U Severnoj Makedoniji zbog korona virusa poskupljuje električna energija\nRegulisane cene električne energije za domaćinstva u Severnoj Makedoniji biće povećane 7,42% nakon što je Regulatorna komisija za energetiku odobrila zahtev koji su poslale energetske kompanije.\nMarko Bislimoski, predsednik Komisije, izjavio je da su poskupljenje tražile dve državne kompanije Elektrani na Severna Makedonija (ESM) i MEPSO, kao i austrijski snabdevač EVN.\nRazlog zašto su to uradili su problemi koje imaju zbog pandemija korona virusa, dodao je on, preneli su lokalni mediji.\nPre samo nekoliko dana, zbog istog razloga, nacionalne energetske kompanije Grčke i Crne Gore odlučile su da uzmu kredite vredne 210 miliona evra. Očigledno je da sektor energetike ima sve više problema zbog pandemije.\nPrihodi kompanije ESM smanjeni su za 17 miliona evra, a firme MEPSO za 11 miliona\nKako je Bislimoski naveo, prihodi od prodaje električne energije ESM-a, najvećeg proizvođača električne energije u zemlji, smanjeni su 17 miliona evra, dok je operator prenosnog sistema MEPSO zabeležio pad prihoda od 11 miliona evra.\nEnergetske kompanije su želele da cena bude povećana čak 22-23%\nESM trpi posledice pada izvoza električne energije, a MEPSO manjeg izdavanja prekograničnih prenosnih kapaciteta, rekao je Bislimoski, i dodao da je ujedno smanjena i potrošnja u zemlji, pre svega u sektoru privrede.\nOn je istakao da su energetske kompanije tražile mnogo veće poskupljenje od odobrenog, čak 22-23%, ali im to nije odobreno\nSnižavanje PDV-a moglo bi da pomogne građanima da se izbore sa poskupljenjem\nBislimoski je najavio da će novoj vladi i palamentu, čije formiranje se uskoro očekuje s obzirom da su nedavno održani izbori, predložiti smanjenje PDV-a na električnu energiju sa 18% na pet odsto, ali o tome će morati da razgovara sa ministrom finansija.\nDruga mera, koja bi mogla da pomogne građanima, je povećanje subvencija energetski ugroženim potrošačima.\nTagovi: ESM, EVN, korona virus, MEPSO\nPočetna » Vesti » Električna energija » U Severnoj Makedoniji zbog korona virusa poskupljuje električna energija


Gasni nesporazum - Obračun u Vladi - Nedeljnik Vreme\n12 GODINA NA ČELU SRBIJAGASA: Dušan Bajatović\nDa smo u komunizmu, ili nekakvom socijalizmu, Dušan Bajatović (star 53 godine) bio bi odavno kandidat za visoku političku funkciju. Ako ne za predsednika Republike, ono bar za predsednika Vlade, ili za predsednika partije. Drug Bajatović se dokazao u privredi, vodi dugo godina važnu državnu firmu, Javno preduzeće Srbijagas, ima iskustva u upravljanju velikim kolektivima, zna, dakle, da vodi sednice – on je poput neke nove vrste "tehnomenadžera".\nSada je u najboljim godinama i naoružan je velikim "iskustvom upravljanja u privredi", kako se nekad govorilo. Pored toga, vodi miran porodični život, dobro je situiran i sklon je dobrotvornim akcijama. Omiljen je drug u partiji, i narod dobro reaguje na njegove nastupe.\nMeđutim, ovo je 2020. godina, Srbija nije u takvom uređenju i partija druga Bajatovića jeste važna, ali je daleko od toga da može da donosi neke važne odluke u državi. Štaviše, veruje se da je njegova snaga, kao i snaga SPS-a, u tome što su dobro povezani sa delom vlasti u Moskvi, i da lični odnosi sa nekim ruskim oligarsima i nekim važnim ljudima iz ruskog sektora bezbednosti omogućavaju SPS-u da, iako nikad slabiji, i dalje bude u vlasti i ima neke poluge moći u rukama.\nNa drugoj strani nalazi se nova/stara ministarka energetike Zorana Mihailović, koja se u taj kabinet vratila posle šest godina upravljanja građevinom i saobraćajem. Ona je u tom periodu postala verovatno najuspešnija srpska ministarka jer su neki važni autoputevi završeni, neki drugi započeti, počela je rekonstrukcija nekih pruga (ali su i mnoge likvidirane). Ona je potpisnica Ugovora o izgradnji Beograda na vodi sa partnerima iz Ujedinjenih Arapskih Emirata i potpisnica Ugovora o koncesiji na beogradski aerodrom. Dakle, dva ugovora, dva ogromna posla kojima se ponosi vođa SNS-a Aleksandar Vučić i često ih navodi kao svoje najveće uspehe.\nLJUTA TRAVA ZA LJUTU RANU\nPo formiranju ove nove, oročene Vlade, pre nešto više od mesec dana, moglo se odmah naslutiti da će "leteli perje" u odnosima između najproduktivnije ministarke iz redova naprednjaka i najdugovečnijeg direktora jednog Javnog preduzeća iz redova SPS-a, jer je koren tog sukoba u prošlosti i ima svoje i lične, i formalne elemente.\nKljučno pitanje danas, kada je taj sukob u pitanju, jeste da li on služi da se važna oblast trgovine i distribucije prirodnog gasa, kao jednog od nosećih energenata u državi, uredi na način da od toga korist imaju krajnji korisnici – građani i kompanije, ili je samo još jedno jalovo odmeravanje snaga unutar koalicije, koje služi Vučiću da se malo zabavi i da kruni energiju i svojih protivnika, ali i svojih saradnika koje bi mogao da doživi kao protivnike.\nZa Zoranu Mihailović je pitanje JP Srbijagas, čini se, ključno u ovom mandatu na mestu ministarke rudarstva i energetike. Od prvog dana je sprovela akciju "vaspitavanja" SPS Dušana Bajatovića, koji je toliko dugo direktor jedne od najvećih kompanija u Srbiji (12 godina) da verovatno i ne može da zamisli da nije na toj poziciji.\nDvanaestu godinu njegovog direktorovanja firma kojoj je na čelu završava kao ogroman gubitaš – zbirni dugovi ovog javnog preduzeća 2019. godine bili su 1,2 milijarde evra, što je nezamisliva suma. Razume se, vlada je taj dug konvertovala u udeo u vlasništvu, što će reći da je na sceni jedna vrsta administrativno-računovodstvene akrobatike.\nPritom, Bajatović godinama važi za najplaćenijeg direktora u Srbiji sa bezobrazno visokim mesečnim primanjima. U ponedeljak, 14. decembra, Zorana Mihailović je tokom posete rudarima u rudniku Resavica rekla: "Mislim da nije normalno da direktor Srbijagasa ima mesečna primanja od 2,4 miliona dinara. Radnici Resavice imaju prosečnu platu oko 65.000 dinara, što znači da gotovo čitav svoj radni vek, 38 godina, rade za ono što zaradi direktor Srbijagasa za godinu dana." Kada se čuje da direktor firme koja ima toliko velika dugovanja mesečno zarađuje 20.000 evra bes je jedina reakcija, i ministarka Mihailović je verovatno sa tim i računala.\nPored ove populističke računice rekla je i nešto još važnije: "Reforma je počela i tačno je određeno i definisano po datumima kad šta mora da se uradi. Poslovodstvo Srbijagasa to mora da sprovede, ako ne bude sprovelo, neće biti poslovodstvo Srbijagasa."\nI zaista, u planu Vlade Srbije koji se zove "Plan za sprovođenje aktivnosti u cilju reorganizacije JP Srbijagas Novi Sad", navedeno je 29 tačaka transformacije ove firme iz javnog preduzeća u akcionarsko društvo do 1. maja 2021. godine i, paralelno, prenošenje poslova transporta gasa i distribucije gasa na firme Transportgas Srbija i Distribucijagas Srbija.\nU Zaključku Vlade ovo je obrazloženo formalnim razlozima: em je to u skladu sa odlukama iz 2014. godine, em su to naše obaveze preuzete potpisivanjem Ugovora o osnivanju Energetske zajednice Jugoistočne Evrope iz decembra 2014, em je to nužan uslov da bi se Srbije kvalifikovala za otvaranje poglavlja 15 u pregovorima za EU. Na kraju, a ne najmanje važno, to je neophodno da bi se tržište gasa liberalizovalo i da bi građani i kompanije imali em bolju uslugu, em više izbora kao "u svim civilizovanim državama".\nNa sve ovo, kao i na ranije izbacivanje sa sastanka u Vladi Srbije, drug Bajatović je ostao nem i koristi strategiju "pravim se mrtav". Posrednička uloga predsednika SNS-a Aleksandra Vučića u ovoj "ko je moćniji" raspravi s početka decembra, kao da je išla protiv Zorane ("Uprkos nesuglasicama, svi moraju da rade zajedno i da ostvaruju zajedničke ciljeve", rekao je Vučić), ali ona je pokazala da, uprkos svemu, ume da izgura neke stvari ako se "zapne".\nGOSPODARI I IZVRŠIOCI: I. Dačić, A. Vučić, Z. Mihailović, D. Bajatovićfoto: đorđe arambašić / fonet\nMeđutim, nešto tu nije u redu. Kada se pogleda istorija odnosa između Zorane Mihailović i Dušana Bajatovića, teško je poverovati da ova nova inicijativa, zasnovana na odluci Vlade, ima cilj da zaista donese neku promenu, i da će Bajatović napustiti kormilo industrije trgovine, distribucije i skladištenja prirodnog gasa.\nNa portalu Istinomer sakupljene su i predstavljene izjave Zorane Mihailović još od 2011. godine, vremena kada je kao velika zvezda prelaznog roka iz udobne zone ekspertkinje za energetiku prešla u praktičnu politiku, kroz delovanje u SNS-u.\nKao predvodnica partijskog saveta za energetiku te 2011. poručuje: "Vi imate i direktore javnih preduzeća, poput direktora ‘Srbijagasa’ Dušana Bajatovića. Njegova mesečna primanja su 10.000 evra. To je 300 puta više od najniže plate u Srbiji. To je sramota. To su naše pare, to je novac građana. Pri tome, on je direktor preduzeća koje je zaduženo 700 miliona evra. On je, dakle, direktor preduzeća koje maltene vodi u bankrot, a ima platu 10.000 evra. Ono što će se promeniti sa novom vladom jeste da stručni ljudi budu na pravim mestima i borba protiv korupcije."\nDalje, bila je i stroga i ozbiljna, obećavala je šta će SNS da uradi za samo godinu dana: "Srpska napredna stranka je to već rekla, danas ponavljamo – za godinu dana obećavamo da će ‘Srbijagas’ da bude efikasno preduzeće, donosiće profit, ali ne tako što ćemo tražiti povećanje cena gasa i tako što ćemo otpuštati ljude, nego što će postojati jedna ozbiljna energetska i ekonomska politika u ovom preduzeću koja podrazumeva: stručni ljudi na prava mesta, borba protiv korupcije, pokušaj korupcije će se ne samo u ‘Srbijagasu’ nego u bilo kom drugom preduzeću ozbiljno kažnjavati, i sa treće strane poštovanje svih zakona."\nU kampanji 2012. šalje snažnu poruku: "Tražimo od nadležnih organa da prekontrolišu poslovanje ‘Srbijagasa’, jer smatramo da je Bajatović kao generalni direktor prekoračio dužnost i zaključio štetne ugovore za to javno preduzeće, a samim tim i za državu Srbiju i građane."\nA onda, na jesen te iste godine, i dalje zvuči kao opozicija, a ne kao neko ko je u vlasti i u koaliciji sa SPS-om druga Bajatovića: "Kod ‘Srbijagasa’ tražimo da se ispita poslovanje sa prevelikim brojem dobavljača i posredničkim firmama. Moramo da znamo gde je otišao novac."\nIma toga još, i sve to zapravo više govori o tome da je mesto u vladi često mnogo slabije od mesta u koalicionom dogovoru: jednostavno, ako su se SPS i SNS dogovorile da ta firma pripada SPS-u, ni bog to ne može da promeni. Poslednja verzija vlade, iz ove kovid jeseni, pokazuje istu stvar: SPS se odrekao ministarstava, ali je Bajatoviću ostao Srbijagas. Pritom, Zorana je ostala bez ministarstva za koje se verovalo da je najuspešnije u istoriji, vraćena je u energetiku koju je vodila od 2012-2014, i sada bi trebalo da verujemo da će, za razliku od prvog mandata, biti u stanju da uradi ono o čemu govori deset godina.\nSVILEN KONAC (GAJTAN)\nNeko bi mogao sada da kaže, nema zime za Bajatovića, mogu da mu "pljunu pod prozor", on je "ruski čovek", njega čuva Šojgu, ne može mu niko ništa, ovo je samo još jedna jalova akcija.\nAli, nešto se proteklog vikenda promenilo na drugom mestu, važnom za simboličku moć i politički uticaj u Vojvodini. Kako je 12. decembra objavljeno u dnevniku "Danas", u tekstu "SPS izbačen sa Karađorđa", Bajatoviću je izvučena stolica iz uprave FK Vojvodina, gde je bio na mestu generalnog direktora i glavnog sponzora.\nDetaljno je objašnjeno ko su novi ljudi u upravi, a svima je zajedničko da su u vezi sa SNS-om i, posebno, već večitim gradonačelnikom Novog Sada Milošem Vučevićem. Izvori iz Novog Sada govore da je Bajatoviću oduzet resurs za prikupljanje glasova, što se dobija kontrolom fudbalskog kluba i navijačkih grupa, a nije do kraja jasno šta će taj resurs SNS-u, koji već ima sve u svojim rukama. Kao da je, pošto su preuzete bukvalno sve političke funkcije na svim nivoima, sada potrebno imati potpunu kontrolu i u svim sportskim i drugim klubovima.\nDa li je o tome reč, ili se "steže obruč" oko Bajatovića, videćemo u narednih nekoliko meseci. Bajatović odavno nije pojedinac, nego lider jedne poslovne grupacije koja svojevoljno troši milijarde evra iz zajmova koje garantuje i vraća svaki građanin Srbije. U javnosti su poznate i firme i ljudi iz kompanija koji su povezani sa poslovima izgradnje svega što je u vezi sa gasnom mrežom u Srbiji, na čemu se zgrće veliki novac.\nProblem za ministarku Mihailović jeste u tome što svi ti partneri Srbijagasa jesu i partneri SNS-a, odnosno vezani su za glavne graditeljske projekte u Srbiji: od izgradnje takozvanog Beograda na vodi, do novih autoputeva. A gde je u celoj priči drug Bajtović, lord među socijalistima?\nOn tihuje na Tatarskom brdu kraj Novog Sada i ne brine previše. Uostalom, davno je rekao: "Jesam socijalista, ali neću da budem socijalni slučaj". U toj maksimi kao da su sabrane sve njegove političke ideje i projekti.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Centar će unaprijediti zapošljavanje OSI\nPURIŠIĆ NA OTVARANJU 21. 10. 2019. 15:26 >> 15:25 0\nPURIŠIĆ NA OTVARANJU\nCentar će unaprijediti zapošljavanje OSI\nRadom Centra za profesionalnu rehabilitaciju, značajno će se unaprijediti oblast profesionalne rehabilitacije I zapošljavanja osoba sa invaliditetom, što će posebno doprinijeti unapređenju njihovog položaja u društvu, kazao je ministar rada I socijalnog staranja Kemal Purišić na otvaranju u Podgorici.\nZavod za zapošljavanje Crne Gore je prethodnih godina finansirao gradnju i opremanje ovog objekta u čiju gradnju je uloženo oko 1,8 miliona eura, dok je za opremu utrošeno dodatnih 180.000 eura.\nCentar su otvorili potrpedsjednik Vlade Milutin Simović, ministar Purišić, direktor Milo Paunović i član Savjeta za brigu osoba sa invaliditetom i predsjednik Mreže organizacija osoba s invaliditetom Crne Gore Milenko Vojičić.\nPrilikom otvaranja Centra za profesionalnu rehabilitaciju, prve javne ustanove ovog tipa u državi, Purišić je kazao da su profesionalna rehabilitacija i zapošljavanje osoba sa invaliditetom aktivnosti koje se realizuju sa ciljem da se one osposobe za rad, zadrže zaposlenje, napreduju u radu ili promijene svoju profesionalnu karijeru.\n„Uvjeren sam da će se radom ovog Centra, oblast profesionalne rehabilitacije značajno unaprijediti, što će posebno doprinijeti unapređenju položaja osoba sa invaliditetom u našem društvu“, dodao je Purišić.\nPodsjetio je da se na tržištu rada Crne Gore, ali i u razvijenijim državama, osobe sa invaliditetom suočavaju sa preprekama u zapošljavanju, koje ih onemogućavaju da se ravnopravno uključuju u rad sa ostalim osobama.\n„Da bi se uklonile te prepreke i obezbijedila njihova konkurentnost na tržištu rada, neophodno je pristupiti profesionalnoj rehabilitaciji, a potom i zapošljavanju osoba sa invaliditetom. U Crnoj Gori se zadnjih godina puno radi na ovom planu“, kazao je Purišić.\nOn je kazao da je pored postojeća dva izvođača, Vlada odlučila da unaprijedi ovu oblast i osnovala Centar za profesionalnu rehabilitaciju – Podgorica.\nCentar ima dobro opremljenu kuhinju, kompjutersku salu adaptiranu prema vrsti invaliditeta i više pogonskih hala koje će biti opremljene mašinama i alatima za obuke za različita zanimanja.\nDirekotor Milo Paunović kazao je da otvaranjem Centra, Vlada Crne Gore i Ministarstvo rada i socijalnog staranja stvaraju novu vrijednost i dobre predpostavke za implementaciju mjera i aktivnosti profesionalne rehabilitacije.\n„U preko 1300 kvadra savremenog poslovnog prostora želimo i namjeravamo da stvaramo bolje sjutra za sve osobe sa invaliditetom. Uvjeren sam da će adekvatna edukacijsko - rehabilitacijska pomoć i podrška koju osobama sa invaliditetom budemo pružali, rezultirati sticanjem i obnavljanjem njihove sposobnosti za samostalan život i rad“, istakao je Paunović.


Bolja saradnja zemalja regiona olakšava put u EU\nPredstavnici zemalja u regionu, koji prisustvuju Godišnjoj skupštini Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD) dogovorili su se da će bolje saradjivati, kako bi svojim zemljama olakšali ulazak u Evropsku uniju (EU), izjavio je danas ministar finansija Srbije Mladjan Dinkić za novinsku agenciju “Beta”.\nOn je nakon radnog ručka sa premijerima i ministrima finansija zemalja regiona rekao da je zaključeno da te zemlje moraju da komuniciraju što bolje zbog potpisanih ugovora o slobodnoj trgovini, jer se dešava da se oni u nekim slučajevima ne primenju najbolje.\nDinkić je rekao da je naglašena potreba za boljom saradnjom, kako bi se što lakše pristupilo EU, što je svima cilj.\nZemlje regiona, prema njegovoj oceni, imaju zajednički problem, a kao ključni je naveo nesigurnost pravnog sistema. Bilo je govora i o različiti projektima ulaganja u infrastrukuru, rekao je Dinkić, i precizirao da se razgovaralo, pre svega, o putnoj infrastrukturi, železnici i aredromima, u čemu se očekuje velika podrška medjunarodne zajednice.\nOn je rekao da su sastanku prisustvovali ministri finansija Austrije Bugarske, Albanije i Slovenije i premijeri Makedonije, Bosne i Hercegovine i Srbije i Crne Gore, kao i komesar Evropske komisije za finansijska pitanja, predsednik EBRD Žan Lemijera, kordinator Pakta za stabilnost jugoistočne Evrope Erhard Busek i predstavnici Grčke.\nDinkić je najavio da će danas imati susrete sa ministrom finansija Bugarske i potpredsednikom nemaćke vlade, kao i sa komesarom EK za finansijska pitanja.\nOsnovni cilj sastanka sa nemačkom delegacijom biće razmatranje mogućnosti većih ulaganja Nemačke u Srbiju jer su, nakon velike aktivnosti od 2000. godine, nemačke kompanije od 2003. godine posustale sa ulaganjem na ovo tržište.\nDinkić je precizirao da će sa predstavnikom EK razgovarati o makrofinansijskoj podršci Srbiji i mogućnostima za korišćenje fondova za predpristupanje EU u narednom budžetksom periodu EU.


Podzemna garaža kod hale "Pinki" imaće 350 parking mesta - Biznis.rs\nradovi bi trebalo da počnu u proleće 2022. godine\nPodzemna garaža kod hale „Pinki“ imaće 350 parking mesta\n1.9.2021 15:55 Autor: Redakcija Biznis.rs 0\nPodzemna garaža kod hale „Pinki“ u Zemunu će umesto jedne podzemne etaže za 160 automobila, imati dva nivoa i 350 mesta za parkiranje, a...\nPodzemna garaža kod hale „Pinki“ u Zemunu će umesto jedne podzemne etaže za 160 automobila, imati dva nivoa i 350 mesta za parkiranje, a radovi će najverovatnije početi na proleće 2022. godine.\nPlanom detaljne regulacije bile su predviđene dve etaže, ali s obzirom na blizinu vode i problematiku samog terena bila su neophodna ispitivanja, navodi se na sajtu opštine Zemun i dodaje da je utvrđeno da se tu mogu graditi dva podzemna nivoa sa oko 350 mesta.\n„Sada čekamo građevinsku dozvolu i dok se sprovedu procedure, izabere izvođač radova, najverovatnije je da radovi krenu na proleće 2022. godine“, kaže predsednik opštine Zemun Gavrilo Kovačević, uz napomenu da se na taj način rešava veliki problem parkiranja u starom jezgru Zemuna, koje odavno kuburi sa slobodnim mestima za ostavljanje vozila.\nNavodi se da će buduća podzemna garaža, kako su ranije najavili iz JKP „Parking servis“, biti pozicionirana paralelno sa halom „Pinki“, te da će od prizemlja biti udaljena oko devet metara.\nEvropljani će za pola veka činiti svega četiri odsto stanovništva sveta\nU prvoj polovini godine u Srbiji realizovano tri miliona čekova\nKako se dodaje, na jednom delu krova budućeg ukopanog parkinga biće zeleni krov, dok će na drugoj strani biti pešački plato ispred ulaza u dvoranu.\nKNEZA VIŠESLAVA 27, 11000 Beograd (Rakovica), Srbija\nBEOGRAD GRAĐEVINSKE DOZVOLE SAOBRAĆAJ\nU zavisnosti od vrste i lokacije cene garaža idu i do 30.000 evra\nPRODAJU SE APARTMANI JUGOBANKE U BEČIĆIMA U ponudi i garaža u Beogradu\nPartnerstvo grada i privatnih investitora za veći broj javnih garaža\nDRŽAVA PRODAJE 31 NEPOKRETNOST U 20 GRADOVA I OPŠTINA Najveća početna cena…


Direktnim povezivanjem privrednika jačati ekonomske odnose BiH i Grčke - Biznis Info\nYou are at:Home»Ekonomija»Direktnim povezivanjem privrednika jačati ekonomske odnose BiH i Grčke\n“U 2018. godini obim spoljnotrgovinske razmjene između BiH i Grčke iznosio je oko 93 miliona KM, od čega je 15 miliona KM izvoz BiH, a blizu 78 miliona KM uvoz iz Grčke”, naveo je Ališković.\n“Imali smo izvoz koji se odnosi na detonatore koji se primjenjuju u namjenskoj i civilnoj industriji te određene proizvode iz metaloprerađivačkog sektora”, precizirao je Ališković.\n“Dosadašim rezultatom i obimom nismo zadovoljni i uzimajući u obzir bliske odnose i blizinu tržišta dvije zemlje, vjerujemo da potencijal za dalje unapređenje saradnje postoji. Pozitivno je da osim robne razmjene, sektor turizma iz godine u godinu napreduje, a uspostavljena je direktna linija između Atine i Sarajeva, kao i čarter letovi iz Banjaluke prema Grčkoj”, istakao je Ališković.\nDirektor preduzeća “Alpro” iz Vlasenice Vladan Nastić istakao je da je nakon procesa privatizacije ovo postala bolja kompanija, čiji je većinski vlasnik “Alumil” grupacija iz Grčke, dodajući da je nastavljeno sa novim ciklusima investiranja.\n“Ta investicija je značila ne samo produžetak života kompaniji, nego je donijela novi kvalitet za `Alpro`, ali i tržište BiH. Moja želja je da primjer kompanije `Alpro` bude podstrek za više investicija, za dolazak novih grčkih investitora. BiH bi trebalo da bude atraktivno mjesto za strane investicije koje treba da donesu novi kvalitet i značajan rast ekonomije”, istakao je Nastić.


Jeftini letovi iz Sudana za Guam - Avionske karte Sudan Guam - eSky.ba\nLetovi iz Sudana za Guam\nPretražite letove iz Sudana za Guam\nProvjerite najbolje ponude letova iz Sudana za Guam\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Sudana za Guam na eSky.ba?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Sudana za Guam?\n✔ Ako rezerviram let iz Sudana za Guam, mogu li rezervirati ujedno i smještaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Sudana za Guam?\nBudite sigurni, da na eSky.ba ponuda letova iz Sudana za Guam uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizirane za visoki standard.


JANKOVIĆU I ŠABIĆU NAGRADA DOBAR PRIMER NOVOG OPTIMIZMA\nNagrada “Dobar primer Novog optimizma” za 2016. godinu pripašće zaštitniku građana Srbije Saši Jankoviću i povereniku za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti Rodoljubu Šabiću, saopštio je danas pokret Novi optimizam.\nDan kasnije, 10. decembra, na Međunarodni dan ljudskih prava, u klubu “Fabrika” Studentskog kulturnog centra (SKC) Novi Sad, biće organizovana svečanost povodom dodele nagrade, a u programu će, pored Šabića i Jankovića, učestvovati i advokat Slobodan Beljanski, glumica Emina Elor, direktor SKC-a Zdravko Vulin i Branislav Grubački.\nPokret “Novi optimizam” već 12 godina dodeljuje tu nagradu osobama ili organizacijama koje se svojim delovanjem i zalaganjima bore za vrednosti koje su jasno izražene u Univerzalnoj deklaraciji o ljudskim pravima i Proglasu Novog optimizma, te svojom inicijativom daju dobar primer zajednici i društvu.\nMeđu dosadašnjim dobitnicima nagrade su Mirjana Karanović, ekipa serije “Državni posao”, rege sastav “Del Arno Band”, Dragan Todorović i Mirko Đorđević.\nPokret Novi optimizam je nastao iz višegodišnjih aktivnosti ljudi okupljenih oko zrenjaninskog “Zelenog Zvona”, pozorišnog kluba i svojevrsnog nezavisnog kulturnog centra koji je postojao od 1991. do ove godine.\n“Kao zvanična organizacija, pokret Novi optimizam deluje od 2004. na teritoriji Vojvodine, Srbije i regiona. Nepoželjan u Zrenjaninu, pokret se seli na novu adresu u Beogradu, gde nastavlja svoje aktivnosti iz Medija centra”, navodi se u saopštenju.


Podela humanitarne pomoći u mestu Nikišine Donjecke oblasti (okupirana teritorija)\nPiše: Ksenija Kirilova (Priredila: Anamaria Ramač Furman)\nLjudmila Senčenko (ovo nije njeno pravo ime) je relativno mlada penzionerka i živi u okupiranom Donjecku. Bila je i ostaje odlučna pristalica Ukrajine, ali nema kod koga da ode u "veliku zemlju", jer na slobodnoj teritoriji Ukrajine nema rođaka. A situacija u gradu je, kaže, sve teža: povećava se broj vojnika iz Rusije, lokalne stanovnike kosi grip jer nema lekova ni protiv ove nekad bezazlene bolesti.\n"Lekova nema dovoljno, ljudi idu od apoteke do apoteke, ali većina ne može da ih kupi ni kad ih nađe, jer su suviše skupi. Među stanovništvom se širi nezadovoljstvo. Stalno poskupljuje i hrana, a u prodavnicama ima mnogo faksifikata i pokvarenih artikala", priča ova stanovnica Donjecka.\nPo njenim rečima, u poslednjih mesec dana na ulicama je primetno povećan broj naoružanih lica iz Rusije.\n"Kada slušate kako govore – bilo preko telefona ili jedni s drugima – jasno se prepoznaje ruski izgovor. Videla sam i veoma mnogo civilnih automobila na kojima su preko tablica prelepljeni brojevi 'DNR'. Neki od pridošlih žive ne samo u zajedničkom smeštaju, već i u stanovima u zgradama. Čim saznaju da su se vlasnici nekog stana privremeno iselili, odmah se useljavaju u njega. U susednoj zgradi je stan čijeg vlasnika su odveli još letos, navodno zbog saradnje s ukrajinskom armijom. Kasnije sam tamo viđala druge ljude, govorili su s prepoznatljivim akcentom, a ličili su na Jermene ili Čečene", kaže Senčenkova.\nPored dobrovoljnog odlaska ili hapšenja dodatni razlog nestajanja ljudi je grip. Velika hladnoća i nedovoljno grejanje, kao i nedostatak lekova, kose ljude kao nikad. Od gripa umiru ne samo civili, već i "okupatori".\nPacijent u bolnici, Donjeck\n"U bolnicama ima veoma mnogo vojnika koji boluju od upale pluća ili gripa, smrtnost je u porastu. 'Radio Mileva' javlja da je u bolnici № 20 u toku dana umrlo troje, u bolnici 'Kalinjin' čak sedamnaest pacijenata. Umire se i od trovanja lažnom vodkom, upale pluća, hrane kojoj je istekao rok trajanja", ističe ova meštanka.\nLjudmila ne može da potvrdi da li su ovi neznanci vojnici regularne ruske armije.\n"Među njima ima dosta muškaraca sportske građe i karakterističnog hoda, kao da su upravo izašli iz teretane. Dakle, može se nagađati samo po sporednim obeležjima, jer se na osnovu maskirne uniforme ne može zaključiti da li je neko redovni vojnik ili nije. Epoleta ili drugih oznaka nemaju. Neki hodaju ulicama s automatima, drugi za pojasom imaju pištolje. Srećemo ih na svakom koraku: na ulicama, u radnjama, svuda", priča stanovnica Donjecka.\nPored toga, kaže Senčenkova, neznanci u uniformama ne štede u prodavnicama, za razliku od običnih ljudi. Većina stanovnika primorana je da se dovija na sve moguće načine, pa i nepoštene, jer je nemoguće preživeti od bedne plate.\n"Moja komšinica, na primer, svaki drugi dan radi u kiosku za prodaju prehrambenih proizvoda. Posle smene mora i da spava na radnom mestu, u svojstvu noćnog čuvara. Za to dobija hiljadu rubalja mesečno – što iznosi oko 12-13 dolara. Da bi preživela, mora da potkrada i vara mušterije. Neki, pak, zarađuju od grabeži i preprodaje humanitarne pomoći", kaže Svetlana.\nNije ništa bolja situacija ni sa penzijama. "DNR" ih isplaćuje po kursu 1:2, to jest upola manje nego što bi dobijali u Ukrajini, a cene su u međuvremenu desetostruko povećane. Drastično je smanjena količina ukrajinskih proizvoda, a uvozna roba je davno nestala iz prodavnica.\n"Ko može putuje preko linije razgraničenja na teritoriju slobodne Ukrajine. Mnogi su primorani da noće u redovima na kontrolnim punktovima. U ostalim delovima Ukrajine prehrambeni proizvodi su kvalitetniji i dva, tri pa i četiri puta jeftiniji. Tamo se kupuju i lekovi", objašnjava stanovnica Donjecka.\nPutovanje u "veliku zemlju", kako zovu slobodnu teritoriju Ukrajine, nikad nije bezbedno.\n"Kad sam putovala prošli put, red je bio veoma dugačak. Nismo uspeli da prođemo, ostali smo da noćimo u koloni. U neko doba pobunjenici su zapucali. Sva sreća što je ukrajinski vojnik vratio kolonu dalje od kontrolnog punkta. Otišli smo kuda nas je uputio i na miru smo čekali da prestane tutnjava. Već umemo da po zvuku prepoznamo ispaljivanje granata i njihovu eksploziju", kaže sagovornica.\nPonižavanje i strah na svakom koraku\nJoš jedna karakteristika okupacione vlasti je sveopšti prostakluk i ponižavanje ljudi. Ljudmila ne može da zaboravi kako su prilikom isplate penzija naterali ljude da stoje na ulici na snegu i kiši.\nBanka je bila prazna, a puštali su unutra samo po jednog čoveka. Kad su stari ljudi pokušali da se uguraju unutra, zapretili su im milicijom.\n"Tako je na svakom koraku: ponižavanje, zastrašivanje, vređanje. Time se ljudima uliva u glavu da su oni niko i ništa, a oni iz nove vlasti – maltene bogovi", žali se Senčenkova.\nJedini proizvod visokog kvaliteta koji proizvode okupatori je propaganda. Naša sagovornica kaže da je odskora na televiziji dostupan jedan ukrajinski kanal, i to s prekidima.\nPre toga su ljudi mogli da gledaju samo ruske i neke lokalne kanale, koji na različite načine prepričavaju "kiseljovštinu", kako u žargonu nazivaju zvaničnu rusku propagandu po Putinovom omiljenom voditelju Dmitriju Kiseljovu.\n"Ruski i lokalni kanali neprestano lažu, uglavnom kleveću Kijev, Ameriku i Evropu. Njihove laži ponekad nemaju granica. Recimo, u slučaju operacija kod Mariupolja i Volnovahe, kada je i OEBS potvrdio da su pucali teritosti, donjecka 'DNR' televizija je stalno izveštavala da su ukrajinski vojnici pucali jedni na druge", kaže Ljudmila Senčenko.\nPo njenim rečima, mnogi ljudi mrze okupatore i priželjkuju da se u Donbas vrati Ukrajina.\n"Međutim, ljudi se plaše represija, preplašeni su pričama o mučenjima i ubistvima u podrumima. Svoje mišljenje iznose samo šapatom, samo kad su uvereni da sagovornik misli isto to", zaključuje stanovnica Donjecka.


Via Ferrata “Panorama“ se dodaje listi atrakcija u Prizrenu\nNova turistička atrakcija dodata je listi stvari koje treba uraditi tokom boravka u Prizrenu. Via Ferrata “Panorama“ je penjačka staza dužine 500 metara u klisuri Lumbardhi koja će ljubiteljima spoljnih prostora omogućiti da testiraju svoje granice na jugu kosovskih planina.\nOvaj turistički proizvod je dobar primer saradnje na nivou lokalnog ekonomskog razvoja prema opštem cilju ekonomskog rasta. Proizvodom upravlja Planinarsko udruženje “Šari“. Razvijen je uz podršku opštine Prizren i Švajcarske agencije za razvoj i saradnju (SDC) i tehničku pomoć kompanije “Marimangat“ u Peći.\nGradonačelnik Haskuka napomenuo je da je Prizren sada nova atrakcija koja će dodatno povećati planinski turizam u ovom regionu i obogatiti turističku ponudu grada. Za Katharinu Stocker, šeficu SDC-a na Kosovu, ovaj proizvod je još jedna od aktivnosti koja ima za cilj razvoj turističkog sektora i kroz to stvaranje novih radnih mesta.\n"Panorama" Via Ferrata otvorena je 18 novembra 2019 godine na ceremoniji koju su organizovali predsednik opštine Prizren Mytaher Haskuka, opštinski direktor za turizam i ekonomski razvoj Sevil Kazaz, šefica švajcarske agencije za razvoj i saradnju Katharina Stocker i predsednik Planinarskog udruženja “Šari” Sadik Športa, i gosti.


Stiže “kosovski paket” iz SAD – šta će sadržati? – Gerila\nGerila > Društvo > Stiže “kosovski paket” iz SAD – šta će sadržati?\nStiže “kosovski paket” iz SAD – šta će sadržati?\nobjavljeno na Mar. 11, 2018 u 12:18 pm\nSjedinjene Američke Države (SAD) pripremile su specijalni „kosovski paket“, koji će u narednim nedeljama biti predstavljen najpre predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću, saznaju Večernje novosti.\nKako pišu Večernje novosti, „u narednim nedeljama se očekuje odgovor Srbije na ovaj dokument koji predviđa šira izvršna ovlašćenja za Zajednicu srpskih opština i omogućava Srbiji, ako bi pristala, ulazak u EU“\nPozivajući se na „odlično obaveštene izvore“ list navodi da se ovaj dokument sa izraženom geopolitičkom notom, direktno odnosi na status Kosova i Metohije i „u mnogome može da odredi dalji strateški pravac Srbije“.\nRadni „kosovski tekst“, kako ga nazivaju Novosti, mogao bi da bude predstavljen Srbiji već u utorak,13. marta, kada u Beograd dolazi Ves Mičel, novi pomoćnih državnog sekretara za Evropu i Evroaziju, sadrži nekoliko ključnih tačaka:\nVečernje novosti navode da ovaj dokument predviđa da Zajednica srpskih opština dobije šira izvršna ovlašćenja i pojačane nadležnosti u oblastima zdravstva, prosvete i kulture.\nZajednica bi tesno institucionalno bila povezana s potredsednikom kosovske vlade koji bi dolazio iz redova srpskog naroda i koji bi praktično bio kontrolor njenog rada i sprovođenja ovlašćenja.\nAko srpska strana pristane na ovaj paket, Srbiji bi bio omogućen ulazak u Evropsku uniju, a SAD bi joj garantovale širu ekonomsku i diplomatsku podršku u međunarodnoj političkoj areni.\nVečernje novosti se pozivaju na neimenovane sagovornike iz diplomatskih krugova koji ocenjuju da su se SAD odlučile na ovaj korak zbog nezadovoljstva inertnošću Brisela.\nList ističe odgovornost predsednika Srbije Aleksandra Vučića koji bi trebalo da se izjasni o predlogu SAD, konstatujući da su „pred Srbijom i Vučićem velika iskušenja“.\nVučić gazi po evropskim vrednostima\nProtest lekara – zbog velikih plata!


Erdoganu i Izetbegoviću zlato, Fili i Fijuljaninu srebro - Grad Prijepolje\nGrad Prijepolje > Vesti > Vesti > Erdoganu i Izetbegoviću zlato, Fili i Fijuljaninu srebro\nErdoganu i Izetbegoviću zlato, Fili i Fijuljaninu srebro\nZlatne plakete dodeljene su turskom premijeru Redžepu Erdoganu i bošnjačkom članu Predsedništva BiH Bakiru Izetbegoviću. Njima su zlatna odličja dodeljena zbog izuzetnog doprinosa u uspostavljanju i razvijanju saradnje između Turske i Srbije, odnosno, BiH i Srbije, „čime je data podrška poboljšanju položaja i ostvarivanja prava bošnjačkog naroda u Republici Srbiji“.\nZa doprinos u ostvarivanju prava Bošnjaka na obrazovanje na svom maternjem jeziku, srebrne plakete dodeljene su kopredsednicima radne grupe za implementaciju modela nastave na bosanskom jeziku, pomoćnici ministra za obrazovanje Vesni Fili i državnom sekretaru u Ministarstvu prosvete Muhedinu Fijuljaninu. Nastava na bosanskom jeziku bi od danas trebalo da počne u predškolskim ustanovama, osnovnim i srednjim školama u Novom Pazaru, Tutinu, Sjenici i Prijepolju, gde je bosanski jezik u službenoj upotrebi. Iz BNV su saopštili da će nastava krenuti na vreme bez obzira „na određene manjkavosti zbog problema koji će zahtevati vreme da se reše“, a onima koji „pokušavaju da blokiraju početak nastave na bosanskom jeziku“ zaprećeno je krivičnim prijavama.\nPredsednik BNV u tehničkom mandatu Esad Džudžević, 6. septembra, uručiće i 36 zahvalnica pojedincima i institucijama i tri priznanja će biti uručena posthumno. Od izbora za nacionalne savete nacionalnih manjina 2010. godine, Bošnjaci imaju dva nacionalna saveta – jedan u tehničkom mandatu i drugi koji država ne priznaje. BNV koje predvodi Džudžević konstituisano je 2003. godine i sve do pre dve godine njegov predsednik je bio Sulejman Ugljanin, ministar u Vladi Srbije i lider Stranke demokratske akcije (SDA). Okosnicu sadašnjeg saziva BNV u tehničkom mandatu čine oni koji podržavaju politiku SDA.


Ruski avioni u bazi Hmejmim u Siriji - 05.10.2015, Sputnik Srbija\nRuska avijacija koja je počela da izvodi precizne vazdušne udare na objekte Islamske države u Siriji izvela je više od 60 naleta u kojima je uništeno više od... 05.10.2015, Sputnik Srbija\nmultimedija, foto, sirija\n08:17 05.10.2015 (Osveženo: 16:19 05.10.2015)\n© Sputnik / Dmitriy VinogradovRuski pilot izlazi iz aviona u bazi Hmejmim u Siriji.\n© Sputnik / Dmitriy VinogradovRuski avioni na aerodromu u blizini Latakije.\nRuski avioni na aerodromu u blizini Latakije.\n© Sputnik / Dmitriy VinogradovTehničari pripremaju avion Su-34 za poletanje, proveravaju avionsku bombu KAB-250.\nTehničari pripremaju avion Su-34 za poletanje, proveravaju avionsku bombu KAB-250.\n© Sputnik / Dmitriy VinogradovRuski avion Su-34 na aerodromu u blizini Latakije.\nRuski avion Su-34 na aerodromu u blizini Latakije.\n© Sputnik / Dmitriy VinogradovUzletanje ruskih aviona sa aerodroma u blizini Latakije.\nUzletanje ruskih aviona sa aerodroma u blizini Latakije.\n© Sputnik / Dmitriy VinogradovSletanje ruskog aviona na aerodrom u blizini Latakije.\nSletanje ruskog aviona na aerodrom u blizini Latakije.


Poseta postrojenju za prikupljanje baterija u Belgiji – Sortbat – Udruzenje Sredina\nPredstavnici Udruženja SREDINA učestvovali su na sastanku EEB radne grupe za cirkularnu ekonomiju, koji je održan u Briselu u periodu od 21. do 22. maja. Drugog dana je organizovana poseta Postrojenju za prikupljanje baterija Sortbat, koje se nalaze u mestu Tienen u okolini Brisela. U prethodnom tekstu na našem sajtu možete pročitati više o samim sesijama prvog i drugog dana ovog sastanka.\nOrganizacija BeBat već 20 godina sakuplja, sortira i reciklira istrošene baterije. U Belgiji su u 2018. godini sakupili 3.208 tona baterija. Na svakih 400 m se nalazi jedno mesto za prikupljanje baterija koje se prazni po određenom planu i programu. U proseku jedna Belgijska porodica ima u svojoj kući oko 126 baterija od kojih je 19 već prazno.\nKako BeBat funkcioniše ?\nEdukacija građana je jako važna za njih, pored reklama, flajera i prospekata, korisnici dobijaju i kesice u koje prikupljaju baterije i onda odlažu na mesto za prikupljanje. Kesice služe za sprečavanje curenje baterija, ali i da ne dođe do eksplozije litijumskih baterija, koje inače mogu da reaguju na pritisak.\nKorisnici dobijaju informacije kada će kontejneri sa baterijama koji su u vlasništvu BeBat-a, biti ispražnjeni i pomoću BeBat aplikacije mogu da provere plan odnošenja svih vrsta opasnog i neopasnog otpada.\nPored toga BeBat ulaže mnogo u edukaciju dece i ima uspešnu saradnju sa više od 6000 škola širom Belgije, i cilj im je da decu upoznaju sa problematikom upravljana opasnim otpadom kao što su baterije. Veoma su ponosni na saradnju sa školama, ali i na saradnju sa firmama, tržnim centrima i supermarketima koji se javljaju sami da se prijave da baš kod njih mogu da postave svoje kontejnere da bi građani mogli da predaju baterije.\nBaterije stižu u pogon Sortbat -a\nKada prikupljene otpadne baterije stignu u pogon Sortbat -a, prvo se otvaraju „zeleni burići“ u kojima su one upakovane i sve što se nalazi u njima se sortira, zato što u burićima ima i elektronskog i električnog otpada i nekih drugih predmeta koji ne spadaju u baterije. U ovim pakovanjima mogu da se nađu: limenke, ostaci hrane, papir, pa čak i pelene, sijalice, meci, oštri predmeti i injekcione igle. Burići su teški oko 50 kilograma i posebna mašina ih podiže i spušta sadržaj na traku koja se polako kreće, a radnici zaduženi za sortiranje baterija stoje pored trake i odvajaju u različite pretince određene vrste baterija sa trake.\nMašina koja burice presipa na pokretnu traku\nBaterije koje stižu na sortiranje\nPrvi deo sortiranja se radi ručno, i u ovom delu se ukloni deo otpada koji ne spada u baterije, dok je sledeći korak u separaciji mašinsko razdvajanje, gde ostaju samo baterije. Zaposleni odvajaju alkalne, nikl-kadmijumske (NiCd), nikal-metal hidridne (NiMH) i punjive litijumske baterije sa transportne trake. Oni takođe izvlače i dugmaste baterije sa aluminijumskim kućištem.\nNa spratu zaposleni odvajaju baterije\nSve baterije koje su još uvek na traci će završiti na magnetnoj stanici za sortiranje. Tu se vrši odvajanje onih baterija koje nemaju magnetno polje (uglavnom cink-ugljene baterije sa kućištem od cinka) u posebnu veliku kutiju, dok preostale idu na rebrastu traku gde se vrši razdvajanje baterija po njihovoj veličini. Tu se u posebne posude razdvajaju 3 vrste baterija: dugmaste baterije, baterije od 9 volti i od 4,5 volta, i ove baterije su spremne za slanje na reciklažu.\nPreostale baterije – male duple i troduple A baterije i velike C i D baterije, odlaze u bubanj na dalje sortiranje. Konačno, svaki tip baterije prolazi kroz visokotehnološku mašinu za automatsko sortiranje, gde posebno instaliran senzor na osnovu merenja težine, veličine i magnetne rezonance baterije detektuje njen hemijski sastav. Postoji 8 mogućih vrsta baterija koje uređaj odvaja u posebne posude, a one se zatim šalju operateru koji se bave reciklažom te vrste baterija.\nBubanj u kome se laserski odvajaju baterije A,C i D kategorije\nVisokotehnološku mašinu za automatsko sortiranje\nOvde se završava proces sortiranja i sve je spremno za dalju predaju baterija operateru koji će vršiti dalje tretmane. Ovaj pogon razdvoji oko 450.000-500.000 baterija na dnevnom nivou.\nZašto je Sortbat drugačiji od ostalih pogona u Evropi?\nIstraživanja pokazuju da su u Sortbatu poslednjih godina ispravno sortirali 99,5% baterija, što je evropski rekord.\nSortbat u saradnji sa BeBat-om redovno organizuje obilazak ovog fabričkog postrojenja za učenike škola iz Belgije. Za učenike je opremljena posebna učionica koja se nalazi iznad samog pogona i odvojena je velim staklom od njega, tako da učenici imaju dobar pregled na celo postrojenje, a da su potpuno bezbedni.\nAutor teksta i slika: Tanja Basta, projektni menadžer Udruženja građana SREDINA\nPrev post Industrija dovodi u pitanje oznaku ‘biorazgradive’ na plastičnim kesama Next post Još godinu dana: Da li su države EU spremne da otpad pretvore u dobru priliku?


PARLAMENTARCI IZ CELOG SVETA STIGLI U BEOGRAD\nBeograd će ove nedelje ugostiti 2.000 parlamentaraca iz čitavog sveta. Sinoć je, u 19.30 svečano otvoreno 141. zasedanje Interparlamentarne unije, koje će trajati do petka. Predsednica Skupštine Srbije Maja Gojković kaže da to nije značajano samo na političkom i diplomatskom nivou, već predstavlja i turistički i privredni potencijal.\n"Dve hiljade ljudi će upoznati Srbiju i Beograd, mi ćemo se potruditi da pokažemo i više od politike značajnim gostima našeg grada i države", rekla je Gojkovićeva.\n"Mi smo predložili temu o ulozi međunarodnog prava i poštovanja međunarodnog prava i šta to mogu da učine nacionalni parlamenti da bi se međunarodno pravo danas više poštovalo, sa posebnim osvrtom na dešavanja u regionu i koliko je međunarodni dijalog neizbežan alat za rešavanje problema", navela je Maja Gojković istakavši da će na kraju zasedanja biti usvojena Beogradska deklaracija.\n"Posebnu pažnju posvećujem pitanju Kosova i Metohije, imamo veliku zahvalnost prema vladama i predsednicima zemalja koje ne priznaju Kosovo. Razgovaramo i o aktuelnim događajima, podršci dijalogu kome teži Beograd i razgovorima o učlanjenju Kosova u međunarodne organizacije poput Interpola", rekla je Gojkovićeva.


MUP Srbije: Vučić je nelegalno prisluškivan. Imamo dokaze | Raport.ba\nNaslovnica Svijet Region MUP Srbije: Vučić je nelegalno prisluškivan. Imamo dokaze\nMUP Srbije: Vučić je nelegalno prisluškivan. Imamo dokaze\nPostoje dokazi koji ukazuju da su predsjednik Srbije Aleksandar Vučić i članovi njegove porodice nelegalno prisluškivani, saopšteno je danas iz Ministarstva unutrašnjih poslova, prenosi Anadolu Agency (AA).\nPo nalogu Tužilaštva za organizovani kriminal, Radna grupa Ministarstva unutrašnjih poslova, koja je obrazovana rješenjem ministra unutrašnjih poslova Aleksandra Vulina, do sada je saslušala veliki broj lica i prikupila dokaze koji na to ukazuju.\nU skladu sa članom 27 stav 2 Zakona o organizaciji i nadležnosti državnih organa u suzbijanju organizovanog kriminala, terorizma i korupcije, saopšteno je da su obavještenja primljena od lica za koje se osnovano sumnja da su povezani sa slučajem prisluškivanja predsjednika Vučića i članova njegove porodice dostavljena na dalju nadležnost Tužilaštvu za organizovani kriminal.\nRadna grupa Ministarstva unutrašnjih poslova nastavlja rad po zahtjevu Tužilaštva za organizovani kriminal.\nMinistar unutrašnjih poslova Aleksandar Vulin je izjavio da je o dosadašnjim rezultatima predistražnog postupka detaljno upoznao Vučića.\n“Ljudi iz Sarajeva traže državljanstvo Srbije… Najbolji potez u zadnjih 50 godina”\nNema gdje ga nema: Vučić poslije Sarajeva otišao na razgovor s Lajčakom. Pričali su o nastavku dijaloga Beograda i Prištine\nČlan Predsjedništva SDA: Ovo se nije trebalo desiti…


UN: Albanija će do kraja veka imati manje od milion stanovnika - Medija centar\nPrema izveštaju UN, očekuje se da će nacija od skoro tri miliona ljudi pasti ispod milion do kraja ovog veka, prenose kosovski mediji.\nI Albanija i Severna Makedonija se nadaju da će brzo članstvo u Evropskoj uniji obezbediti bolju budućnost i promeniti obrazac migracija. Sada je napredak u EU Severne Makedonije i Albanije zaustavljen zbog veta Bugarske.\nJoš jedna balkanska zemlja koja je teško pogođena smanjenjem broja stanovnika je Srbija. Prema podacima Svetske banke, očekuje se da će zemlja sa skoro sedam miliona stanovnika imati milion stanovnika manje do 2050. Srbija svake godine praktično izgubi jedan grad. Stotine hiljada Srba otišlo je iz zemlje posle ratova i raspada bivše Jugoslavije 1990-ih.\nDeo razloga zbog kojih je balkanski region tokom decenija doživeo bujnu migraciju se može tražiti u raspadu bivše Jugoslavije, građanskim ratovima i ekonomskim teškoćama koje su usledile. Bosna i Hercegovina je, u tom smislu, verovatno najteže pogođena zemlja u regionu.


Stiže „Merkur“ - korveta će imati poseban oblik i stelt materijali\nStiže „Merkur“ – korveta će imati poseban oblik i stelt materijali\nNajnovija korveta projekta 20386 „Merkur“ biće prvi ruski brod u potpunosti izgrađen prema konceptu „stelt“ tehnologije, saopštila su dva neimenovana izvora, a prenose ruski mediji.\n-Korveta ‘Merkur’ će biti prvi brod mornarice koji će dobiti radio-apsorbujući premaz duž cele spoljne površinske konstrukcije. Prema preliminarnim procenama, brod od stotinu metara odbijaće radio-signal poput malog čamca, rekao je jedan od izvora.\nPored premaza u okviru „stelt“ koncepta, nadgradnja korvete imaće i poseban oblik. Na tim brodovima će maksimalno biti smanjen broj izbočenih delova i proreza, a biće korišćeni i razni kompozitni materijali i posebne boje.\nDrugi izvor je potvrdio te informacije, dodajući da je planirano da se izvedu specijalna testiranja efikasnosti „stelt“ tehnologije ruskog „Merkura“.\nPrema podacima sagovornika agencije, trup korvete je u potpunosti završen, a nadgradnje se trenutno prave.\nKorveta projekta 20386 „Merkur“ je brod nove generacije zasnovan na projektu 20385, u kome će biti primenjen modularni princip naoružanja sa mogućnošću stacioniranja bespilotnih letelica. Porinut je 28. oktobra 2016. godine pod nazivom „Drski“, a planirano je da bude predat floti 2022. godine.\nBrod će biti u stanju da pogađa neprijateljske brodove krstarećim raketama, da traži i uništava podmornice, kao i da pruža protivvazduhoplovnu odbranu i artiljerijsku podršku tokom desanta.\nInače, ranije su na ruskim brodovima korišćeni određeni elementi „stelt“ tehnologija, ali koncept nisko uočljivog broda još uvek nije sproveden u potpunosti.


Dubočica optimistično protiv Kopaonika - Televizija Leskovac\nDubočica optimistično protiv Kopaonika\nLeskovac – U sutrašnjim utakmicama 16. kola Istočne grupe srpske fudbalske lige sa početkom u 15 časova sastaju se: Žitorađa – Moravac Orion, Moravac (Predejane) – Car Konstantin i Dubočica – Kopaonik.\nU redovima Dubočice vlada optimizam pred sutrašnje odmeravanje snaga sa Kopaonikom iz Brusa na svom terenu.\nLeskovačni u ovaj susret, ako se izuzme povređeni Milan Đorđević, ulaze bez probelma oko sastava tima i nadaju se osvajanju prvih prolećnjih bodova koji će im povećati šanse u borbi za opstanak u ligi.\n“ Očekuje nas važan meč iz kojeg ćemo verujem izaći kao pobednici. Kopaonik je za nas neugodna ekipa ali sam uveren da će se ovog puta vratiti praznih šaka iz Leskovca“ rekao je prvotimac leskovačkog srpskoligaša, Miloš Marković.\nOvo će kako je najavio direktor kluba Jovan Nikolić biti poslednja utakmica u ovoj polusezoni koja će se odigrati u nedelju, jer će se već od narednog domaćinstva Dubočica vratiti u subotnji termin pošt je savez dozvolio takvu mogućnost.\nZdravlje u nedelju igra na pobedu\nZakleli se na vernost otadžbini


Novinarka koja je Vučiću 1.000 puta postavila isto pitanje - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Novinarka koja je Vučiću 1.000 puta postavila isto pitanje\nAna Novaković za Danas o hiljadu dana tvitovanja "Ko je rušio u Savamali?"\nNovinarka BIRN-a Ana Novaković, jedinstvena je po tome što je verovatno jedina koju, doduše, njenom „krivicom“, na ulici pitaju „Ko je rušio u Savamali?“.\n2Piše: Selena Kosorić 23. marta 2019. 07.30\nPre tačno hiljadu dana, 27. juna 2016. godine, grupa demonstranata prelazila je preko Brankovog mosta ka Palati Srbija, zgradi u kojoj se nalazi sedište Ministarstva unutrašnjih poslova. Izjava tadašnjeg predsednika Vlade Aleksandra Vučića da zna ko je odgovoran za nelegalno i naslino rušenje 12 lokala u Hercegovačkoj ulici brujala je u ušima više hiljada građana.\nKako se priseća Novaković, društvena mreža Tviter sve više je uzimala maha, a tadašnji premijer svako malo izlazio je pred javnost sa odštampanim tvitovima, ne samo svojih političkih protivnika, već i glumaca, muzičara, običnih građana, stavljajući ih u negativan ili pogrešan kontekst.\nDobro vece, ko je rusio u Savamali @avucic #999tvit\n— Ana Novakovic (@Ann_Novakovic) March 22, 2019\nOva novinarka, besna zbog, kako kaže, toga što odgovora nije bilo i što se “ništa nije dešavalo”, javno je, preko ove društvene mreže, uputila pitanje tadašnjem premijeru – “Dobro veče, ko je rušio u Savamali @avucic”.\n“Pošto se tih meseci toliko obraćala pažnja na tu društvenu mrežu, rekla sam – u redu, ja ću ovo pitanje ovde da postavim”, priča Novaković, podsećajući na mnoge “incidente” sa tvitovima “uticajnih” ljudi, od kojih su neki završavali i u emisijama na televizijama sa nacionalnom frekvencijom.\nNema žurke! #1000tvit je\ni PORAZ društva/države\ni moj PORAZ jer nemam odgovor\ni moja MALA POBEDA jer nisam odustala.. stay tuned https://t.co/eT8peVRFbz\n— Ana Novakovic (@Ann_Novakovic) March 19, 2019\nIsto pitanje postavila je i sutradan, pa opet sutradan, i tako do danas, kada “proslavlja” 1000. tvit, mada ona, kako kaže, ne želi takav kontekst.\n“Nikad nisam želela da se to pitanje komercijalizuje, jer ga doživaljavam kao nešto što proizilazi iz paradigme sistema u kojem živimo”, kaže Novaković, podsećajući na okolnosti u kojima se ovo rušenje desilo, kao i na kasniji sled događaja.\nOd pomenutog protesta nije preskočila nijedan dan, gde god da je bila – „Da sam bila na Marsu, “tvitnula” bih“, priča Novaković, koristeći priliku da odgovori i onima koji je pitaju da li je podesila automatsko slanje tvita: “Ne, nisam, i ne bih to uradila, jer sve dok to radim ja, živa osoba, znači da u to verujem. Nema poente da to radi mašina”.\nOsećajući koliko je tanka linija između aktivizma i ove vrste njenog novinarskog angažovanja, koristi svaku priliku kako bi skrenula pažnju zbog čega ovo radi upravo preko Tvitera.\n„Borim se svaki dan, svaki dan postavim more pitanja, ovo je samo pitanje koje postavljam 1000 dana“, naglašava Novaković.\nDobro vece, ko je rusio u Savamali prvi put na jednoj naslovnoj strani.\nVikend izdanje @OnlineDanas https://t.co/8tKPDWDk15\nTo je razlog što isto pitanje ne postavlja na konferencijama za medije kada za to nije prilika, kao i što nije odlazila sa transparentom ispred Vlade, kako su joj savetovali. Ne bi pristala ni da „obeležavanje“ 1000. tvita bilo kako povezuje sa protestom „1 od 5 miliona“ koji pada isti dan, sve i kad bi joj bilo ponuđeno.\n“Ko je rušio u Savamali pitam i kao građanka i kao novinarka, dakle imam dvojaku ulogu. Dok mi je kao građanki Beograda važno da znam ko je rušio, kao novinarki mi je važno jer je upravo to posao koji radim”, objašnjava Novaković.\nIpak, nije propustila priliku da isto pitanje postavi i uživo. Povod za to je bio, priseća se, intervju koji je bivša supruga nekadašnjeg gradonačelnika Beograda, a sada ministra finansija Siniše Malog, Marija Mali, dala za portal Krik, gde je, između ostalog, izjavila da je Mali pričao da je upravo on organizator tog rušenja.\n“Tada je bilo potpuno logično da Vučiću postavim modifikovanu verziju ovog pitanja, kako on komentariše to što je osam meseci ranije rekao da je vrh gradske vlasti odgovoran za rušenje, pa je potom objavljen i razgovor sa gradonačelnikovom bivšom ženom u kojem je ona rekla šta je rekla i opet ništa”, a Vučić je, priseća se, odgovorio samo da će objaviti izveštaj koji se njima (verovatno misleći na novinare) neće dopasti.\nOd toga, dodaje kroz smeh, nije bilo ništa: „Samo jedno u moru nebitnih obećanja“.\nUživo bi ga pitala, kako kaže, kada bi se bavila konkretno tom temom, ili kada bi radila intervju sa predsednikom, pa bi ga, između ostalog, pitala i o tome, jer ko je rušio u Savamali u ovom slučaju nije pitanje ni za jednu funkciju (ni za premijera, ni za ministra policije) već za Aleksandra Vučića lično.\n„On je rekao da zna i da će nam reći. Zašto onda ne izađe pred Tužilaštvo i ne kaže ono što zna?“.\nDo kada Ana Novaković planira da postavlja ovo pitanje? Dok ne dobije odgovor, kaže. Iako je „poražavajuće“ to što se ni nakon 1000 puta ništa nije desilo, želja za odgovorima je još tu. Do sledećeg jubileja.\n„Ne želim autorsko pravo na to pitanje“\nGovoreći o različitim reakcijama na njeno svakodnevno „tvitanje“, Novaković se priseća i jedne „poslovne ponude“ – štampanje majica sa ovim pitanjem.\nJedini uslov pod kojim bih na ovo pristala, dodaje, bio bi taj da ona „nema apsolutno nikakve veze sa tim“, kao i da novac od prodaje ide u neki od fondova za lečenje.\n„Dogovor je pao da novac ide u fondaciju „Podrži život“ Sergeja Trifunovića, ali, kada je već sve bilo dogovoreno zvao je čovek iz štamparije, rekao da mu to izgleda kao politička kampanja i da u tome ne želi da učestvuje“, prepričava ova novinarka.\nO štampanju majica više nije bilo nikakvog dogovora, niti je njoj, kao novinarki, to važno. Kako kaže, ne želi nikakva autorska prava na ovo pitanje – „Naprvotiv, želim da što više ljudi pita“ – poručuje Novaković.\nAleksandar Vučić, ana novakovic, BIRN, savamala, TviterBeograd\nPitanje je upuceno na pogresnu adresu.\n30. marta 2019. u 22.01\nRusio je AV……bez njegovog znanja i odobrenja do rusenja na takav nacin ne bi ni doslo.


Šta povezuje sudiju Majića i Boru Novakovića koga je Apelacioni sud u Beogradu oslobodio zatvora od 3 godine? - Novi Centar\nNaslovna Društvo Šta povezuje sudiju Majića i Boru Novakovića koga je Apelacioni sud u...\nŠta povezuje sudiju Majića i Boru Novakovića koga je Apelacioni sud u Beogradu oslobodio zatvora od 3 godine?\nU martu 2017. specijalni sud u Beogradu osudio je na tri i po godine zatvora bivšeg gradonačelnika Novog Sada Borislava Novakovića zbog optužbi da je kao direktor Zavoda za izgradnju grada sa saradnicima zloupotrebio službeni položaj prilikom izgradnje Bulevara Evropa u Novom Sadu.\nNovaković je široj javnosti poznat po aferi “Solun”, jer je kao poslanik Demokratske stranke glasao iz tog grada za odluke Skupštine Srbije.\nOptuženi Novaković se teretio da je omogućio preduzeću “Borovica transport” da dobije posao na izgradnji Bulevara Evrope, iako su, prema tvrdnjama tužilaštva, znali da ta kompanija ne ispunjava uslove. Kao direktor Zavoda za izgradnju Grada Novog Sada, naložio je direktoru JKP “Put” da se vrati sa godišnjeg odmora iz Šibenika kako bi povukao ponudu na tenderu ZIGa za izgradnju Somborskog i Subotičkog bulevara, koja je bila najpovoljnija, da bi je korigovao i uvećao i time omogućio favoritima Novakovića, privatnim kompanijama da pobede i tako ugovore posao skuplji za više stotina miliona dinara i time za taj iznos ošteti budžet grada.\nIstog dana kada je uhapšen Novaković uhapšeno je još 7 osoba iz Novog Sada. Za nanošenje štete Novom Sadu i Republici Srbiji osumnjičeno je ukupno osam osoba: Novaković i njegove saradnice iz Zavoda za izgradnju grada zbog zloupotrebe službenog položaja i nesprečavanja malverzacija sa zemljištem, a ostali za zloupotrebu u privredi i poresku utaju.\nNa kraju je Apelacioni sud u Beogradu ukinuo presudu kojom je na tri i po godine zatvora bio osuđen bivši direktor novosadskog Zavoda za izgradnju Borislav Novaković, a njegovi saradnici na kazne od dve i po do četiri godine zatvora zbog optužbi da su zloupotrebili službeni položaj prilikom izgradnje Bulevara Evropa.\nPodsetimo, predsednik Višeg suda u Beogradu Aleksandar Stepanović je izuzeo sudiju Aleksandra Trešnjeva iz sudskog veća koje je vodilo postupak protiv bivšeg gradonačelnika Novog Sada i bivšeg člana Demokratske stranke Borislava Novakovića. Prema rešenju Višeg suda u Beogradu, sudija Trešnjev je izuzet zbog „sumnje u nepristrasnost postupanja“ koja proističe iz činjenice da je zajedno sa braniocem optuženog, advokatom Vladimirom Beljanskim, član nevladine organizacije Centar za pravna istraživanja (CEPRIS). Dok je upravo tadašnji predsednik Upravnog odbora te NVO sudija Apelacionog suda u Beogradu Miodrag Majić.\nProstije rečeno u postupku protiv Novakovića, sudija i branilac su kolege iz iste NVO čiji je predsednik UO sudija Majić.\nSudija Majić je inače poznat široj javnosti po protivljenju uvođenju doživotne kazne za silovatelje i monstrume, a nedavno je oslobodio nasilnika koji je silovao devojčicu.\nPrethodni članak200 000 evra za BOJKOT – Đilas kupuje bojkot: Mlađa Đorđević obilazi odbore DS i DSS\nSledeći članakTITO DEFINITIVNO NIJE UMRO 4. MAJA 1980! Ovu priču o SMRTI Josipa BROZA još niko nije pročitao


Naslovna/Politika/Đokić: Energetski sektor najvažnija razvojna smjernica\nBIJELJINA – Preduzeće “Elektro-Bijeljina” i domaći konzorcijum “Telegrup” potpisali su danas u Bijeljini ugovor o rekonstrukciji elektromreže u regiji vrijedan 22,5 miliona KM.\nVršilac dužnosti direktora “Elektro-Bijeljine” Vaso Arsenović rekao je novinarima da će u rekonstrukciju srednjenaponske i niskonaponske mreže biti uloženo 15 miliona KM iz kredita Evropske banke za obnovu i razvoj /EBRD/ i 7,5 miliona KM vlastitih sredstava preduzeća koje posluje u sastavu “Elektroprivrede Republike Srpske”.\n“U ovom projektu biće angažovani domaći izvođači koji će isporučivati više od 90 odsto materijala i time uposliti svoje kapacitete, naši korisnici imaće stabilnije snabdijevanje energijom i kvalitetniju isporuku, a preduzeće će smanjiti svoje troškove i ostvarivati uštede od nekoliko miliona maraka svake godine”, naveo je Arsenović.\nOperativni direktor firme “Telegrup” Aleksandar Antunović izrazio je zadovoljstvo što je ova lokalna kompanija uspjela da se izbori za posao uz rigorozne zahtjeve EBRD-a i najavio nastavak upošljavanja domaćih kapaciteta.\n“Zadovoljstvo je vidjeti ogroman investicioni ciklus Vlade Republike Srpske”, naglasio je Antunović i naveo da ovakvi projekti, u čijem su fokusu lokalne kompanije, pomažu da se zaustavi odlazak ljudi sa ovih prostora.\nOn je najavio da će “Telegrup” koja posluje u osam zemalja upošljavati lokalne proizvođače uključujući ih u svoje internacionalne projekte, da bi tako indirektno radili na razvoju Republike Srpske.\nPotpisivanju ugovora u sjedištu “Elektro-Bijeljine” prisustvovao je ministar energetike i rudarstva Petar Đokić, koji je istakao da Republika Srpska nastavlja da ulaže u sektor energetike kao njenu najvažniju razvojnu smjernicu.\n“Republika Srpska je po tom pitanju veoma dobro investiciono područje i svi partneri koji sa nama sarađuju u energetskom sektoru zadovoljni su onim što im je pružila Republika Srpska, a i mi smo zadovoljnio onim što partneri izvršavaju kao svoje obaveze prema Srpskoj”, rekao je Đokić.\nOn je naveo da investicija u Semberiju od 22,5 miliona KM predstavlja nastavak ulaganja Vlade Republike Srpske u ovu veliku regiju u koju je u posljednje četiri godine u energetski sektor investirano više nego u prethodnih 40, u okviru projekata ugradnje elektrofiltera u Termoelektrani “Ugljevik”, čija je vrijednost 20 miliona KM i projekat odsumporavanje dimnih gasova vrijednosti 80 miliona evra.\n“To govori da smo kao Vlada vodili odgovornu politiku i da i dalje radimo na tome da sprovodeći Strategiju razvoja eregetike koja je definisana do 2035. godine gradimo nove kapacitete i nastavljamo investiranje u energetski sektor”, ocijenio je Đokić.\nResorni ministar je pohvalio menadžment “Elektro-Bijeljine” i njihovo nastojanje da poboljšaju poslovanje i kvalitet usluga, a kao posebno važno ukazao je na partnerstvo sa lokalnom kompanijom u ovom velikom investicionom projektu, što doprinosi privrednom razvoju Republike Srpske.\n“Ovdje imamo i partnerstvo sa EBRD-om i zahvalni smo im što su partneri Republike Srpske na ovom i drugim energetskim projektima gdje se pojavljuju kao investitori, što svjedoči da je politika Vlade Srpske politika povezivanja i saradnje”, istakao je Đokić.\nOn je najavio nastavak izgradnje energetskih objekata u Republici Srpskoj, kao što su “Dabar” i hidroelektrane na rijeci Bistrici, te zajedno sa Srbijom realizaciju projekata “Buk Bijela”, Foča i Paunci.\n“Vrlo nam je drago da je Srbija partner Republici Srpskoj u energetskom sektoru i želimo da to partnerstvo jačamo u narednim godinama, da se još više povezujemo kao Republika i kao narod, a kvalitet tog povezivanje najbolje se može vidjeti kada zajedno investiramo u jednu ili drugu državu ili se pojavljujemo zajedno na važnim projektima”, naveo je Đokić.\nbanke Bijeljina doprinosi EBRD Elektro-Bijeljina Foča hidroelektrana izbori izgradnja Kompanija Nastavak odlazak partner partneri Petar Đokić politika posao projekat Republika Srpska Srbija SRNA Telegrup Ugljevik ulaganja


► Na sastanku vlasti i opozicije na FPN najviše o finansiranju izborne kampanje\n05.09.2019 | 15:20h ► 21:14h Beograd\nŠef poslaničke grupe Srpske napredne stranke (SNS) Aleksandar Martinović međutim kazao je da je tokom razgovara stekao utisak da je u Srbiji sve lepo a da je najveći problem opozicije i cilj da predsednik Srbije Aleksandar Vučić ne učestvuje u izbornoj kampanji na šta oni ne žele da pristanu.\nŠef poslaničke grupe Socijalističke partije Srbije Đorđe Milićević ocenio je da je dijalogu mesto u parlemntu gde je trebalo razgovarati o preporukama iz izveštaja Evropske komisije koje je vladajuća većina u parlamentu već počela da primenjue.\nPoslanik Stranke moderne Srbije (SMS) Vladimir Đurić izjavio je da je žalosno da se u 21. veku govori o izbornom sistemu i dodao da je OEBS za izbore 2017. i 2018. godine dao niz objektivnih preporuka koje bi trebalo implementirati i istakao da ta stranka neće da se pridruži bojkotu parlamenta ni predstojećih izbora jer smatra da to ne rešava probleme.\nPotpredsednik Građanskog demokratskog foruma Rade Veljanovski kazao je da se boji da će rezultat okruglih stolova biti prihvatanje nekih manje važnih stvari i manjih ustupaka.\nOn je kazao je je još uvek najveći problem funkcionerska kampanja, odnosno da ne postoji shvatanje da onda kada funkcioneri preteruju sa svojim aktivnostima u periodu izborne kampanje to predstavlja kršenje međunarodnih standarda i zakona Srbije.\n"Voleo bih da čujem šta o tome misli Đilas, Dveri i DS koji je u tišinii stalno ćuti", rekao je Jovanović ali dodao i da je najveća odgovornost na Aleksandru Vučiću.\nPočeo sastanak na Fakultetu političkih nauka o izborima\nživota starčević /


Bocan-Harčenko: Pritisci na Srbiju da prizna Kosovo neće uspeti - 12.06.2021, Sputnik Srbija\nBocan-Harčenko: Pritisci na Srbiju da prizna Kosovo neće uspeti\nAmbasador Rusije Aleksandar Bocan Harčenko izrazio je danas uverenje da pritisci na Srbiju zbog Kosova neće dati rezultate zbog doslednog, dostojanstvenog stava... 12.06.2021, Sputnik Srbija\n„Znajući stav Srbije u različitim fazama pregovora o statusu Kosova i najdosledniji stav predsednika Vučića, mislim da sada takav pritisak neće učiniti ono što bi oni koji ga koriste želeli od Srbije da dobiju“, rekao je ambasador za Tanjug.On je tako odgovorio na pitanje veruje li da Srbija može da izdrži pritiske da prizna nezavisnost Kosova, pri čemu se kao jedan od argumenata za pritisak koristi saradnja Srbije sa Rusijom i Kinom.Što se Rusije tiče, stalna smo članica SB, uvek smo uz Srbiju i Srbija uvek može da se osloni na Rusiju, ali nikakvog rešenja kosovskog pitanja ne može da bude bez saglasnosti i odobrenja SB“, rekao je Bocan-Harčenko.Ambasador je ocenio i da je dijalog veoma težak ali da je postao iscrpljujući s obzirom na stav Prištine i njenih predstavnika na čelu sa Aljbinom Kurtijem.Na pitanje da li je sednica SB UN o saradnji sa Hagom, gde je Rusija stala u odbranu Srbije, bila dodatni pritisak na Srbiju, i koliko je važno da se čuje glas onih koji govore o zločinima nad Srbima, ambasador kaže da je to bio dodatni pritisak.Kako kaže, sada, kada je sve jasno, može da izrazi i zvanični i lični stav da je „Tribunal stvoren pre svega sa ciljem pritisaka na Beograd i Srbiju“, a istu praksu nastavlja i Međunarodni rezidualni mehanizam.Ubeđen sam, dodao je, da se sve to koristi kao dodatni pritisak na Srbiju, ali uopšte nema mesta za sumnju da Srbija i predsednik neće ostati dosledni u odbrani svojih interesa.„Nikakav pritisak sada, a pritisaka je mnogo, vezano i za Haški sud, neće uticati na taj dosledan i tvrd stav“, smatra Bocan Harčenko.Pročitajte i:\n11:00 12.06.2021 (Osveženo: 11:05 12.06.2021)\nAmbasador Rusije Aleksandar Bocan Harčenko izrazio je danas uverenje da pritisci na Srbiju zbog Kosova neće dati rezultate zbog doslednog, dostojanstvenog stava predsednika Srbije Aleksandra Vučića o rešavanju kosovskog problema, kao i njegove spremnosti na dijalog i kompromis.\n„Znajući stav Srbije u različitim fazama pregovora o statusu Kosova i najdosledniji stav predsednika Vučića, mislim da sada takav pritisak neće učiniti ono što bi oni koji ga koriste želeli od Srbije da dobiju“, rekao je ambasador za Tanjug.\nOn je tako odgovorio na pitanje veruje li da Srbija može da izdrži pritiske da prizna nezavisnost Kosova, pri čemu se kao jedan od argumenata za pritisak koristi saradnja Srbije sa Rusijom i Kinom.\n„Stav Srbije je dosta jasan i dosledan, priznanje je nemoguće, a postoji spremnost za pregovore i kompromis“, dodao je ambasador i podsetio da treba imati na umu i crvene linije.\nŠto se Rusije tiče, stalna smo članica SB, uvek smo uz Srbiju i Srbija uvek može da se osloni na Rusiju, ali nikakvog rešenja kosovskog pitanja ne može da bude bez saglasnosti i odobrenja SB“, rekao je Bocan-Harčenko.\nAmbasador je ocenio i da je dijalog veoma težak ali da je postao iscrpljujući s obzirom na stav Prištine i njenih predstavnika na čelu sa Aljbinom Kurtijem.\nNa pitanje da li je sednica SB UN o saradnji sa Hagom, gde je Rusija stala u odbranu Srbije, bila dodatni pritisak na Srbiju, i koliko je važno da se čuje glas onih koji govore o zločinima nad Srbima, ambasador kaže da je to bio dodatni pritisak.\n„Sada se zna i potpuno je jasno šta je u suštini Haški sud, onaj koji je bio od 1993. i ovo što sada ostaje. Od samog formiranja nije imao ništa zajedničko sa vladavinom prava, pravom i pravičnošću“, rekao je ambasador i dodao da nikada do sada i nije zabeležen uravnotežen pristup prema zločinima počinjenim tokom ratnih sukoba na tlu bivše Jugoslavije.\nKako kaže, sada, kada je sve jasno, može da izrazi i zvanični i lični stav da je „Tribunal stvoren pre svega sa ciljem pritisaka na Beograd i Srbiju“, a istu praksu nastavlja i Međunarodni rezidualni mehanizam.\nUbeđen sam, dodao je, da se sve to koristi kao dodatni pritisak na Srbiju, ali uopšte nema mesta za sumnju da Srbija i predsednik neće ostati dosledni u odbrani svojih interesa.\n„Nikakav pritisak sada, a pritisaka je mnogo, vezano i za Haški sud, neće uticati na taj dosledan i tvrd stav“, smatra Bocan Harčenko.\nBocan-Harčenko: Nijedna odluka o Kosovu ne može da prođe bez Saveta bezbednosti\nZaharova: Stav Rusije o Kosovu neraskidivo povezan sa Rezolucijom 12 44\nRusija poručila Americi: Prestanite da pumpate Prištinu oružjem


Krst na Zlatištu postavljen uprkos protestima\nNa Zlatištu iznad Sarajeva u nedjelju ujutro je osvanuo spomen - krst. Kako je izjavio Branislav Dukić, predsjednik Saveza logoraša Republike Srpske, krst predstavlja znak sjećanja na više od 6.500 ubijenih sarajevskih Srba.\nU prvim reakcijama u Sarajevu, predstavnici udruženja koja okupljaju porodice poginulih Sarajlija tokom njegove opsade, postavljanje krsta osuđuju.\nKomisija za državnu imovinu BiH nije odobrila podizanje ovog spomenika, jer je visoki predstavnik u BiH Valentin Inzko zatražio da se preisipita odluka od 19. novembra 2012., kada je odlučeno da se parcela državnog zemljišta izuzme i dodijeli lokalnim vlastima u RS-u.\nKrst na Zlatištu iznad Sarajeva je obojen u bijelu boju. Njegova približna dimenzija je 10 metara visine i četiri širine. Krst se vidi iz pravca Skenderije i iz drugih dijelova centra Sarajeva.\nPredsjednik Saveza logoraša RS-a Branislav Dukić je rekao da je Savez postavljanjem krsta ispunio ranije dato obećanje o njegovom podizanju, čime su, kako je rekao, na najbolji način demantovane sve moguće spekulacije o odustajanju od njegovog podizanja. "Podigli smo spomen-krst da ga gleda Bog i da ga gledaju i čuvaju Srbi", poručio je Dukić.\nPostavljanje spomen - krsta pozdravili su i predstavnici Republike Srpske u institucijama Bosne i Hercegovine. Tako je zamjenik predsjedavajućeg Doma naroda Parlamenta BiH Staša Košarac izjavio da su se oko te ideje okupili “mnogi građani, nevladine organizacije i politička javnost RS-a kao izraz potrebe da se obilježi stradanje Srba u Sarajevu”.\nSarajlije ogorčene zbog postavljanja krsta\nU prvim reakcijama u Sarajevu, predstavnici udruženja koja okupljaju stradale Sarajlije, tokom troipogodišnje opsade grada, ogorčeni su zbog podizanja krsta na Zlatištu.\nFikret Grabovica, predsjednik Udruženja roditelja ubijene djece Sarajeva, kazao je da je iznenađen i zatečen. "To je očito jedna u nizu provokacija, namjera da oni realizuju ono što su naumili. Da na Zlatištu postave taj krst i to spomen obilježje na mjesto sa kojeg su mnogi nevini građani Sarajeva ubijani, između ostalog i veliki broj djece. Ta provokacija ne bi trebala proći. To prije svega je državno zemljište, koliko ja znam, i mislim da bi nadležni trebali da učine sve u ovom slučaju kako se to ne bi održalo", kazao je Grabovica.\nZa Mirsada Tokaču, direktora Istraživačko-dokumentacionog centra, radi se o provokaciji. “U Sarajevu je ukupno, prema istraživanju koje smo mi vrlo detaljno uradili, stradalo na različite načine 3300 građana Sarajeva srpske nacionalnosti. Od tog broja, 2202 su učestvovali u opsadi Sarajeva, a preko 400 ih je poginulo braneći svoj grad. Prema tome, mi ne smijemo nasijedati na te izmišljotine koje ti zlonamjerni ljudi plasiraju u javnost. Mora se sve učiniti da se takve provokacije spriječe i da se provokativni križevi uklone”, kaže Tokača.\nPodsjetimo, Komisija za državnu imovinu BiH nije odobrila podizanje krtsta na Zlatištu, jer je visoki predstavnik u BiH Valentin Inzko zatražio da se preisipita odluka od 19. novembra 2012. godine, kada je odlučeno da se parcela državnog zemljišta izuzme i dodijeli lokalnim vlastima u RS-u.\nNajavu o gradnji krsta pratili su protesti građana Sarajeva koji su naglašavali da se protive provokacijama, mržnji i gradnji bilo kakvih vjerskih obilježja, pogotovo na mjestu odakle su snajperima, tenkovima, bombama i granatama ubijani građani Sarajeva.\nIstovremeno, u junu je iz Kancelarije visokog predstavnika u BiH saopšteno da se "vjerski simboli ne smiju koristiti da bi se namjerno inicirala međuetnička napetost".


M. D.\t 18. marta 2016. 15:56\nEvropska unije i Turska postigle su dogovor o rešavanju migrantske krize, javile su svetske agencije.\nPremijer Finske Juha Sipila naveo je na Tviteru da je sporazum s Turskom odobren, što je potvrdilo i nekoliko izvora u EU, preneo je AFP.\nČeški premijer Bohusalv Sobotka je naveo da je uz ustupke Ankari postignut dogovor o vraćanju ilegalnih imigranata iz Grčke u Tursku, preneo je AP.\nNacrt sporazuma predviđa ubrzanje priprema za otvaranje novih pregovaračkih poglavlja u pregovorima Ankare i Brisela i to tako da do kraja juna bude otvoreno poglavlje 33 o budžetu i finansijama.\nPrema predloženom sporazumu, Ankara će prihvatiti nazad sve nelegalne migrante koji su prešli u Grčku, uključujući i sirijske izbeglice, ukoliko EU preuzme neke sirijske izbeglice i novčano nagradi Tursku, uvede bezvizni režim putovanja i obezbedi napredak Ankare u pregovorima o pristupanju EU.\nOna je istakla da EU mora da bude spremna da počne brzo da vraća migrante iz Grčke u Tursku kako bi se izbegao “faktor privlačenja” pre nego što novi sistem stupi na snagu.\nMerkel je na konferenciji za novinare navela da lideri EU nisu precizirali datum kada bi to moglo da počne, naglasivši da sve zemlje Unije žele sporazum o migrantima, preneo je Rojters.\nNeimenovani turski zvaničnik je britanskoj agenciji rekao da će turski premijer Ahmet Davutoglu tražiti od EU otvaranje novih poglavlja u pregovorima za članstvo, uprkos tome što je Kipar zapretio vetom.\nFrancuski predsednik Fransoa Oland je rekao novinarima prvog dana samita u Briselu da su pregovori “na pravom putu”, ali da “ne može da garantuje srećan kraj”.


Sastanak sa Alfa Romeom na bazenima „Milan Gale Muskatirovic“ | INOVATIONS\nMeđu poznatim ličnostima našli su se Bata Spasojević, Ivan Zeljković, Andrej Kulundžić i mnogi drugi, a posetioci su imali priliku da uživaju u dobroj muzici, specijalnim koktelima kao i da prisustvuju dodeli nagrade pobednici prvog ciklusa TV kviza „Brzina pameti“, emitovanom na televiziji B92. Gospođa Vesna Ignjatović osvojila je automobil Alfa Romeo MiTo, a ključeve joj je predao Boris Čučković, marketing menadžer kompanije Fiat Automobili Srbija.\n„Late night date with Alfa“ predstavlja nastavak druženja sa brendom Alfa Romeo koje je započelo atraktivnom vožnjom u okviru akcije „Speed date“ i igre znanja „Brzina pameti“. Druženje sa Alfa Romeo brendom biće nastavljeno i u septembru, i to akcijom „Jutarnje buđenje sa Alfa Romeom“ kada će odabrani slušaoci TDI radija biti voženi do posla u modelu Alfa Romeo Giulietta.\nPočev od juna meseca, kompanijа Fiat Automobili Srbija je na SC „Milan Gale Muškatirović“ promovisala modele FIAT 500L, Trekking i Living, u julu je bila promocija brenda Jeep, a period do sredinе septembra rezervisan je za promociju brenda Alfa Romeo.


Prodaje se Centar "Sava", početna cijena 27,4 miliona evra - Glas Srpske\nSrna 06.08.2020 11:05\nBEOGRAD - Grad Beograd ponudio je na prodaju jedan od simbola prijestonice Srbije - Centar "Sava", po početnoj cijeni od 27,4 miliona evra.\nObaveza kupca će biti da u roku od pet godina izvede građevinske i zanatske radove na adaptaciji objekta, čija ukupna vrijednost ne može biti niža od 50 miliona evra.\nObaveza je i da ne promijeni namjenu Centra "Sava", odnosno da ostane u funkciji kongresnog turizma.\nProdaja se obavlja prikupljanjem pismenih ponuda koje se dostavljaju do 21. avgusta.\nDepozit za učešće u ovoj prodaji iznosi 2,7 miliona evra, što je 10 odsto početne cijene, prenijeli su beogradski mediji.\nCentar "Sava" je kongresni, kulturni i poslovni centar namijenjen za raznovrsne multifunkcionalne aktivnosti koji se nalazi u Beogradu.\nIzgradnja ovog simbola Beograda trajala je tri godine, od 1976. do 1979, a izgrađen je po zamisli arhitekte Stojana Maksimovića, koji je bio i šef konstruktorskog tima.\nRadovi su morali da se ubrzaju van predviđenog roka, zbog već zakazanog godišnjeg sastanka Međunarodnog monetarnog fonda /MMF/, koji je trebao da bude održan u Centru "Sava", što je prouzrokovalo i odustajanje od plana da glavna sala ima rotirajuću pozornicu.\nDvoranu je svečano otvorio tadašnji predsjednik SFRJ Josip Broz Tito 15. maja 1977. godine, a već iduće 1978. u njoj je održan 11. kongres Saveza komunista Jugoslavije.\nCentar "Sava" ima 69.300 metara kvadratnih korisnog i 100.000 metara kvadratnih ukupnog prostora, uključujući koncertnu salu sa 3.672 sjedišta, 15 konferencijskih sala, izložbeni prostor, kao i brojne druge objekte.\nOvaj centar bio je domaćin mnogih značajnih međunarodnih kongresa i skupova kao što su OEBS, godišnji sastanci MMF-a i Svjetske banke, 55. Godišnja generalna skupština Interpola, Šesti UNKTAD, Generalna skupština UNESKO-a, FOREKS-a, FISIT-a, Deveti samit nesvrstanih, te EBRD.\nU Centru "Sava" gostovala su najveća imena svjetske umjetničke scene, a u njemu se već godinama održavaju značajne kulturne manifestacije, kao što su FEST, BEMUS i BITEF.\nCentar je, takođe, bio domaćin i mnogih značajnih umjetničkih programa i ugostio je velike umjetnike, kao što su Lučano Pavaroti, Plasido Domingo, Monserat Kabalje, Majls Dejvis, Henrik Šering, B. B. King, Zubin Mehta, Vladimir Aškenazi, Johan Štraus orkestar, Moskovski filharmonijski orkestar i Okazu filharmonijski orkestar.\nU njemu su, takođe, održani i izbor za mis Srbije, kao i selekcioni festivali za učešće na takmičenju za pjesmu "Evrovizije" pod nazivima "Beovizija" i "Evropesma", kao i koncerti domaćih muzičkih zvijezda.


Sve publikacije, Stavovi građana o odgovornosti policija na Zapadnom Balkanu\nVaša lokacija / Beogradski centar za bezbednosnu politiku / Publikacije / Sve publikacije / Stavovi građana o odgovornosti policija na ... /\nStavovi građana o odgovornosti policija na Zapadnom Balkanu\nAutori: Bojan Elek , Vojislav Mihailović\nTeme: Korupcija, Policija\nPreuzmite: PDF ( 1.74MB )\nBroj preuzimanja: 948\nU radnoj studiji sumirani su ključni nalazi istraživanja javnog mnjenja o integritetu policije u Bosni i Hercegovini, Crnoj Gori, Srbiji i na Kosovu, koja je osmislila mreža POINTPULS. Terenski deo istraživanja obavio je IPSOS Strategic Marketing na reprezentativnom uzorku u junu i julu 2015. godine.\nPrva zajednička briga svih građana u regionu je loša ekonomska situacija, dok se na drugom mestu nalazi korupcija.\nIako se korupcija neretko navodi kao jedan od vodećih problema sa kojim se građani ovih zajednica susreću, broj građana koji navodi korupciju kao najvažniji problem niži je u odnosu na broj koji navodi nezaposlenost. To je direktan pokazatelj da su građani fokusirani, pre svega, na lične ekonomske probleme. Korupciju, kao najvažniji problem, spontano navodi svaki dvadeseti građanin Srbije, svaki deseti građanin Crne Gore i Bosne i Hercegovine, i svaki sedmi građanin Kosova. Građane posebno pogađa korupcija u policiji, instituciji koja bi trebalo najviše da radi na njenom suzbijanju.\nNajveći stepen poverenja u institucije imaju građani Crne Gore, dok najmanji građani Kosova. Policija u Srbiji je sa 52 odsto poverenja građana na poslednjem mestu, a slede je Bosna i Hercegovini sa 54, Kosovo sa 56 i Crna Gora sa 58 odsto.\nU očima građana tipičan policajac na Zapadnom Balkanu ima imidž bezobraznog, korumpiranog i neobrazovanog.\nVećina građana u sve četiri zajednice smatra da je korupcija najrasprostranjenija u saobraćajnoj policiji, a da su najkorumpiraniji na najvišim pozicijama. Više od tri četvrtine građana regiona policiju doživljavaju kao otuđeni aparat sile koji služi interesima političkih partija, interesima vlasti i ljudi u vrhu policije, a svega jedna četvrtina je doživljava kao servis građana.\nDok jedna trećina građana smatra da se do posla u policiji može doći putem javnih konkursa, većina misli da se posao policajca najčešće dobija putem prijateljskih, rodbinskih ili političkih veza.\nZato ne treba da čudi i da većina građana, što je naročito izraženo u Bosni i Hercegovini, veruje da na našim prostorima ne postoji politička volja da se odlučno krene u borbu protiv korupcije. Onih koji ne sumnjaju u postojanje političke volje za borbu protiv korupcije najviše je u Srbiji, a najmanje ih je u Bosni i Hercegovini, gde političku volju prepoznaje tek svaki osmi građanin te zajednice. Građani sve četiri zajednice veruju da nije problem samo u nedostatku političke volje, već i nedovoljno razvijeni institucionalni kapaciteti za borbu protiv korupcije, i to 53 odsto u Bosni i Hercegovini, po 43 odsto u Srbiji i Crnoj Gori, i 35 odsto na Kosovu.\nEfikasnost policije je najlošije ocenjena u oblastima gde leži novac i moć - privredni kriminal, korupcija generalno, korupcija u policiji, i organizovani kriminal, a najbolje u segmentu javnog reda i mira i bezbednosti građana, odnosno gde policajci ostvaruju direktan kontakt sa građanima.\nOd proseka u regionu na prvi pogled odskače primer Kosova. U poređenju sa ostalim zajednicama, građani imaju utisak da je kosovska policija profesionalnija, kulturnija, u svom radu više orijentisana ka građanima. Međutim, ovakvi utisci se razlikuju od iskustava u kontaktima sa kosovskom policijom. Jaz između pozitivnog doživljaja policije i negativnih iskustava u kontaktu sa njom može se objasniti procesom izgradnje institucija, usled čega građani imaju tendenciju da pozitivnije ocenjuju njihov rad nego što je to zaista zasluženo stanjem na terenu. Građani najčešće daju mito policiji na Kosovu, čak duplo češće nego u Srbiji i tri puta učestalije negoli u Bosni i Hercegovini. Na Kosovu je i najskuplje podmititi policajca, jer se najčešće daje 20 evra, dok je u Srbiji taj iznos 2 hiljade dinara, a u Bosni i Hercegovini i Crnoj Gori oko 10 evra. Kosovo se izdvaja i po tome što građani češće mito daju na zahtev policajca, dok se u Bosni i Hercegovini i Crnoj Gori to u mnogo većoj meri dešava na inicijativu građana.\nU Bosni i Hercegovini je prisutna apatija kod građana kada je u pitanju borba protiv korupcije, budući da čak dve trećine građana smatra da se niko ne bavi ili ne zna ko se bavi borbom protiv ovog problema. Crnogorskoj policiji se zamera slaba efikasnost u suzbijanju organizovanog kriminala i korupcije, dok se srpska policija doživljava kao najkorumpiranija. Iako čak dve trećine građana Srbije uočava ovaj problem, svega jedna trećina građana bi prijavila korupciju u policiji ukoliko to zahteva ostavljanje ličnih podataka.\nNakon uvida u ove podatke, ne čudi što je poverenja građana u policiju na Zapadnom Balkanu ispod svetskog proseka, po kojem od 60 do 90 odsto građana veruju policiji. Manjak poverenja u policiju vodi manjem prijavljivanju slučajeva, porastu kriminala i manjoj bezbednosti građana. Istraživanje nedvosmisleno pokazuje da je neophodno raditi na reformi policije u cilju njene transformacije u servis građana. Ključne oblasti koje reformama treba obuhvatiti jesu depolitizacija, profesionalizacija i borba protiv korupcije unutar policije.\nIstraživanje je deo projekta "Puls integriteta i poverenja policija na Zapadnom Balkanu POINTPULS" koji podržava Evropska unija kroz program podrške civilnom društvu. Projekat zajednički sprovode Beogradski centar za bezbednosnu politiku (BCBP) i Balkanska istraživačka mreža (BIRN) iz Beograda, Centar za sigurnosne studije (CSS) iz Sarajeva, Institut Alternativa (IA) iz Podgorice i Kosovski centar za bezbednosne studije (KCSS) iz Prištine. Stavovi izrečeni u tekstu predstavljaju stavove BCBP i ne oslikavaju stavove Evropske unije.\nTagovi: policija, istraživanje, korupcija u policiji, POINTPULSE, Srbija, Zapadni Balkan, bosna i hercegovina, Kosovo, Crna Gora


Koalicija ostaje: Fahrudin Radončić i Bakir Izetbegović\nBez obzira na optužbe koje su se mogle čuti tokom svjedočenja lidera Saveza za bolju budućnost (SBB) Fahrudina Radončića, na suđenju Naseru Keljmendiju pred Osnovnim sudom u Prištini, gdje je izjavio da je za ubistvo Ramiza Delalića Ćele apsolutno odgovorna "bošnjačka državna mafija", koalicija sa Strankom demokratske akcije (SDA) će ostati. To su potvrdili i Radončić, nakon što je završio svjedočenje i predsjednik SDA Bakir Izetbegović nakon što je održao sastanak sa najužim rukovodstvom partije.\nAnalitičari vjeruju da politika nikada nema veze sa moralom i podsjećaju na uvrede koje su ključni akteri ove koalicije upućivali jedan drugom u javnom medijskom prostoru.\n"Nakon svega toga u moralnom smislu bilo je nezamislivo bilo kakvo zajedništvo i bilo kakva koalicija. Dakle, politiku ne zanima logika, moral, sve štoje zanima je interes. Tamo gdje su interesne igre, tamo je pijaca. Tamo gdje je pijaca, tamo je pogađanje i nagađanje i konačno neka vrsta uzajamno korisnog dogovora", objašnjava profesor Esad Bajtal.\nProfesor Fakulteta političkih nauka u Sarajevu Asim Mujkić kaže da slučaj koliciji SDA i SBB nije jedini takav u BiH, gdje su prema njegovim riječima političke stranke većinom stranke političkih lidera.\n"Od kojih zavisi, od čijeg raspoloženja zavisi nešto kao što je koalicija koja je garant neke stabilnosti na više nivoa vlasti u Bosni i Hercegovini. Takva jedna arbitrarnost, takva jedna neutemeljenost, govori o lošoj kvaliteti političkog života u BiH", dodaje on.\nU ponedjeljak uveče Stranka demokrateske akcije najoštrije je osudila izjave koje je lider Saveza za bolju budućnost Fahrudin Radončić dao tokom svjedočenja na suđenju Keljmendiju.\nNo, bez obzira što osuđuju ono što je Radončić kazao pred sudom, predsjednik SDA Bakir Izetbegović kaže da bi bošnjačka koalicija SDA-SBB trebala opstati i to ukoliko lideri obje stranke "imaju snage izdići državni interes između vlastitih frustracija i odnosa".\n"SDA će uložiti trud i strpljenje da koalicija opstane, ali nećemo ostati nijemi niti dužni kad se izreknu neistine o SDA, a naročito neistine o rahmetli Aliji Izetbegoviću. Kada je u pitanju tvrdnja da iza ubistva Ramiza Delalića stoji bošnjačka državna mafija, u takvu tvrdnju može povjerovati samo dio neupućenog građanstva", rekao je Izetbegović.\nPodsjetimo, Radončić je kao svjedok Tužilaštva u slučaju protiv Nasera Keljmendija, pred Osnovnim sudom u Prištini izjavio da je za ubistvo Ramiza Delalića Ćele apsolutno odgovorna "bošnjačka državna mafija, da on ne bi otkrio desetak političkih ubistava", što je Delalić, kako je dodao i najavio u intervjuu Slobodnoj Bosni dva dana prije nego što je ubijen.\n"Delalić je bio kontroverzna ličnost koja je radila za tajnu muslimansku službu. Bio je duboko involviran i čak sam izjavljivao da je ubijao za predsjednika (Aliju) Izetbegovića. Dva dana prije smrti dao je ekskluzivni intervju u kojem je objasnio koje je zločine počinila tajna muslimanska služba", kazao je Radončić tokom suđenja.\nOn je u ponedjeljak poslije podne nakon što je završio trodnevno svjedočenje, odgovarajući na novinarsko pitanje da li su njegove izjave pred sudijama potresle koaliciju SDA –SBB, kazao da je njegova dužnost da govori istinu, a da će se o političkim posljedicima razgovarati “u miru”.\n"Mene je neko u jednom politički motiviranom hapšenju htio da natjera da raspustim koaliciju SDA – SBB i ja sam taj pritvor potpuno dostojanstveno odležao, nisam dozvolio da se pocijepa bošnjački politički faktor, tako da i na njih apelujem da neke činjenice ili istine, ma koliko god oni mislili da nisu, koje sam rekao ne utiču na način brzih odluka", rekao je Radončić.\nTvrdi da je koalicija stabilna, a da su odnosi između njega i Izetbegovića isključivo službeni, te da opstanak saradnje sa SDA nema veze sa sudskim procesom, već da je problem način koaliranja.\n"Imamo situaciju da se mjesecima po tri, četiri puta dogovaramo o istim stvarima, da se te stvari ne rješavaju. Ne rješavamo mnoge probleme koji su se nagomiali u sređivanju vlastite države. I tu je opasnost po koaliciju. Ja sam vrlo energičan čovjek koji želi da se gradi, da se radi i ne želim da učestvujem u obmanjivanju građana da bih bio na vlasti", dodao je Radončić odgovarajući na pitanje novinara u Prištini.\nI Izetbegović kaže da sa Radončićem ima hladne i službene odnose i da će to tako i ostati, no da to ne ne bi trebalo spriječiti da dvije stranke rade ono što je neophodno za narod i za državu.\n"Što se tiče SDA, mi ćemo uložiti i strpljenje i energiju da se ta koalicija sačuva i da se time sačuva stabilnost u Federaciji Bosne i Hercegovine i državi", rekao je.\nU politici nema granica, kaže profesor Esad Bajtal i podsjeća da je nakon medijskih ratova i uzajamanih optužbi nedavno napravljena koalicija SDA i SBB.\nVraćanje na jezik optužbi: Esad Bajtal\n"Odmah nakon te koalicije imamo ovo što imamo, ponovno vraćanje na jezik optužbi odnosno na raskrivanje nekih pozadina o kojima mi građani nikada ništa ne bi saznali da nam to akteri uzajamno se optužujući nisu pokazali. Takva je politika u jednom iracionalnom sistemu kakav je ovaj. Tako da je najvjerovatnije da će ova koalicija uprkos svemu opstati", kaže Bajtal.\nNa pitanje da li bi eventualno Radončićeve izjave mogle rasvijetliti neke događaje u BiH, Bajtal kaže da bi po logici stvari to trebalo da se desi.\n"I da njemu neko eventualno odgovori, pa pokaže gdje je on u svemu tome. Da eventualno on otkrije još više informacija i dokaže ih. Jer mi izuzev ovih tvrdnji ne znamo ništa više. Sve je moguće, ali je moguće i da ponovo budemo svjedoci jednog novog dogovora, da se sve to smiri, da se sve to zaboravi, i da se vlastitim pristalicama također sugeriše da prestanu razmišljati o tome i da prihvate svaki novi zajednički korak", kaže Bajtal.\nProfesor Asim Mujkić, s druge strane, vjeruje da se zbog nacionalnog jedinstva o ovome više neće ni govoriti\n"Naprosto u okviru postojećeg sistema i okviru postojećih vodećih figura koje su osnovne ličnosti tog sistema, nemoguće je to pokrenuti iznutra. Taj sistem bi na neki način iznutra trebao da pokrene opsežne istrage, da provjeri te navode Itd. Naravno to se neće desiti. To bi se moralo desiti izvana ili od nekih sasvim drugačijih ideoloških snaga, koje ja ne vidim u ovom trenutku", kaže Mujkić.\nSukob predsjednika SDA i SBB Izetbegovića i Radončića traje već godinama. Javnost u Bosni i Hercegovini njihov odnos upamtiće po međusobnim optuživanjima, neuvažavanju i uvredama koje su neki bh. medji skoro svakodnevno prenosili.\nRadončić završio svedočenje: Žele mi se osvetiti i politički me ukloniti


RTS, Dnevnik 2, 9. april 2013.\nU slučaju prekida dijaloga sa Prištinom, srpskoj privredi predstoji pad investicija, smatraju stručnjaci Ekonomskog instituta. Iako industrijska proizvodnja i izvoz rastu, prognoze Vlade o privrednom rastu znatno većem od dva odsto u ovoj i idućoj godini mogu se pokazati kao suvišne optimistične. Veliki Fiat iz Kragujevca daje i veliki zamajac srpskoj privredi, pre svega, izvozu.\n…Da postoje pozitivne naznake - postoje, ali je opasno širiti optimizam koji bi mogao da preraste u netačan zaključak da nam nisu potrebni MMF i EU…\n...Neće biti drastičnog rasta do dva odsto u ovoj i idućoj godini, bez obzira na dobre prognoze....\n...Datum bi doneo povećanje izvoza i investcija....\nTV Prva, Vesti 19, 10. april 2013.\nKako će se nedobijanje datuma za početak pregovora sa Evropskom unijom odraziti na srpsku ekonomiju. Stručnjaci Ekonomskog instituta procenjuju da ćemo se skuplje zaduživati i manje izvoziti.\nIzjave Stojana Stamenkovića, koordinatora istraživačkog projekta MAT и Vladimira Vučkovića, glavnog i odgovornog urednika MAT-a.\nEvropska unija je naše važno izvozno tržište. Ukoliko bi ekonomski partneri Srbije procenili da postoji veći rizik Srbije nakon problema u pregovorima, to bi na žalost moglo da rezultira padom izvoza, to jest njegovim sporijim rastom.\nOstaje nada da zastoj u pregovorima neće biti shvaćen preozbiljno na zapadu jer u tom slučaju bismo se skuplje zaduživali, a to bi onda značilo sve veće kamate u sledećim godinama, a budžet Srbije i onako teško podnosi sadašnje kamate.


Nalazite se ovde: Mascus Srbija > Transportna vozila > Kamioni > Ostali kamioni > International\nPolovna International ostali kamioni na prodaju\nOvo su rezultati pretrage polovnih International ostali kamioni mašina koje su za prodaju. International ostali kamioni oglase možete sortirati po ceni, godini proizvodnje, ili zemlji. Takođe možete, da koristite kriterijume za pretragu na levo da ubrzate pretragu, ili pročitajte više o International ostali kamioni u Brend sekciji.\n2007 6.603 km\nSjedinjene Američke Države, T7P 0C1, Alberta, AB\n1998 27.309 km\nInternational PAYSTAR 5000Snaga motora: 425, Međuosovinski razmak: 298\nInternational 4300Snaga motora: 250\nInternational 4300Snaga motora: 215, Međuosovinski razmak: 160\nOvde je kompletna lista polovnih International ostali kamioni za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og International ostali kamioni koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”, onda definišite brend, model, cenu i/ili lokaciju polovne/ih International ostali kamioni koje Vas interesuju.


Vestervele u Beogradu: Datum zavisi od implementacije sporazuma\nGido Vestervele tokom susreta sa srpskim zvaničnicima, 20. maj 2013.\nOpipljivi rezultati u primeni briselskog sporazuma, pa zeleno svetlo za datum pregovora sa EU – to je redosled koraka, koje je u Beogradu preneo nemački šef diplomatije Gido Vestervele. Srpski zvaničnici obećali su mu da će učiniti sve kako bi ispunili svoj deo obaveza iz briselskog dokumenta, te ukazali da bi izostanak datuma po Srbiju imao katastrofalne posledice.\nŠef nemačke diplomatije imao je u Beogradu gust raspored, uoči novog susreta premijera Ivice Dačića i Hašima Tačija u Briselu gde će, na poziv evropske posrednice Ketrin Ešton, pokušati da reše problem primene sporazuma o normalizaciji odnosa između Srbije i Kosova. Došao je uz poruke ohrabrenja, ali i pritiska da bez vidljivih rezultata na tom planu, Srbija u junu ne može očekivati datum.\n"Moja poseta Srbiji je gest ohrabrenja. Sprazum od 19. aprila se sa pravom može nazvati istorijskim, a sada je potrebno da bude usvojen plan primene i da budu vidljivi prvi konkretni koraci za njegovo sprovođenje. Ne mogu da prejudiciram odluke koje treba da donesu šefovi država i vlada EU ili Bundestaga, ali ukoliko ovde budu donete prave odluke, i ako budu vidljivi i opipljivi rezultati implementacije briselskog sporazuma, onda mogu da pošaljem pozitivan stav našem parlamentu“, rekao je Vestervele.\nIvica Dačić i Gido Vestervele na konferenciji za novinare nakon sastanka, 20. maj 2013.\nZvaničnici u Beogradu iznose nešto drugačiji redosled poteza. Od Nemačke očekuju pozitivnu odluku o početku pregovora o članstvu u EU, a oni će učiniti sve da ispune svoj deo obaveza koje su preuzeli potpisivanjem briselskog sporazuma. Zašto je datum Srbiji neodložno potreban, Vesterveleu je premijer Ivica Dačić ovako objasnio.\n„Ne zato što neko samovoljno želi da ide ka Evropskoj uniji, nego zato što je to potrebno našem narodu i državi, koja se u poslednjih nekoliko decenija nalazi u velikom istorijskom zaostatku u odnosu na druge države u regionu i gde će generacije morati da nadoknađuju to izgubljeno vreme. Zato Srbija više nema vremena za čekanje i svako odlaganje odluke o datumu može imati katastrofalne posledice po našu zemlju i građane“, naveo je Dačić.\nUz veliko razumevanje za „osetljivost trenutka“ u kojoj se nalazi Vlada Srbije, Vestervele je ipak preneo jasna očekivanja, kojih su, kako će objasniti Dačić svesni i u Srbiji. Primena sporazuma je nužna za datum i zato će tokom predstojećih razgovora sa Tačijem u Briselu „uložiti maksimalan napor da se dođe do rešenja“.\nDobra namera uz objektivne probleme\nOsim od ranije poznatog uslova i poruke da je u implementaciji potrebno ići korak po korak, Vestervele, barem zvanično, u Beogradu nije izneo mnogo preko toga. Konkretnije zahteve u implementaciji briselskog sporazuma nije spominjao, a suštinu razlika u stavovima sa Nemačkom, u Skupštini je pojasnio predsednik Odbora za Kosovo Milovan Drecun.\n„Nemačka istrajava u stavu da Srbija treba da ugasi postojeće institucije, a da onda Priština formira neke nove. Naš stav je da ne sme da dođe do diskontinuiteta u funkcionisanju naših institucija i da one samo treba da nastave da žive u drugačijem formatu, a to je zajednica srpskih opština. Naravno, ako ne uspemo da se usaglasimo oko principa primene, onda će to svakako imati uticaja prilikom odlučivanja o dodeljivanju datuma“, rekao je Drecun.\nGido Vestervele i Aleksandar Vučić na aerodromu u Beogradu\nDa je najbolje da različita tumačenja onoga što je dogovoreno u Briselu, nakon niza neuspelih pregovora timova Beogarda i Prištine, pokušaju da razreše sami potpisnici, dvojica premijera, saglasili su se nemaški šef diplomatije i predsednik Srbije.\nTomislav Nikolić preneo je Vesterveleu da da je Srbija posvećena rešavanju problema Kosovu i daljem napretku na putu ka EU, ali da, kako je naveo, neće obmanjivati evropske partnere obećavajući nešto što ne može da ispuni. Beograd, kaže Nikolić, neće prihvatiti primenu nečega čega u sporazumu nema, niti će ikada, ni otvoreno ni prikriveno, prihvatiti nezavisnost Kosova.\nDok je Vestervele razgovarao sa Nikolićem, ispred zgrade Predsedništva Srbije zabeležen je incident u kojem su članovi Srpske radikalne stranke, protestujući zbog posete nemačkog šefa diplomatije, zapalili zastave EU i Kosova.\nZa razliku od nekadašnjih stranačkih kolega, vicepremijer Aleksandar Vučić toplo je dočekao Vestervela, i za njega priredio nesvakidašnji prijem. Sa piste beogradskog aerodroma nakon političkih poruka, domaćin u farmerkama i košulji, i nemački gost bez sakoa i kravate, zaputili su se na privatnu večeru u kuću Vučićevog oca.\nIako bezuslovan datum nisu uspeli da izdejstvuju, spoljnopolitički analitičar Vatroslav Vekarić ocenjuje da je Vesetervele u Beograd došao sa dobrim namerama. Čvrst stav odnosi se na to da u implementaciji briselskog sporazuma ne sme biti odugovlačenja i opstrukcije, navodi Vekarić.\n„Naravno, Nemačka je svesna da primena nije jednostavan proces, da će se tek tu otvoriti neka pitanja o kojima nije pregovarano, a koja će morati da budu rešavana u vremenu. Tako da mislim da je Nemačka došla sa priličnom dozom dobrih namera, da uvaži objektivne probleme implemenetacije, ali da istovremeno insistira da ne bude nikakvog ’vrdanja’”, ocenjuje Vekarić.\nU iščekivanju još jednog istorijskog susreta dvojice premijera Briselu, diplomatski izvori iz EU prenose da bi Dačić i Tači mogli da "preseku" ključna nerešena pitanja implementacije sporazma. A tiču se ustanovljenja novih institucija zajednice srpskih opština i njihovog uključivanja u kosovski sistem.\nUklanjanjem paralelnih struktura do primene sporazuma


Mrkonjić: Novi koridor od Negotina do Peći\nMinistar saobraćaja Milutin Mrkonjić izjavio je danas u Beogradu da je planirana izgradnja autoputa od Negotina preko Zaječara, Niša, Prištine i Peći do granice sa Albanijom i da bi to mogao da bude novi evropski koridor.\nMinistar Mrkonjić je rekao Tanjugu da je u Strategiji razvoja saobraćaja Srbije do 2027. godine, koja je usaglašena sa Evropskom unijom (EU), već planirana izgradnja tog putnog pravca kroz Srbiju, jer bi to bilo ekonomski opravdano.\n-Predsednik vlade Ivica Dačić je veoma praktičan čovek i zna program razvoja saobraćaja Srbije- kazao je Mrkonjić.\nUlaganje u saobraćajnu infrastrukturu, a posebno putnu, ima ogroman značaj za Srbiju, istakao je Mrkonjić dodajući da je ranije bilo puno polemika i oko izgradnje K- 10 u zemlji, ali da je Inđija najbolji primer koliko je važna saobraćajna insfratruktura.\nMrkonjih je dalje iyneo da je u železničkom saobraćaju na K-10 u punom zamahu izgradnja dve velika objetka - novi Žeželjev most u Novom Sadu i most preko Velike Morave kod Ćuprije.\nMinistar je dodao da su to dva ključna mesta na železničkom K-10 u Srbiji.\nTakođe i "Kineski most" preko Dunava između Zemuna i Borče u Beogradu se gradi odličnom dinamikom, dodao je Mrkonjić.\nNa tenderu je, kako je rekao, izabran izvođač radova za čišćenje toka Dunava, Save i Tise.\nMrkonjić je naveo da će se prvo raditi na čišćenju Dunava i da su predviđeni radovi na 82 mesta, koji bi trebalo da počnu narednih dana. U pitanju su veoma značajni radovi jer Dunav nije čišćen od Drugog svetskog rata.