvatno, naći mesto u predlogu izmena Krivičnog zakonika, sa kojima će se potom izaći pred Narodnu skupštinu - rekao je Rebić.\nNadovezao se, kasnije, i Dejan Kovačević, načelnik Uprave kriminalističke policije MUP-a Srbije. On navodi da trenutna praksa pokazuje da pripadnici kriminalnih grupa, koji su otkriveni u pripremi ubistva mogu odgovarati, recimo, za nedozvoljeno nošenje oružja ili držanje eksploziva, što ih mahom ne odvraća od njihove namere da to ubistvo na kraju i izvrše.\nNačelnik UKP-a ocenio je kao potpunu besmislicu navode da će na stotine građana završiti u pritvoru na osnovu operativnih saznanja, ističe se u saopštenju MUP-a.\n- Prema našem zakonodavstvu, nadležno tužilaštvo vodi istragu, a to znači da policijski službenici postupaju isključivo u skladu sa zahtevom tužilaštva, po čijem nalogu se prikupljaju i dokazi za krivično delo. Ukoliko naš predlog bude usvojen i u slučaju pripreme teškog ubistva svi prikupljeni dokazi moraju jasno i nedvosmisleno ukazivati da se radi baš o pripremi teškog ubistva - rekao je Kovačević.\nOn je takođe podsetio da je dalje na sudijama da na osnovu prikupljenih dokaza odluče da li postoji osnov za pritvor.\n- Smatramo da je reč o predlogu koji će doprineti sprečavanju izvršenja ovakvih teških dela i predstavnici MUP-a će, kao što je to ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović i najavio, sa ovim predlogom izaći pred interresornu radnu grupu, koja se bavi izradom predloga izmena i dopuna Krivičnog zakonika. Očekujemo da ga u saradnji sa kolegama iz drugih profesija, sa kojima smo u ovoj grupi, razmotrimo i uvrstimo u predlog izmena Krivičnog zakonika, a zarad ostvarivanja našeg zajedničkog cilja - suzbijanja kriminala i veće bezbednosti naše zemlje - rekao je Kovačević.\nOn je podsetio da se pomenuta interresorna grupa sastoji od predstavnika Ministarstva pravde, koji su nosioci izrade predloga, Ministarstva unutrašnjih poslova, Ministarstva zdravlja, Udruženja tužilaca i sudija, predstavnika advokatske komore, profesora Pravnog fakulteta u Beogradu i nevladinih organizacija.\nRebić: Do udesa sa vozom najverovatnije je došlo zbog greške vozača autobusa\nRebić: Hitno pronaći one koji su palili automobile\nRebić: Od aprila broj saobraćajnih nezgoda smanjen za 48 odsto\nRebić: Procenjuje se da u Srbiji ima 38 kriminalnih grupa\nVojska u Alžiru pozvala na ustavnu smenu Buteflike


RTS :: Kokoškov: Čestitam momcima na svemu, nije bilo lako\nKošarka Kokoškov: Čestitam momcima na svemu, nije bilo lako\nponedeljak, 30. nov 2020, 22:06 -> 22:12\nSelektor Srbije Igor Kokoškov čestitao je svojim igračima na pobedi protiv Finske u kvalifikacijama za Evropsko prevenstvo 2022. godine, kao i na svemu što su morali da prođu tokom Fiba "mehura" u Espu.\nSrbija je pobedila Finsku sa 75:66 u 4. kolu kvalifikacija za EP, čime je novembarski prozor završila s pobedom, nakon subotnjeg poraza od Švajcarske.\n"Čestitam mojim igračima za sve ono što su uradili u prethodnih sedam dana, koji su bili u ovom balonu, zaključani u hotelu i što su odvojili vreme da igraju za nacionalni tim. Bila je ovo velika pobeda za nas, psihološki veoma teška utakmica za igranje. Nije bilo lako pobediiti Finsku dva puta u ovim kvalifikacijama. Organizovana su ekipa i vole da igraju za reprezentaciju", rekao je Kokoškov na konferenciji za medije posle meča.\n"Otvorili smo dobro utakmicu, u defanzivi smo odigrali po planu. U napadu smo igrali pod pritiskom, imali smo mnogo slobodnih bacanja, što govori da ova utakmica psihološki nije bila laka. Pobedili smo i drago mi je što smo ovaj košarkaški lokdaun i putovanje završili pobedom", zaključio je Kokoškov.\nReprezentativac Marko Simonović takođe je čestitao ekipi na pobedi i velikoj borbi.\n"Velika i važna pobeda za nas. Igrali smo protiv dobrog tima, protiv igrača koji vole da igraju za nacionalni tim. Teško je dva puta pobediiti isti tim u okviru istog prozora. Čestitam svom timu, pokazali smo karakter, borili smo se. Imali smo kontrolu meča tokom svih 40 minuta", rekao je Simonović.\nDončić za RTS: Morali smo odigrati jače\nBogdanović za RTS: Znao sam da utakmicu gledaju i naši ljudi


Na samitu EU bez pomaka u sporovima oko vakcina - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Na samitu EU bez pomaka u sporovima oko vakcina\n0Piše: Beta 26. marta 2021. 00.13\nPrvog dana dvodnevnog onlajn samita, austrijski kancelar Sebastijan Kurc kritikovao je način raspodele vakcina unutra EU, navodeći da su neke zemlje dobile više doza nego što bi bilo pravedno.\nNastupajući u ime koalicije šest članica Unije, Kurc je zatražio uvođenje korektivnog mehanizma pri raspodeli vakcina i time povećao tenzije na samitu.\n„Kada jedan broj država ima znatno manje vakcina nego neke druge, ja mislim da je to onda veliko pitanje za Evropu. Ovo bi moglo da nanese štetu Evropskoj uniji kakvu dugo nismo videli“, rekao je Kurc.\nLideri 27 država do večeras nisu uspeli da prevaziđu nesuglasice oko toga kako treba rasporediti deset miliona doza vakcina koje će uskoro stići, sa ciljem da među članicama bude smanjen jaz u stopi vakcinacije.\nVećina članica EU tvrdi da postojeći sistem raspodele funkcioniše dobro, ali da su neke države napravile grešku jer su se usmerile na vakcinu kompanije Astrazeneka umesto da koriste i druge. Vakcine Astrazeneke su jeftinije i znatno lakše za čuvanje.\nPodele unutar EU zbog vakcina danas je dodatno produbila Danska koja je objavila da još tri nedelje neće koristiti vakcinu Astrazeneke. Nekoliko evropskih zemalja, koje su nedavno obustavile upotrebu te vakcine posle pojave krvnih ugrušaka kod zanemarljivog broja ljudi koji su je primili, nastavile su da je koriste kada je Evropska agencija za lekove saopštila da je bezbedna.\nŠirenje zaraznijih sojeva korona virusa dovelo je do popunajavanja kapaciteta bolnica u nekim zemljama EU, što je u kombinaciji s nedostatkom vakcina dovelo do toga da nekoliko država uvede oštra ograničenja za predstojeće uskršnje praznike.\nTri meseca od početka imunizacije, vakcinisano je svega 14 odsto od 450 miliona stanovnika EU, a u Velikoj Britaniji, koja je prošle godine izašla iz Unije, 46 odsto.\nSpor EU i Londona izbio je nakon saznanja da je Brisel dozvolio izvoz 21 milion doza vakcine u Veliku Britaniju od 1. decembra, dok ni jedna jedina nije stigla u suprotnom smeru.\nPredsednica Evropske komisije (EK) Ursula fon der Lajen rekla je da je EU dozvolila izvoz 77 miliona doza vakcina u inostranstvo i da je to dokaz da Uniju ne treba optuživati za takozvani „vakcinalni nacionalizam“.\nOptužbe za protekcionizam usledile su kada je Fon der Lajen ove nedelje pojačala kontrolu izvoza vakcina.\nCilj EK je da primora proizvođače vakcina, naročito Astrazeneku, da isporuče one količine doza na koje su se obavezale ugovorima.\nUz rešavanje sporova oko vakcina, lideri Evropske unije su se danas bavili i Turskom i ponudili joj nove podsticaje za poboljšanje saradnje u oblasti migracija i trgovine, uprkos nazadovanju te zemlje po pitanju demokratskih standarda i sve veće zabrinutosti zbog ambicija Ankare da traži naftu i gas u Sredozemnom moru.\nNakon nedavnog pomirljivog tona turskog predsednika Redžepa Tajipa Erdogana, lideri EU su naveli da su, ako Ankara nastavi sa takvim ponašanjem, spremni za saradnju „na postepen, proporcionalan i reverzibilan način radi jačanja saradnje u brojnim oblastima od zajedničkog interesa“.\nKorona virus, samit eu, VakcineBrisel


Ambasador u Srbiji: Kipar olakšao mere za srpske turiste od 1. aprila – Naši u svetu\nObjavljeno 04/04/21 u 11:00\nNa osnovu nove kategorizacije zemalja, Kipar je otvorio vrata Srbiji koja je od 1. aprila uvrštena na listu 55 zemalja za čije turiste važe određene olakšice, i koja uključuje većinu članica EU, izjavio je ambasador u intervjuu Politici uoči zvanične posete ministra inostranih poslova Kipra Nikosa Hristodulidisa Beogradu.\nAmbasador Teofilaktu je izrazio očekivanje da će Kipar ove sezone imati najbolje moguće rezuiltate u turizmu.\n“Postojanje direktnih letova između Kipra i Srbije, činjenica da Beograd predstavlja tranzitnu stanicu, volja nadležnih vlasti za unapređenje turističkog toka u oba smera, očekuje se da doprinese porastu broja turista iz obe zemlje” rekao je ambasador Kipra.\nNaglasio je da će akcenat biti stavljen na turizam od posebnog interesa poput poslovnog, obrazovnog, naučnog, kulturnog, verskog i sportskog turizma.\nTeofilaktu je dodao da se do letnjih meseci očekuje postepeno otvaranje hotela, povećanje broja letova i povratak u normalno stanje.\nZa predstojeću Trilateralnu konferenciju Srbije, Grčke i Kipra koji je zakazan za 5. april u Beogradu ocenjuje da će biti istorijska.\n“Verujemo da je to izuzetno važna inicijativa sa političkom i strateškom konotacijom koja će istovremeno unaprediti povezanost istočnog Mediterana i zapadnog Balkana u vitalnoim sektorima poput energetskih koridira”, rekao je ambasador Teofilaktu.


Poziv srpskom narodu na Kosmetu da ne reaguje na provokacije\nDirektor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Vlade Republike Srbije Petar Petković uputio je danas poziv Srbima na Kosovu i Metohiji da ne reaguju na najnovije provokacije prištinske strane, ističući da će se Srbija boriti za svoj narod, mir i ekonomski napredak.\nPetković je u izjavi za Televiziju Pink, povodom odluke Prištine da počne da primenjuje mere o oduzimanju srpskih tablica, ocenio da je takav potez bez presedana i da premijer privremenih prištinskih institucija Aljbin Kurti želi da po svaku cenu izazove incidente i nestabilnost.\nOn je uputio podršku hrabrom i pravdoljubivom srpskom narodu na Kosmetu, koji odlučno brani svoje pravo na slobodu kretanja i život, naročito onima koji su proveli čitavu noć na Jarinju i Brnjaku u svojim automobilima, iskazujući protest protiv nasilnih akcija.\nPrema njegovim rečima, Priština šesti put zaredom, od 2011. godine, na sever pokrajine, bez znanja KFORA i odluke četiri gradonačelnika sa severa Kosmeta, ubacuje pripadnike ROSU, koji zastrašuju srpski narod.\nOn je rekao da će se na današnjoj hitnoj sednici Saveta za nacionalnu bezbednost razgovarati o političko-bezbednosnoj situaciji na Kosmetu, kao i o eventualnim merama Beograda, poručivši da je najvažnije da se sačuva mir i da naš narod u pokrajini ima normalan život.\nPozivam naš narod da ne reaguje na provokacije. Neka nasilnici rade šta hoće, mi ćemo mirno da protestujemo i pokažemo nezadovoljstvo zbog svega onoga što je protivpravno i što podrazumeva kršenje svih sporazuma, rekao je Petković.


Zapadne banke povlače kapital iz Poljske | EurActiv Srbija\nZapadne banke povlače kapital iz Poljske\nPoljska Komisija za finansijski nadzor uznemirena je signalima da neke banke iz Zapadne Evrope svoj kapital povećavaju na uštrb svojih "ćerki" u Istočnoj Evropi. Iz poljskog bankarskog sektora u kojem je 66% u rukama stranih vlasnika, povučeno je u poslednja tri kvartala 3,57 milijardi evra, što je 8,6% stranog kapitala u poljskom bankarskom sektoru, objavljeno je 7. juna u privrednom listu "Puls biznesu".\nIako odliv nije masivan, niti ograničava likvidnost banaka u Poljskoj, Komisija za finansijski nadzor ipak je zabrinuta.\nU Srbiji, prema izveštaju Narodne banke Srbije za poslednje tromesečje 2011. godine, rade 33 banke, od kojih je 21 u stranom vlasništvu.Strane bankei maju 75% udela u ukupnom kapitalu banaka, 74% u aktivi i 70% u broju zaposlenih. Kapital banaka u Srbiji povećan je prošle godine na 546 milijardi dinara sa 498 milijardi dinara, pri čemu je dinar u odnosu na evro bio jači na kraju 2011. nego 2010. godine. Kapital domaćih banaka je 135 milijardi dinara, a stranih 411, od čega najviše imaju Italija - 123 milijarde i Austrija - 118 milijardi. Na trećem mestu sa 85 milijardi dinara nalazi se Grčka, koja je teško pogođena finansijskom krizom. Prema navodima medija, austrijska Hipo Alpe Adrija (Hypo Alpe Adria) grupa planira da proda banke u Srbiji, Sloveniji, Bosni i Hercegovini i Crnoj Gori. Grčka ATE banka je u maju raspisala konkurs za prodaju svog udela od 20% u AIK banci.\nOdliv kapitala eksperti dodove u vezu sa rokom do kraja juna koji je postavila Evropska komisija bankama da na 9 odsto poboljšaju odnos rizičnih kredita i kapitala.\nU poljskim bankama krajem marta vrednost depozita građana, preduzeća, institucija dostigla je 163,4 milijardi evra, dok je vrednost odobrenih kredita i pozajmica dostigla 189 milijardi evra.\nU okviru Višegradske grupa udeo stranog kapitala u domaćim bankama je u Poljskoj najmanji - 66%, u Češkoj je 97%, u Slovačkoj 89%, dok je u Mađarskoj 90%.\nBanke u Srednjoj Evropi prošle su dobro kroz obe krize - i svetsku ekonomsku, i sada krizu zone evra, pre svega zahvaljujući konzervativnijoj politici u odobravanju kredita i manjoj spremnosti na rizik sa novim "produktima" na finansijskom tržištu.\n: Komisija: Spasavanje banaka "preko džepa" vlasnika\n: Španiji i Kipru potrebna pomoć za banke\n: Prodaja ćerki jedino rešenje za zapadne banke


Da li će izbeglice srušiti nemačku vladu? - Sputnjik Srbija\n05:13 28 Septembar 2020\nDa li će izbeglice srušiti nemačku vladu?\n19:45 04.11.2015 Preuzmite kraći link\nNemačka kancelarka Angela Merkel traži način da izađe iz krize koja je podelila vladajuću koaliciju.\nSuočena sa jednom od najvećih kriza od kada je preuzela treći mandat pre dve godine, nemačka kancelarka ne pokazuje znake nervoze. Njena popularnost je bila u padu od početka izbegličke krize, ali poslednja istraživanja javnog mnjenja pokazuju da je ova tendencija zaustavljena.\nTo ne znači da su problemi sa smeštajem oko milion izbeglica koji su od početka godine stigli u Nemačku rešeni. Naprotiv, to je predmet burnih rasprava unutar koalicije, koju čine leve i desne snage, socijaldemokrati i demohrišćani Angele Merkel.\nIako ankete pokazuju da Merkelova ima veliku podršku unutar partije (82 odsto članova je zadovoljno njenim radom i 81 odsto želi da ona bude lider i u 2017), nije pošteđena kritike u sopstvenim redovima. Nezadovoljna je baza, članovi stranke koji se sa situacijom suočavaju na terenu, gde postoji ogroman logistički problem kako da se izbeglice registruju i rasporede u prihvatne centre. Mnogi su pod šatorima jer za njih nema dovoljno mesta u prihvatilištima.\nNajveći pritisak dolazi iz Bavarske, koja je prva na udaru.\nPredsednik bavarske vlade i koalicioni partner Merkelove Horst Zehofer najglasniji je u kritici vladine politike. Njegov predlog da se zatvore granice Merkelova je odbila, objašnjavajući da to nije moguće, da se time neće ništa postići i da će stvoriti haos na Balkanu. Ona je, međutim, pristala da uspostavi veću kontrolu na austrijsko-nemačkoj granici, kao i da se otvore „tranzitne zone“ koje bi obezbeđivala policija, sa ciljem da se spreči da izbeglice uđu na nemačku teritoriju.\nProtiv ovih „zatvora za migrante“ su socijaldemokrati, koji predlažu da se „prihvatni centri“ otvore unutar Nemačke. Sa ovim se slaže 70 odsto Nemaca, ali ne i oni u manjim mestima, koji traže od vlade da izbeglički kampovi budu u velikim gradovima.\nUnutar koalicije, kao i u nemačkoj javnosti, postoji, međutim, saglasnost da priliv migranata mora da se zaustavi.\n„Većina smatra da ono što se desilo ove godine ne sme da se ponovi“, kaže za Sputnjik Orkan Kesemen iz nemačke Fondacije Bertelsman.\nNa udaru su najviše izbeglice sa Balkana, od kojih dolazi 40 odsto zahteva za azil od početka godine. U velikom talasu izbeglica koji je sa Kosova krenuo u leto 2014. godine, u Nemačku je stiglo 130.000. Njihove šanse da dobiju azil su gotovo nepostojeće, manje od jedan odsto je u tome uspelo. U Nemačkoj su za njih zato podigli posebne prihvatne centre, sa ciljem da ih što brže pošalju nazad. U jednom od ovih „centara za Balkance“ u Ingolstadu u Bavarskoj osvanuli su natpisi: „Niste dobrodošli“.\n„Rano je reći da li postoji antibalkanski osećaj, ali javnost vidi dve različite grupe izbeglica — onu koju čine izbeglice iz Sirije, koje beže od građanskog rata i kojima je potrebna pomoć, i onu drugu, među kojima su uglavnom oni koji dolaze sa Balkana, za koje misle da nemaju šanse da dobiju azil i da nije trebalo da dolaze“, kaže nemački stručnjak za migrante.\nDa bi smirio tenzije, nemački ministar spoljnih poslova Mihail Rot je rekao da je besmisleno usmeravati pažnju na migrante sa Balkana, jer je u poslednjem talasu izbeglica iz ovog regiona došlo samo tri odsto.\n„To više nije problem“, rekao je. Ali desetine hiljada izbeglica sa Balkana još uvek čeka azil u Nemačkoj.\nO tome kako će se ova kriza odraziti na nemačku kancelarku pokazaće naredne nedelje i meseci.\n„Tenzije rastu, ali opstanak koalicije nije doveden u pitanje. Ako Merkelova reši situaciju biće veliki pobednik, ako ne uspe, imaće problem. Niko ne može da predvidi šta će se dogoditi, jer se situacija brzo menja“, kaže Keseman.\nNa ishod izbegličke krize će uticati i brojni spoljni faktori, kao što je razvoj situacije u Siriji i zaustavljanje priliva izbeglica iz Turske, u kojoj je Merkelova nedavno boravila sa ciljem da ubedi turskog predsednika Redžepa Erdogana da ne pušta migrante ka Evropi, obećavši mu tri puta veću pomoć Evropske unije u tu svrhu.\nizbeglička kriza, kriza, izbeglice, CDU, Angela Merkel, Berlin, Nemačka


Čarteri za Grčku kreću 1. jula - News - Turistički svet\nČarteri za Grčku kreću 1. jula\nSkijatos, foto: Pixabay\nDogovoreno je da nakon Skiatosa, letovi budu organizovani i za Krit 4. jula, za Rodos 8. jula, a Krf, Kefaloniju i Prevezu 14. jula. Za Tursku su čarteri planirani za 5. i 7. jul kao i dva dana nakon toga, 9. jula. Takođe, na listi destinacija su i Majorka 15. i Hurgada 16. jula.\nDirektor YUTE Aleksandar Seničić potvrdio je da prvi turistički letovi kreću 1. jula, a da su neki koji su bili ranije planirani otkazani.\nDodao je da je za određene destinacije bila planirana velika frekvencija, odnosno nekoliko aviona, ali zbog situacije umesto da ovo bude sezona sa najvećim brojem čarter putnika jedan dobar deo njih otkazuje, pa su i neki letovi otkazani.\n- Moram i sada da se ogradim jer smo svesni da se situacija menja iz dana u dan, pa ukoliko dođe do nekih neplaniranih promena u protokolima ulaska u te zemlje naravno da ćemo putnike obavestiti - rekao je on.\nPutnike je posavetovao da sa svojom putničkom agencijom konstatuju konkretne datume za koje treba da se odluče kada je reč o čarter prevozu.\n- U Grčkoj je situacija potpuno stabilna, više nema velikih gužvi na granicama u Bugarskoj, a prema zvaničnoj informaciji, očekujemo da se prelaz Evzoni između Severne Makedonije i Grčke otvori 1. jula - rekao je on i dodao da postoje nezvanične najave da bude otvoren već u petak, 26. juna.\nGrčke zdravstvene vlasti putnike testiraju prema uzorku, a poslednja četiri dana niko nije bio testiran iz organizovanog prevoza, dok je juče prepodne testirano nekoliko putnika iz autobusa.\n- Nemamo informaciju da je bilo ko od naših putnika bio pozitivan na testovima, niko nije stavljen u karantin- kaže on i dodaje da par koji je juče stavljen u karantin Paraliji nije doputovao preko turističke agencije. Dodaje da su prema prvim saznanjima i oni negativni na virus, ali da će se to još videti.


Američka ambasadorka u NATO-u aktivirala je "alarm"! | Vestinet.rs\nPočetna TEMA DANA\tAmerička ambasadorka u NATO-u aktivirala je „alarm“!\nAmerička ambasadorka u NATO-u aktivirala je „alarm“ kada je izjavila da bi SAD mogle da „uklone“ ruske rakete.\nIako je izjava Kej Bejli Hačinson bila nekako dvosmislena, stručnjaci u oblasti kontrole naoružanja kažu da se ona može protumačiti tako da znači preventivni napad.\nTakav korak mogao bi biti uvod u nuklearni rat, ukazuje “Vašington post”.\nTek nakon što su njeni komentari izazvali žestok odgovor Rusije, Hačinsonova je na tviteru razjasnila da „nije govorila o preventivnom napadu na Rusiju“.\nSAD trenutno imaju ograničenu sposobnost odbrane od pretnje krsterećim raketama, navodi „Vašington post“.\n„Pitanje je šta biste uradili ako se to nastavi dotle da mi znamo da su oni u stanju da postave te rakete“, prezicirala je ona i dodala:\n„U tom slučaju mi bismo tražili načine kako da uklonimo raketu koja bi mogla da pogodi bilo koju od naših savezničkih država u Evropi ili pogodi Ameriku u Aljasci.“\n„Ona zaista preti preventivnim napadom. Samo, ona nije mislila to da kaže“, izjavio je Džefri Luis, predavač na Institutu za međunarodne studije u Montereju i našalio se na račun Hačinsonove: „Dobrodošli u NATO! Imate samo jedan posao: da ne započnete nuklearni rat sa Rusijom“.\n„Kao stručnjak, navikao sam da političari, uključujući one koji su postavljeni za ambasadore, upropaste obične stvari. Tako da je moja pretpostavka da je ona prilično upropastila najobičnije teme razgovora“, dodao je Luis.\nNeki su ukazivali da bi preduzimanje „kontramera“ prema neinstaliranim raketama koje su u Rusiji još u fazi razvoja, po definiciji predstavljalo preventivni napad.\nS druge strane, Rusija optužuje SAD da su isti sporazum prekršile postavljanjem postrojenja raketne odbrane u Rumuniji, i sličnim na kojima se radi u Poljskoj, pošto se odatle mogu lansirati krstareće rakete „tomahavk“.\nPentagon takođe traga za tehnologijama kojima bi se mogle oboriti rakete koje lete ka određenim metama, i to bi moglo biti ono na šta je Hačinsonova mislila, piše „Vašington post“.\nAmerička ambasadorka u NATO


Ispravka: Crna Gora otvara granice – Krstarica\nIspravka: Crna Gora otvara granice\nM. P. 25. maja 2020. 22:05\nPrvih dana juna Crna Gora će otvoriti granice za one zemlje koje budu ispunjavale epidemiološke kriterijume Instituta za javno zdravlje (IJZ), najavio je premijer Duško Marković.\nMarković je konferenciju za novinare 25. maja počeo skidanjem maske, nakon što je dan ranije saopšteno da je Crna Gora prva država u Evropi bez ijednog slučaja obolelih od korona virusa. „Kad smo već ‘korona fri’ destinacija, da skinem masku“, kazao je Marković.\n„Prve zemlje su Hrvatska, Slovenija, Austrija, Nemačka, Madjarska, Albanija, Grčka…“, rekao je Marković.\n„Da omogućimo ograničenom broju publike praćenje sportskih dogadjaja uz poštovanje mera zaštite. Biće dozvoljena organizacija krštenja, svadbi i porodičnih veselja – takođe uz zdravstveno-bezbednosne mere i ograničenja u broju prisutnih“, kazao je Marković.\n„Nećemo sprečavati običnim crnogorskim građanima da posete Srbiju, ali hoćemo još snažnije i još oštrije sprečavati ulazak kriminalaca i mafijaških klanova iz Crne Gore koji su decenijama ubijali po Srbiji i terorisali naše građane“, kazala je Brnabić.\nOna je ocenila da „pravi razlog“ za odluku Crne Gore da otvori granice za niz zemalja, a ne i za Srbiju, ne leži u epidemiji korona virusa i broju zaraženih.\nKomentarišući odluku vlasti u Podgorici, Dačić je za Blic rekao da vlast crnogorskog predsednika Mila Đukanovića „namerno nije stavila Srbiju na listu država čiji građani mogu slobodno da uđu na prostor Crne Gore“.\n„Mi smo doneli odluku o otvaranju granica i građani Crne Gore mogu nesmetano da udju u Srbiju bez problema i ograničenja. To je odnos Srbije, a eto kakav je odnos Crne Gore. Oni sve gledaju kroz problem koji imaju sa Srpskom pravoslavnom crkvom, odnosno Mitropolijom i što se toliko naroda deklariše kao Srbi ili vernici SPC. Očito imaju problem sa srpskim narodom“, kazao je Dačić.\n„A koje će onda turiste imati? Crnogorska vlast je time poslala i poruku gde treba da idu naši građani kao turisti i gde da ostave svoje pare. Ne znam šta građani Crne Gore o svemu ovome misle, posebno oni na primorju“, rekao je Dačić.


20. oktobra 2017. godine generalni konzul je posetio Županiju Karaš-Severin gde su ga primili prefekt Matei Lupu, predsednik Županijskog saveta Silviu Hurduzeu i gradonačelnik Rešice Joan Popa.\nM. Lupu je poželeo dobrodošlicu GK i zahvalio se na njegovoj inicijativi za posetu Županiji Karaš-Severin i gradu Rešica u kojem je i sedište Županije. Navodeći činjenicu da od ukupnog broja pripadnika srpske nacionalne zajednice u Rumuniji jedna trećina živi u ovoj Županiji i to uglavnom na prostoru Dunavske klisure, izrazio je zadovoljstvo dosadašnjom saradnjom i dao vrlo pozitivne ocene o njihovoj ulozi i doprinosu razvoju Županije kao multikulturalne sredine. Istakao je da su pripadnici srpske nacionalne zajednici vrlo aktivni u radu lokalnih samouprava i naveo podatke o broju gradonačelnika i zamenika gradonačelnika koji su srpske nacionalnosti.\nPredsednik Županijskog saveta S. Hurduzeu upoznao je generalnog konzula sa Županijom Karaš-Severin sa naglaskom na ekonomskim pokazateljima. Posebno se osvrnuo na projekte prekogranične saradnje sa R. Srbijom, od kojih je Županijski savet direktno uključen u realizaciju projekta otvaranja međunarodnog rečnog graničnog prelaza Golubac – Moldova Nova u ukupnoj vrednosti od oko 2.000.000 evra, za koji je već izgrađena infrastruktura sa obe strane i u toku je nabavka trajekta koji će saobraćati između dve obale Dunava. S. Hurduzeu je pozvao generalnog konzula da zajedno obeleže početak rada ovog graničnog prelaza i trajektne linije. Pomenuo je i značaj realizacije drugog projekta prekogranične saradnje u kojem, pored Ministarstva zdravlja R. Srbije, okružne bolnice Požarevac, županijske bolnice Timiš, učestvuje i županijska bolnica Rešica. Gradonačelnik J. Popa je istakao dugogodišnju dobru saradnju grada Rešica sa privrednim subjektima iz Srbije.\nZahvaljujući se na dobrodošlici i toplom prijemu generalni konzul je naveo da jurisdikciono područje GK obuhvata 14 županija, ali da će zbog značajnog broja pripadnika srpske nacionalne zajednice koji žive na prostoru Dunavske klisure i realizacije projekata prekogranične saradnje, komunikacija Generalnog konzulata sa Županijom Karaš-Severin biti nešto intenzivnija u odnosu na pojedine županije. Istovremeno je izrazio zadovoljstvo velikim brojem kulturnih aktivnosti koje organizuje Savez Srba u Rumuniji, koje sigurno doprinose boljoj i bogatijoj ponudi kulturnog sadržaja i županije Karaš-Severin. Po pitanju realizacije projekata prekogranične saradnje naveo je da je dobro upoznat sa njihovom realizacijom od samog početka, da se nada da će međunarodni rečni granični prelaz biti uskoro otvoren, a da je projekat iz oblasti zdravstva u kojem učestvuje i županijska bolnica Rešica od izuzetne važnosti, ne samo zbog njegove visoke vrednosti (oko 12.000.000 evra), već i zbog benefita koje će stanovništvo sa obe strane granice imati u smislu efikasnije dijagnostike i lečenja malignih bolesti.\nNakon završenog sastanka M. Lupu, S. Hurduzeu i generalni konzul dali su izjave za regionalne i lokalne medije u kojima su izneti utisci i ocene sa sastanka.\nPoseta županiji Karaš-Severin završena je obilaskom fabrike UCM u Rešici, nekadašnjeg giganta i ponosa metalske industrije u Rumuniji, koja je od svog osnivanja 1771. godine do danas, prešla dug razvojni put i od proizvodnje parnih i dizel lokomotiva, 70-ih godina prošlog veka postala veliki proizvođač turbina i generatora za izgradnju hidrocentrala. Posle privatizacije 2003. godine UCM uglavnom radi na remontima postojećih generatora u Evropi, Africi i Aziji koje je ova fabrika svojevremeno i izgradila. U tom smislu, direktor fabrike je u razgovoru sa generalnim konzulom izrazio zainteresovanost UCM za učešće u procesu revitalizacije turbina i generatora na hidroelektrani Đerdap II, za koju su svojevremeno izgradili turbine i generatore br. 8 i 9, kao i za proizvodnju turbina i generatora manje snage za potrebe izgradnje mini-hidrocentrala u R. Srbiji.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: DF: "Ministar da podnese ostavku"\n20. 04. 2019. 10:57 >> 12:15 21\nNARKOTICI NA "JADRANU"\nDF: "Ministar da podnese ostavku"\nPovodom pronalaska droge na školskom brodu "Jadran", oglasio se i Demokratski front smatrajući da su kriminale organizacije teško iskompromitovale i mornaricu, zbog čega bi ministar odbrane Predrag Bošković trebao da podnese ostavku.\n"Skandal koji se desio na vojnom brodu 'Jadran' logična je posljedica moralnog srozavanja i Crne Gore i njene vojske. Hrabrost, odanost, čast i druge vrijednosti koje su krasile vojnika u CG iščezle su u godinama nakon brutalne agresije NATO na našu otadžbinu", navodi se u saopštenju DF-a.\nKako dodaju, upravo je ideja bila da se kod pripadnika crnogorskih oružanih snaga zatre svaka vrsta patriotizma, a da služenje tuđim interesima postane jedini prihvatljivi model ponašanja.\nDF poziva ministra odbrane da odmah podnese ostavku na tu funkciju.\n"Neka makar na taj način neko demonstrira javnu odgovornost za kriminal koji se pojavio i tamo gdje niko nije očekivao. Nekadašnji ponos oružanih snaga – ratna mornarica - danas je teško iskompromitovan, zato što oni koji upravljaju ovom zemljom ne drže ni do časti ni do vojske, nego su preko noći postali milijarderi baveći se švercom droge, cigara, akciznih roba i raznim drugim kriminalnim radnjama" ističu u saopštenju.\nU DF su kazali da se postavlja pitanje koliko je dosad prošvercovano droge sa onih nekoliko preostalih brodova i patrolnih čamaca, ako se ovolika količina prevozi školskim brodom.\nDF Školski brod Jadran\nSuđenje za šverc kokaina na "Jadranu" 6. novembra\nMedojević: Vrijeme za jedinstvenu opozicionu listu


KONFERENCIJA “DRUŠTVENI MEDIJI: JAČANJE PARTNERA" 8. JUNA 2015. GODINE\nMinistarstvo vanjskih poslova i evropskih integracija Crne Gore i NATO Odjeljenje za javnu diplomatiju, uz podršku Komunikacionog tima Savjeta za članstvo u NATO Vlade Crne Gore, organizuju u ponedjeljak 8. juna 2015. godine, konfrenciju o društvenim mrežama, pod nazivom “Društveni mediji: jačanje partnera" (”SOCIAL MEDIA: Empowering Partners”).\nEksperti za ovu oblast govoriće o modelu koji koristi NATO-a na polju društvenih mreža, najnovijim trendovima, inovativnim komunikacijama u kriznim situacijama, upotrebi društvenih mreža od strane medija. Takođe, biće riječi i o aktivnostima političara na društvenim mrežama, iskustvima i izazovima. Poseban akcenat biće stavljen na ulogu i značaj društvenih mreža u odnosima s javnošću i njihov uticaj na politička i bezbjednosna pitanja.\nKonferenciju će otvoriti potpredsjednik Vlade i ministar vanjskih poslova i evropskih integracija Crne Gore, Igor Lukšić i pomoćnik generalnog sekretara NATO za javnu diplomatiju, Ted Vajtsajd.\nIzvor: Komunikacioni tim Savjeta za članstvo u NATO, 05.06.2015.


U Šumadiji zadovoljni otkupom šljive- cenu "lepotice" diktira Poljska! -\nU Šumadiji zadovoljni otkupom šljive- cenu „lepotice“ diktira Poljska!\nProizvođači u Šumadiji uglavnom su zadovoljni otkupnom cenom od 75 dinara za „čačansku ranu“! Šljiva se izvozi u Nemačku i Rusiju.\nOve godine smanjena je takozvana kalibracija šljive, odnosno njena veličina za nemačko tržište što je dovelo do uspešne prodaje gotovo celog roda.\n-Ranijih godina cena je bila viša, ali tražio se kvalitet po najvišim standardima tako da nismo mogli da prodamo ni polovinu onoga što proizvedemo. U ovakvim uslovima sa solidnom cenom i preko 90 odsto roda ode za Nemačku- kaže nam jedan od proizvođača.\nVremenski uslovi nisu ranijih godina dozvoljavali da se postigne u pravo vreme najbolji kvalitet šljive tako da su druge države iz Evrope „popunile“ tržište, a to se odražavalo na cenu.\nŠto se tiče izvoza u Rusiju, tamo je kalibracija ostala ista kao i prethodnih godina.\nU šumadijskim selima koja su najveći proizvođači Vinča, Blaznava, Trnava, Čumić, Jarušice, Krčmari kažu da će berba „čačanske rane“ potrajati još nekoliko dana. Posle toga stiže „čačanska lepotica“- koja je takođe kurentan izvozni proizvod.\n-Njeno sazrevanje usporavaju aktuelni vremenski uslovi. Očekujemo da stigne u narednih sedam dana. Tako da će cenu na evropskom tržištu u najvećoj meri odrediti Poljska koja je najveći proizvođač šljive u tom regionu. Jednostavno, ako se prvo tamo krene sa otkupom cena u Srbiji biće manja- kažu proizvođači za UCENTAR


Otvorena 33. Slaninijada u Kačarevu - Grad Pančevo\nOtvorena 33. Slaninijada u Kačarevu\nPočetna/Otvorena 33. Slaninijada u Kačarevu\nU Kačarevu je u čevrtak 20. februara počela 33. Slaninijada. Manifestaciju je otvorio gradonačelnik Pančeva Saša Pavlov.\nTradicionalna manifestacija pruža priliku posetiocima da vide i probaju neke od najboljih mesnih proizvoda u Srbiji, a i u širem regionu. Slaninijada takođe, svojim bogatim pratećim kulturno-umetničkim programom promoviše, ne samo Kačarevo i ne samo Pančevo, već čitav region kroz svoje bogato privredno nasleđe i kulturnu baštinu i neizostavni je deo u kreiranju novog imidža i slike grada Pančeva kada je u pitanju manifestacioni turizam.\nOrganizatori su izneli podatak da je na Slaninijadi zastupljeno oko 100 tona slanine, 400 tona ostalih proizvoda, da učestvuje 300 izlagača, a jednu od najomiljenijih manifestacija obiđe oko 100.000 posetilaca.\nGradonačelnik Pavlov je, otvarajući 33. Slaninijadu istakao:\n– Izuzetna mi je čast i zadovoljstvo što sam danas ponovo sa svima vama u Kačarevu da lično i u ime Grada Pančeva podržim ovu manifestaciju, koja kvalitetom i dugom očuvanom tradicijom potvrđuje predanost i upornost građana Kačareva i organizatora da nastave tradiciju dugu već 33. godine. Želim da iskoristim ovu priliku da čestitam najboljima po oceni žirija, ali želim da dodam i da smo ponosni na svakog pojedinačnog proizvođača, jer proizvodnja podrazumeva veliki trud, rizik, hrabrost, ali i sposobnost da se gleda dalje, da se uvode inovacije, da se veruje i vredno radi, a to su upravo vrednosti koje odlikuju proizvođače i vrednosti koje mi kao lokalna samouprava podržavamo i želimo da unapredimo i zato svi učesnici Slaninijade zaslužuju medalju. Siguran sam da je pred Slaninijadom, kao i svima nama još bolja budućnost i da ćemo imati još više razloga za zadovoljstvo i da dočekamo i sledeću Slaninijadu sa još više izlagača i proizvoda vrhunskog kvaliteta.\nSlaninijada traje do 23. februara 2020. godine.


Do 29. aprila na pet lokacija u Novom Sadu Serbia Fashion Week će modu predstaviti na nesvakidašnji način. Nakon spektakularnog otvaranja Serbia Fashion Weeka u Dunavskom parku, 25. aprila alternativna moda biće prikazana u Kineskoj četvrti - u SKC Fabrici sa početkom u 20 časova. Konceptualni autor već čuvene revije muških modela, Heroes, Srđan Šveljo, će i ovog puta biti zadužen za predstavljanje brojnih mladih dizajnera iz Srbije i regiona us klopu audio vizuelnog showa „Grace&Heroes“ posvećenoj jednoj od najvećih pop/modnih ikona, Grace Jones.\nIstog dana u 18 časova, sinergija mode i različitih umetnosti biće prikazana tokom specijalne izložbe „Kulturno nasleđe u modi“ u Galeriji Matice srpske kada će biti izložene slike poznatih umetnika i kreacije modih dizajnera koji su inspirisani haljinama predstavljenim u delima naših poznatih slikara, reinterpretirali i modernizovali istorijsku kostimografiju kroz sopstvene modele, spajajući kulturu našeg naroda sa savremenim trendovima visoke mode. Izložba se sastoji od 15 haljina modnih dizajnera među kojima su Eymeric Francois, Zvonko Marković, Bata Spasojević, Vasilije Kovačev, Boško Jakovljević, Marija Šabić, Milica Tričković, Danijela Božić i drugi i 15 umetničkih dela velikih srpskih slikara iz stalne izložbe Galerije Matice srpske, među kojima su Sava Šumanović, Paja Jovanović, Uroš Knežević, Nikola Aleksić i drugi.\nUlaznice za Serbia Fashion Week u prodaji su na prodajnim mestima GigsTixa i putem sajta ovde


Jačanje odnosa Kine i Irana doprinosi slabljenju uticaja SAD na Bliskom istoku - Sputnjik Srbija\n22:44 29.03.2021 (osveženo 22:48 29.03.2021) Preuzmite kraći link\n„Činjenica je da je Kina kada je reč o odnosu sa zemljama Bliskog istoka, vodila vrlo delikatnu politiku, nije nametala nijednu svoju dogmu, nije se mešala ni u kakve sukobe, razvijala je ekonomsku saradnju, sprovodila svoje ozbiljne projekte, kao što je globalni politički projekat „Jedan pojas — jedan put“. Detalji potpisanog kinesko-iranskog sporazuma su nepoznati, ali sama činjenica da je reč o dugoročnom sporazumu ukazuje na to da i Kina i Iran više ne gaje nadu da će stupiti u kontakt sa Zapadom, jer je Bajdenov dolazak na vlast rađao izvesnu nadu da će se SAD vratiti nuklearnom sporazumu, da će sankcije biti ukinute i tako dalje“, kaže Tarasov.\n„Kina, donedavno, nije ukazivala na svoje geopolitičke interese. Ali tokom posete Vang Jia brojnim zemljama na Bliskom istoku, Kina je počela da govori o pet principa za regulisanje situacije na Bliskom istoku, uključujući i palestinsko-izraelsko regulisanje. Ovo je prvi put u posleratnom periodu kada Kina počinje da ističe sebe kao hegemona s pretenzijama upućenim glavnom hegemonskom igraču u ovom regionu. Ona počinje da traži modele ekonomske interakcije koji bi odgovarali upravo hegemonskoj strukturi. A ako Iran, čiji je položaj dosta povoljniji, pristane na saradnju, onda ispada da Peking „kroti“ Erdogana“, naglašava Stanislav Tarasov.\nAmerika uvela nove sankcije zbog Irana - na meti Iranci, ali i Kinezi\nBliski istok, SAD, Kina, Iran


Nova pravosnažna presuda za kredite, banka klijentu treba da vrati skoro 200.000 dinara - Infobrif\nNova pravosnažna presuda za kredite, banka klijentu treba da vrati skoro 200.000 dinara\nObjavljeno 28.08.2019. u 13:00 poslednja izmena 28.08.2019. u 13:01\nBEOGRAD – Viši sud u Beogradu doneo je novu pravosnažnu presudu kojom je potvrdio da je banka korisniku neosnovano naplaćivala troškove obrade kredita. Konačnim rešenjem sud je naložio banci da klijentu vrati 76.000 dinara koje mu je naplatila po osnovu ovih troškova, plus 122.000 dinara na ime zatezne kamate. Ukupno dakle skoro 200.000 dinara.\nOvom odlukom iz jula ove godine potvrđena je presuda Prvog osnovnog suda u Beogradu iz oktobra prošle godine i odbijena žalba tužene banke, navode u Udruženju finansijskih korisnika i potrošača „Efektiva“.\nZbog troškova obrade kreditnog zahteva i drugih troškova trenutno se vodi oko 7.000 sporova protiv banaka.\nPodsetimo, Vrhovni kasacioni sud je krajem prošle godine objavio svoj pravni stav i ukazao da banke imaju pravo da naplaćuju troškove obrade kreditnog zahteva kao i da troškove mogu da naplaćuju proporcijonalnom iznosu, ali pod uslovom da su ti troškovi jasno naznačeni u ugovoru i da je klijent upoznat. To, praktično, znači da banke smeju da naplaćuju trošak obrade kredita, ali pre toga, moraju korisnika jasno i nedvosmisleno da upoznaju sa strukturom troškova.\nBanke, objašnjavaju iz „Efektive“, mogu, dakle, da naplate trošak obrade kredita, ali samo pod uslovom da je ponuda banke sadržala jasne i nedvosmislene podatke o tim troškovima.\nAnalitičari ne spore da podizanje kredita mora da podrazumeva određene dodatne troškove, ali, napominju, da građani treba da vode računa o razlici između efektivne inominalne kamatne stope.\n„Treba gledati efektivnu kamatnu stopu jer ona mora da sadrži sve troškove. Praktično, ako je nominalna kamatna stopa tri odsto, neće kredit biti tri procenta nego oko četiri jer je tolika efektivna kamata. Tada su zadržani svi troškovi koji moraju biti unapred prijavljeni“, objasnio je ekonomista i profesor na Beogradskoj banksrskoj akademiji Ismail Musabegović.\nDve stvari na koje je Brnabićeva ukazala Borelu


VUČIĆ SE OBRATIO NACIJI, MNOGI SU SE SMIJALI NJEGOVOJ NOVOJ TEORIJI ZAVJERE: "Neki u Crnoj Gori žele da Srbi nestanu, da se njihov broj smanji, a taktika je jasna..." – Mreza\n– U tom razgovoru čuo sam čak i strah da neko može da planira da rešava problem sa našim narodom na isti način kao što je rešavano u drugim delovima Jugoslavije. Ne verujem niti želim da verujem da se to planira, ali sam zabrinut kao predsednik Srbije – rekao je Vučić i ukazao da u Crnoj Gori predstoji popis stanovništva, u kojem se može dogoditi da Srbi “nestanu”.\nSrbija poštuje Crnu Goru kao državu, ali ne može da zanijemi pred onim što se njenom narodu dešava, rekao je danas predsjednik Aleksandar Vučić nakon razgovora sa predstavnicima srpskih političkih i kulturnih organizacija iz Crne Gore, koji su mu, kaže, prenijeli zabrinutost procesima u Crnoj Gori.\nVučić je rekao da su mu sagovornici iz Crne Gore prenijeli bojazan u pogledu budućnosti srpskog naroda u toj državi:\n– Rekao sam im da će Srbija biti uz svoj narod, uz srpsku crkvu, da poštuje Crnu Goru kao državu, ali ne može da ćuti, zanemi pred onim što se njenim ljudima i narodu dešava – naglasio je Vučić.\nRekao je da je Srbija srpskim organizacijama omogućila pomoć i da će nastaviti to da čini, jer je obaveza Srbije čuvanje nacionalnog, vjerskog identiteta i srpskog jezika i pisma ćiriličnog.\n– Milo Đukanović i ja imamo različite pozicije po ovom pitanju, teško da bismo razumeli jedan drugog – odgovorio je Vučić na pitanje o mogućnosti dijaloga sa Milom Đukanovićem.\nANTIFAŠISTI STIGLI DO VJEČNE VATRE U SARAJEVU I BLOKIRALI SAOBRAĆAJ (VIDEO)


Ministar finansija će biti Srbin sa američkog univerziteta Jejl - Grad Prijepolje\nGrad Prijepolje > Vesti > Vesti dana > Ministar finansija će biti Srbin sa američkog univerziteta Jejl\nMinistar finansija će biti Srbin sa američkog univerziteta Jejl\nTridesetogodišnji Srbin koji je diplomirao na prestižnom američkom univerzitetu Jejl biće najverovatnije novi ministar finansija, saznaje „Blic”. Predstavnici Vlade Srbije već su razgovarali s njim, a konačan dogovor trebalo bi da bude postignut u narednim danima.\nDugo se nagađalo ko bi mogao da zameni Mlađana Dinkića na mestu ministra finansija, a spekulisalo se i da bi to mogao da bude neki strani ekspert. Posle dugog razmišljanja, prvi potpredsednik Vlade Srbije Aleksandar Vučić došao je do imena dvojice mladih ljudi s ovih prostora s impresivnim radim biografijama stečenim na međunarodnom nivou.\n– Reč je o ljudima poreklom iz Beograda i Niša. Jedan je diplomirao na Jejlu i radio je u najvećim svetskim kompanijama, a trenutno je zaposlen u jednoj od najvećih svetskih konsultantskih kompanija – „Makenziju“. On bi trebalo da preuzme resor finansija. Drugi je završio Harvard i njemu je najverovatnije namenjeno savetničko mesto – navodi izvor „Blica”.\nNaš sagovornik kaže da su Vučiću mlade stručnjake preporučili upravo stranci koji su s njima već sarađivali. Dvojica pomenutih samo su početak sveobuhvatne reforme koju prvi potpredsednik Vlade sa svojim timom namerava da sprovede u oblasti finansija i privrede.\nSiniša Mali, savetnik za ekonomiju Aleksandra Vučića, nije želeo da otkriva detalje, ali je rekao da će dogovor sa potencijalnim kandidatima uskoro biti postignut i da će tada biti saopštena i njihova imena.\n– Nameravamo da napravimo ozbiljan tim za reforme koje će biti usmerene ka konsolidaciji finansija i stvaranju uslova za održiv privredni rast – navodi Mali.\nDoskora se spekulisalo da bi Vučića na mestru ministra odbrane mogao da zameni Aleksandar Vulin, a sve češće se kao ministar odbrane pominje sadašnji predsednik Skupštine Nebojša Stefanović.\nOn naglašava da se u kabinetu prvog potpredsednika ne obaziru na zlonamerne kritike koje se odnose na angažovanje stranaca.\n– Vučić se odrekao svog direktora „Jat ervejza“ i doveo stranca, a pritom nije gledao svoj interes, već je dao nalog da se napravi najbolji mogući plan za domaćeg avio-prevoznika. Ako je mogao on to da uradi, moraće i drugi. Otvoren je za sve nove, sposobne ljude. Treba nam mnogo, mnogo ljudi – zaključuje Mali.\nAleksandar Vučić bi danas trebalo da se sastane s bivšim direktorom MMF-a Dominikom Stros-Kanom. S francuskim stručnjakom, kako je „Blic” pisao, u Parizu je u utorak već razgovarao Siniša Mali.\nKako kaže naš izvor, Stros-Kan je zainteresovan da radi za Vladu Srbije, a sa sobom bi u našu zemlju poveo između 10 i 15 saradnika. Njegov zadatak bi bio da savetuje Vladu Srbije kako da restrukturira javne finansije, podigne privredni rast i kako da ostvari novi aranžman sa MMF-om.


Turska: Tri migranta umrla od smrzavanja\nTri migranta pronađena su mrtva, a umrli su od posledica smrzavanja u turskim selima blizu granice sa Grčkom, javila je danas turska informativna agencija Anadolija.\nVlasti je prvo obavestio pastir, koji je pronašao nepomično telo migranta. Kada su žandarmi i spasioci stigli identifikovali su jednog avganistanskog migranta i zaključili da je umro od posledica smrzavanja. Još dva migranta koji su umrli na isti način nekoliko dana ranije su pronađena u drugom selu blizu grčke granice, navela je agencija, i još nije utvrđeno odakle su.\nJedan priveden 29-godišnji Avganistanac rekao je da je grupa migranata u kojoj je bio kucala na vrata grčkih kuća da traži pomoć, s druge strane granice, ali da ih je grčka policija privela i vratila u Tursku. On je rekao da turske vlasti vraćaju migrante u malim čamcima preko reke Marice.\nBroj izbeglica i migranata koji prelaze preko kopnene tursko-grčke granice utrostručio se 2018. u odnosu na prethodnu godinu sa 5.400 koliko ih je prešlo 2017. na 14.000 ove godine, nedavno je rekao grčki ministar za migrantsku politiku Dimitris Vicas.


Osnovana prva regionalna berza struje – The PRESTIGE\nOsnovana prva regionalna berza struje\nSlovenački ELES, srpski EMS i Evropska berza električne energije (EPEX SPOT) objavili su da zajednički formiraju prvu regionalnu berzu električne energije za Centralnu i Jugoistočnu Evropu.\n“Novi pravni subjekt ‘Alpsko-jadranska dunavska berza električne energije – ADEX’ će ponuditi harmonizovane i jedinstvene usluge spot trgovine električnom energijom u Sloveniji i Srbiji, sa ciljem da svoje poslovanje i usluge proširi na druge zemlje u regionu centralne i jugoistočne Evrope”, ističe se saopštenju na sajtu Seepex-a i navodi da će svi u vlasništvu imati isti broj akcija ADEX-a.\nPoslovno sjedište biće u Ljubljani, a glavne stalne kancelarije u Ljubljani i Beogradu.\n„Na ovaj način unaprjeđujemo tržišnu kulturu u našem regionu, obezbjeđujući najviše standarde trgovanja, napredna tehnička rješenja, izuzetne berzanske usluge, transparentnost i inovativnost“, rekao je Aleksandar Mervar, generalni direktor ELES-a.\nGeneralna direktorka EMS-a Jelena Matejić rekla je da će ovo izvanredno dostignuće dodatno podstaći razvoj regionalnog tržišta električne energije i pružiti avangardni i održiv „role model“ za ostale zemlje centralne i jugoistočne Evrope da se pridruže ovoj naprednoj poslovnoj infrastrukturi.\nEvropska berza električne energije EPEX SPOT SE i njena zavisna preduzeća upravljaju fizičkim kratkoročnim tržištima električne energije u 13 zemalja: Centralno-zapadna Evropa, Švajcarska, Ujedinjeno Kraljevstvo, Nordijska regija i Poljska. Kao dio EEX grupe, grupe kompanija koje opslužuju međunarodna berzanska tržišta, EPEX SPOT je posvećen stvaranju panevropskog tržišta električne energije.\nPreko 300 članova trenutno trguje električnom energijom na EPEX SPOT-u.\nI zemlje Balkana traže ukidanje rominga\nAntonio Alvarez: Učinićemo sve da spasimo Agrokor\n373 miliona eura pomoći za Balkan\nTodorićev sin napustio Hrvatsku\nBalkanski tok kompletan, Srbija i Mađarska spojile cijevi\nCrna Gora među top 5 evropskih zemalja s najbržim oporavkom turistizma\nTedeski: Regionu nedostaje najmanje dva miliona ljudi\nRegionu nedostaje kvalifikovanog kadra\nBlokčejn tehnologija stvorila novu generaciju bogataša


VIDEO: Nevjerovatna hrabrost građana Turske, u sukobima policije i vojske ubijeno 17 policajaca\nNa ulicama grada na Bosforu sve je više građana. Očito je poziv koji je putem video poruke uputio turski predsjednik Erdogan stigao do velikog broja njegovih prstalica kojih je iz minuta u minut sve više na ulicama.\nKako vrijeme odmiče, uprkos medijskoj blokadi koju pukušava uspostaviti turska vojska, sve je više video snimaka koji se pojavljuju na društvenim mrežemaa.\nKako prenosi AFP u sukobima između policije i vojske 17 policajaca je ubijeno.Na više mjesta u Istanbulu demonstranti odanu Erdoganu blokiraju tenkove pobunjenih vojnika.\nNa snimku napravljenom u blizini istanbulskog aerodoroma vide se protestanti kako se penju na jedan od tenkova uzvikujući ime Erdogana i potom premlaćuju vojnika na tenku…\nObjavljeni su sljedeći snimci na kojima se mogu vidjeti civili naoružani štapovima kako udaraju po tenku koji se probija ulicama gazeći atomobile koji mu se nađu na putu.\nNa drugom snimku vide se dva građanina na mostu preko Bosfora, gdje su se nekoliko trenutaka ranije čuli pucnji, kako stoje sa raširenom turskom zastavom, dok se prema njima kreće tenk turske vojske. Uprkos činjenice da tenk ide prema njima nemaju se namjeru pomaći, dok je masa koja je prethodno bila na istom mjestu pobjegla nakon što su se začuli pucnji…