četvrtak, 21. nov 2019, 20:02\nU drugoj emisiju ciklusa o Kraljevskoj muzičkoj akademiji, operskoj trupi osnovanoj pre 300 godina u Londonu, slušaćete dela Georga Fridriha Hendla.\nGeorg Fridrih Hendl bio je jedna od ključnih ličnosti u podsticanju interesovanja za italijansku operu u Londonu i bio je uključen u projekat Kraljevske muzičke akademije od njenog osnivanja. Ipak, u prvih nekoliko sezona rada akademije, Hendlov doprinos kao kompozitora neretko je bio u senci drugih imena majstora opere serije, poput Đovanija Bonončinija i Atilija Ariostija. Svojevrsni preokret Hendl je načinio u februaru 1724. godine svojom operom Julije Cezar u Egiptu, koja je bila apsolutni scenski trijumf i koja je zasenila dve Bonončinijeve opere izvođene iste sezone. Opera Julije Cezar u Egiptu izdvaja se po bogatoj instrumentaciji, koja uključuje četiri horne i širok spektar drvenih duvača, kao i iznenađujuće bogatoj melodici. Jedna od tajni uspeha Hendlove opere svakako leži u činjenici da je vokalne role Cezara i Kleopatre pažljivo modelovao prema pevačkim sposobnostima vodećih solista Kraljevske muzičke akademije – kastrata Frančeska Bernardija Senesina i primadone Frančeske Kuconi – sa kojima je sarađivao i prethodnih godina.\nOd samog početka rada akademije, uspeh predstava zavisio je od popularnosti pevača, a unutrašnji odnosi u kompaniji neretko su bili diktirani ličnim odnosima između samih pevača. U tom smislu, londonska Kraljevska muzička akademija nije se bitno razlikovala od drugih institucija italijanske opere serije širom Evrope, koje su bile fokusirane na pevače. Za sezonu 1725-26. godine, direktori Kraljevske muzičke akademije odlučili su da angažuju još jednu evropsku pevačku zvezdu tog vremena – italijansku sopranistkinju Faustinu Bordoni, koja je svoju karijeru i zavidnu reputaciju izgradila u rodnoj Veneciji i drugim gradovima na severu Italije. Faustina Bordoni i Frančeska Kuconi ubrzo su postale glavne rivalke londonske operske scene, obe sa brojnim vernim obožavaocima koji su produbljivali netrpeljivost između dve primadone, što je u junu 1727. godine dovelo čak i do fizičkog sukoba na sceni, u toku same operske predstave, o čemu je pisala i londonska štampa. Pojedini istoričari smatraju da su upravo rivalstvo između Faustine Bordoni i Frančeske Kuconi i rezultujući gubitak prestiža bili glavni faktori u krizi Kraljevske muzičke akademije, koja je bila finansijski zavisna od sponzorstva aristokratije i kraljevske porodice.\nHendl je u toku ovog rivalstva pokušavao da sukob strasti dveju primadona prenese na muzički nivo, predstavljajući u svojim partiturama jukstapoziciju dva jasno različita vokalna stila Bordoni i Kuconi. Prva opera koju je napisao za obe sopranistkinje bila je Aleksandar Veliki, premijerno izvedena u maju 1726. godine. Radnja opere prati dve princeze, Roksanu i Lizauru, čije su likove tumačile Bordoni i Kuconi, koje istovremeno pokušavaju da zavedu Aleksandra Velikog, koga je glumio kastrat Senesino.


Kovač: Pozdravljamo što su se srpske vlasti ogradile od RS - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Kovač: Pozdravljamo što su se srpske vlasti ogradile od RS\nKovač: Pozdravljamo što su se srpske vlasti ogradile od RS\nŠef hrvatske diplomatije Miro Kovač pozitivnim je ocenio distanciranje najviših srpskih zvaničnika od najavljenog referenduma u Republici Srpskoj, javlja Hina.\n0Piše: Izvor: Jutarnji list 01. septembra 2016. 21.56\nOn je izrazio nadu kako će to na kraju doprineti da tog spornog izjašnjavanja ne bude.\n„Pozdravljamo to da su se vlasti u Srbiji ogradile od namere čelnika RS da se održi referendum“, kazao je Kovač u telefonskoj izjavi za sarajevsku televiziju TV 1 koju je dao iz Potsdama gde je tokom dana bio na konferenciji OEBS-a.\nKovač je ponovio ranije izneseno stajalište da je za Hrvatsku neprihvatljiva namera vlasti RS da 25. septembra održe referendum kojim bi se osporio autoritet Ustavnog suda BiH. Izrazio je nadu kako će stav predsednika i premijera Srbije doprineti da Banjaluka na kraju odustane od referenduma.\n„Vrlo je važno da se državni vrh Srbije pokazao razumnim i konstruktivnim“, kazao je Kovač.\nPonovio je kako je za Hrvatsku najvažnije da Bosna i Hercegovina napreduje na svom evropskom putu pri čemu joj je spremna pružiti svu potrebnu podršku.\nmiro kovac, referendum u rsZagreb\nDodik: Ne bojim se hapšenja


Hitnoj pomoći Grad Novi Sad donirao četiri vozila – BALKAN TV NOVI SAD\nHomeVestiHitnoj pomoći Grad Novi Sad donirao četiri vozila\nHitnoj pomoći Grad Novi Sad donirao četiri vozila\n30/12/2017Redakcija BALKAN TVVesti, Za slajder0\nUručena su četiri nova vozila Zavodu za hitnu medicinsku pomoć u Novom Sadu, koja su donacija Grada Novog Sada.\nPredaji jednog sanitetskog vozila za transport pacijenata, jednog vozila za urgentne ekipe i dva putnička vozila, Zavodu za hitnu medicinsku pomoć za čiju nabavku je sredstva obezbedio Grad Novi Sad, prisustvovali su Gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević i član Gradskog veća za zdravstvo prof. dr Zoltan Horvat\n„Povod da danas obiđemo lokalitet gde niče nova zgrada Zavoda za hitnu medicinsku pomoć jeste predaja četiri vozila ukupne vrednosti oko 12,5 miliona dinara. To je već postala tradicija, da svake godine Grad kupuje nova vozila za hitnu pomoć, a ove godine je poseta sadržajnija utoliko što smo obišli i ovaj sjajni infrastrukturni projekat koji zajedno finansiraju Grad i Pokrajina. Ono što je već izgledno je da će uslediti brži završetak radova od predviđenih rokova, a mi smo zajednički preko Gradske uprave za zdravstvo i Pokrajinskog sekretarijata za zdravstvo sproveli javne nabavke za opremu“ – rekao je gradonačelnik Miloš Vučević.\nKad počne sa radom na novoj adresi, Zavod će biti najmoderniji i najopremljeniji, a to je ono što Novosađani svakako zaslužuju.\n„Nije nam primarni cilj šta je čija ingerencija i ko je za šta zadužen. Ne želimo da se opterećujemo birokratskim procedurama, naši građani zaslužuju ovakve velelepne objekte, najsavremeniju opremu i najbolju medicinu, jer nam je jedini putokaz za budućnost zdrava nacija“ – rekao je doc. dr Zoran Gojković.\nVozilo za urgentne ekipe namenjeno je za efikasan rad ekipa na pružanju hitne medicinske pomoći kod svih urgentnih stanja na licu mesta, a opremljeno je savremenom opremom, EKG aparatima, defibrilatorima i ostalom opremom koja se koristi kod akutnih stanja i u slučajevima nesreća.\nBrzina izdavanja dozvola povećala broj gradilišta\nUvedena nova mere agrarne politike, koriste se EU fondovi, grade se sistemi za navodnjavanje


SAD već zaboravile Porošenka, Tramp čestitao Zelenskom | WebTribune\nHome U FOKUSU SAD već zaboravile Porošenka, Tramp čestitao Zelenskom\n– U Kremlju se sa poštovanjem odnose prema izboru ukrajinskog naroda, ali Moskva će ocenjivati novog predsednika po njegovim konkretnim delima – izjavio je Putinov portparol Dmitrij Peskov.\nRuski premijer Dmitrij Medvedev ipak je izrazio nadu da “postoji šansa da se poboljša saradnja” između dve zemlje, ali da ne treba imati previše iluzija i da mora da se uvaži realnost na istoku Ukrajine.\n– Čestitam Vam izbor za predsednika Ukrajine, uz želje za uspeh na odgovornoj dužnosti – navodi se u čestitki. – Želim da i ovom prilikom zahvalim Ukrajini što poštuje teritorijalni integritet i suverenitet Srbije. Nadam se da ćemo u budućnosti uspostaviti dobre ekonomske veze i saradnju u svim oblastima.


ADMIRALBET ABA LIGA NA TV ARENA SPORT: Partizan za majstoricu, Zvezda za titulu\n03.06.2022. • 12:50\nČetvrti meč finala AdmiralBet ABA lige od 18.30 časova gledajte na TV Arena 1 Premium\nKošarkaši Partizana večeras igraju za "majstoricu", a Crvene zvezde za titulu u AdmiralBet ABA ligi. "Crno-beli" su u utakmici koja je ponovo, kao i drugi meč finalne serije AdmiralBet ABA lige, obeležena skandalima na tribinama uspeli da budu smireniji u završnici i smanje prednost rivala na 2:1, a večeras od 18.30 (TV Arena 1 Premium), pred nešto manjim brojem navijača zbog kazne, žele novi trijumf i peti meč u ponedeljak (20.00, TV Arena 1 Premium) za titulu regionalnog šampiona.\nDrugi i treći meč finalne serije igrao se na "posed", odlučili su detalji, veća koncentracija. Večerašnju utakmicu će suditi Damir Javor, Sašo Petek i Luka Kardum.\n"Probaćemo da damo sve od sebe da dođemo do pete utakmice. Ovo traži mnogo energije, koncentracije, želje, požrtvovanja. Nije lako. Pre svega igračima, jer su oni akteri i treba da rade iste stvari. Nadam se da će odigrati još jednu dobru utakmicu što se tiče požrtvovanosti, želje i energije", istakao je trener Partizana Željko Obradović.\nImaće ponovo domaćin vetar u leđa sa tribina, ali košarkaši Crvene zvezde učiniće sve da još večeras završe posao u kao retko kada napornoj sezoni. Trener Dejan Radonjić nada se boljim uslovima za igru.\n"Želimo da odigramo dobru utakmicu u okonostima u kojima bi košarka bila na prvom mestu. Tu mislim na uslove za igrače, jer je parket bio izuzetno klizav i predstavljao je zaista veliki problem za sve. Da odigramo još borbenije, još čvršće i dođemo do rezultata koji želimo", najavio je trener Zvezde Dejan Radonjić.\nPlejmejker crveno-belih Stefan Marković nada se da se neće ponavljati viđene scene sa klizavim parketom:\n"Očekuje nas još jedna utakmica u rasponu manjem od 48 sati u ovoj seriji. Želimo da odigramo čvrstu utakmicu, sa mnogo energije i nadam se da će uslovi biti dobri jer je klizav parket zaista bio problem svima koji su na njega izašli u sredu uveče".\nEventualna majstorica zakazana je za ponedeljak 6. juna od 20.00 časova uz prenos na TV Arena 1 Premium.


Vučić u Skupštini predstaviće izveštaj o pregovorima u Briselu\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić predstaviće danas poslanicima u Skupštini Srbije izveštaj o dijalogu Beograda i Prištine.\nOG: Nekoliko sela bez struje zbog nevremena\nCentralno Kosovo je tokom jučerašnjeg dana pogodilo snažno nevreme, praćeno olujnim vetom, kišom i gradom. Usled nevremena nekoliko sela u opštini Gračanica od sinoć su bez struje.\nVučić: Nije nam potreban zamrznut konflikt, naš narod želi pregovore\nSrpskom narodu na Kosovu nije do zamrznutog konflikta, oni žive neuporedivno teže od ljudi u ostatku Srbije i žele da pregovori postoje, rekao je predsednik Aleksandar Vučić, koji na posebnoj sednici Narodne skupštine predstavlja izveštaj o dijalogu Beograda i Prištine.\nNovinarka Gordana Suša preminula je danas posle duge i teške bolesti u 75. godini života, potvrđeno je za portal Nova.rs.\nMisija Evropske unije za vladavinu prava na Kosovu (Euleks) saopštila je da nikada nije predala nijedan predmet ratnih zločina srpskim organima tužilaštva, niti se odrekla ovlašćenja nad istražnim spisima i predmetima.\nTropsko leto, temperatura do 39 stepeni\nVreme će danas na Kosovu biti sunčano i veoma toplo, prema Hidrometeorološkom zavodu najviša dnevna temperatura dostići će 39. podeljak na Celzijusovoj skali.\nPetković: Zahvaljuljući snažnoj Srbiji mi smo u satnju da pomažemo narodu na Kosovu\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić održao je juče u Skupštini Srbije istorijski govor zasnovan na racionalnom, odgovornom, ali pre svega državotvornom promišljanju i odnosu prema pitanju Кosova i Metohije, ali i srpskom nacionalnom pitanju uopšte, poručio je direktor Kancelarije za KiM Petar Petković.\nERP: Obnova svetinja u Kosovskom Pomoravlju dogovorena sa UNDP\nPovodom nedavne izjave kosovskog ministra kulture, omladine i sporta, Hajrula Čekua, da su "u programu restauracije kulturnog nasleđa tri pravoslavne crkve", iz Eparhije raško-prizrenske i kosovsko-metohijske naglašavaju da nije bilo nikakvog sastanka i dogovora sa institucijama u Prištini u vezi sa obnovom manastira Draganac, crkve Svete Bogorodice u Kosovskoj Kamenici i manastira Tamnica.\nAljbin Kurti će se danas sastati sa Emanuelom Makronom u Parizu, a tema o kojoj će razgovarati trebalo bi da bude dijalog Prištine i Beograda.\nMakron: Pozivamo Kosovo i Srbiju da postignu sporazum\nPredsednik Francuske Emanuel Makron izjavio je večeras u Parizu da će njegova zemlja nastaviti podršku Kosovu i istovremeno je pozvao Kosovo i Srbiju da pronađu rešenje i postignu sporazum.\nSrpska lista se zahvalila Vučiću na jučerašnjem izlaganju\n"Srpska lista u ime srpskog naroda sa Kosova i Metohije izražava neizmernu zahvalnost predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću na svemu izrečenom na jučerašnjoj sednici Narodne skupštine Republike Srbije, za sve što radi svakoga dana za srpski narod na Kosovu i Metohiji, kao i na bespoštednoj borbi, u nemogućim uslovima, za bolji život naših građana", saopšteno je iz ove partije.\nOsmani u Austriji zatražila viznu liberalizaciju za Kosovo\nPredsednica Kosova Vjosa Osmani sastala se u okviru posete Austriji sa kancelarom Sebastijanom Kurcom. Kako se navodi u saopštenju Predsedništva, Osmanijeva je zatražila podršku procesu liberalizacije viza, kao i jačanja međunarodnog subjektiviteta Kosova.


Leto kulture otvoreno u Pionirskom parku – GRAD Kruševac\nNaslovna » Kultura » Leto kulture otvoreno u Pionirskom parku\nProgramom za najmlađe na kružnoj sceni Pionirskog parka, Kulturni centar Kruševac otvorio je ovogodišnju manifestaciju „Leto kulture“. Od sinoć radi i rekonstruisani objekat Dečijeg centra, nekadašnjeg Doma Abrašević, a do kraja jula na različitim prostorima u gradu očekuje nas više koncerata, pozorišnih predstava, pesničkih susreta, te tradicionalna Belovodska rozeta koja će ove godine pripasti Ljiljani Habjanović Đurović.\n– Bilo nam je zadovoljstvo da pripremimo ovaj program za naše najmlađe, jer smo svi sa nestrpljenjem iščekivali događaje koje ćemo organizovati u u ovako sređenom, novom ambijentu Pionirskog parka – rekla je Violeta Kaplarević, direktorka KCK, otvarajući program kojim Kulturni centar započinje ovogodišnju manifestaciju „Leto kulture“. Naglasila je i da će novootvoreni rekonstruisani objekat u Pionirskom parku sugrađanima ponuditi iste sadržaje kao i prethodni, mesto gde mogu popiti kafu, ali i igraonicu i prostor za dečije programe.\nNa letnjoj sceni u Parku posetioci, pre svega mališani i njihovi roditelji, imali su priliku da pogledaju nastupe baletske sekcije Centra, državne prvake plesnog kluba „Kruševac“, i beogradsku pozorišnu trupu „Suncokreti“ sa predstavom „Cirkus“. Najmlađe su zabavljali i animatori sa maskotama popularnih crtanih junaka.\nInače, tokom jula u programu Kulturnog centra je dosta događaja na različitim prostorima u gradu. U Dečijem centru Pionirskog parka planirana je i dečija predstava „Cvrčak i mrav“,19. jula, a na kružnoj sceni koncert grupe Pavle Panin, dan ranije.\nNa letnjoj sceni Kultrurno prosvetne zajednice u Zakićevoj, već večeras nas očekuje koncert grupe „Cave Dogs“, u sredu 24. jula nastrupiće kruševačke mlade rok grupe, dan kasnije na programu je pesnička slava – Bogorodica trojeručica, a poslednji dan jula rezervisan je za koncert rok grupe „Crvi“.\nKlub Kulturnog centra će 11. jula ugostiti „Enigma acoustic band“, sutradan je na programu manifestacija „Pet pesnika i vi“ Poezije SRB, dok će u Beloj Sali sutra biti održana pozorišna predstava „Bliski stranci „ po tekstu Paola Đenovezea i u izvođenju ATP „Čkalja“.\nNa programu Leta kulture u julu su još i klavirski koncert Milkice Radovanović i Milene Popović sa gostima, u Mozaik Sali, u subotu, dok će na Platou ispred Doma sindikata 20. jula biti održan nedavno odložen koncert Dragice Radosavljević Cakane, a 26. jula dečiji program „Kulturu diši – maskote i slatkiši“.\nU ponedeljak, 8. jula se otvara vajarska i mozaička kolonija „Belovodske rozete“ koje će trajati do 14. jula. Završna svečanost ove manifestacije je 13. jula u amfiteatru u centru Bele Vode, kada će ovogodišnja Belovodska rozeta biti uručena Ljiljani Habjanović Đurović.\nDo kraja jula održaće se i tradicionalni programi: Dani svetog Jovana u Trmčaru, Dani Ognjene Marije u Krvavici, te „Bistričko kolo“ u Dvoranu.\nProgramom za najmlađe na kružnoj sceni Pionirskog parka, Kulturni centar Kruševac otvorio je ovogodišnju manifestaciju „Leto kulture“. Od sinoć radi i rekonstruisani objekat Dečijeg centra, nekadašnjeg Doma Abrašević, a do kraja jula na različitim prostorima u gradu očekuje nas više koncerata, pozorišnih predstava, pesničkih susreta, te tradicionalna Belovodska rozeta koja će ove godine pripasti Ljiljani Habjanović Đurović. - Bilo nam je zadovoljstvo da pripremimo ovaj program za naše najmlađe, jer smo svi sa nestrpljenjem iščekivali događaje koje ćemo organizovati u u ovako sređenom, novom ambijentu Pionirskog parka – rekla je Violeta Kaplarević, direktorka KCK, otvarajući program kojim Kulturni centar započinje…\nkultura leto park\t2019-07-04\nTag : kultura leto park\nPrethodni : Predstavnici Grada u poseti prošlogodišnjem dobitniku Vidovdanskog priznanja\nSledeći : Otvorena kancelarija Pokreta slobodnih građana u Kruševcu\n13. aprila 2021., 10:17


Mustafa: Sporazum o demarkaciji uskoro pred Skupštinom\nPremijer Kosova Isa Mustafa\nPremijer Kosova, Isa Mustafa, izjavio je u sredu da će se sporazum o demarkaciji ubrzo proslediti Skupštini na ratifikaciju, a da će se pre toga održati razgovore sa svim akterima na lokalnom i centralnom nivou, uključujući i opoziciju.\n„Još uvek ne mogu reći za koliko dana će to da se desi“, kazao je Mustafa.\nOn je dodao da se već u sredu sastao sa gradonačelnicima opština koje se nalaze na granici sa Crnom Gorom i od njih zataržio da argumentuju ukoliko smtraju da je teritorija Kosova ugrožena ovog sporazuma, te i predloge kako najbolje rešiti pitanje tamošnjih stanovnika koji su tu teritoriju koristili za ispašu.\n„Razgovaraću i sa opozicijom pre nego što pitanje prosledimo Skupštini. Potrudićemo se da iscrpimo svaki mogući argument kako se ovo pitanje ne bi politizovalo, već rešilo na osnovu argumenata“, poručio je Mustafa.\nOn je dodao da će razgovarati i sa Srpskom listom ali naglasio da neće pristati na nikakve uslove, bez obzira da li ih ima i koji su.\n"U interesu je zemlje da se internacionalizuju državne granice sa susednim zemljama", naveo je premijer Kosova.


NAŠA MORALNA OTUPELOST\nJedan narod pre nego što propadne otupi, govorio je čuveni ruski anarhista Mihail Bakunjin. Da li smo mi danas došli do te granice kada je moralni relativizam postao način ponašanja, a osećaj za elementarnu solidarnost i moralnu odgovornost sve više nestaje iz naših života?\nKao da se više niko ne seća i ne pominje stid, tu prezrenu reč kao prvu branu pred sve razornijom navalom prostaštva. Moralna otupelost i gotovo neverovatna ravnodušnost pred gotovo svakodnevnim slikama nasilja i brutalnog maltretiranja učenika u našim školama postaju alarmantni. Ova pojava je posebno došla do izražaja u Novom Sadu i Pirotu u reakcijama roditelja dece koja su učestvovala u maltretiranju školskih drugova. Čak se mogao čuti stav nekih roditelja, koji su bili veoma uzdržani u osudi ponašanja svoje dece, da se nasilje nije ni dogodilo u školskom dvorištu, kao da to menja suštinu događaja i izmešta ih iz zone moralne i zakonske odgovornosti.\nJedina burna reakcija roditelja bila je zato što su ovi brutalni primeri nasilja dospeli u javnost i zato što njihova nestašna deca neće moći da se pojave u punom sjaju na proslavi male mature. Izuzetak je majka devojčice iz Pirota, koja je imala dovoljno građanske hrabrosti i morala da osudi nedolično ponašanje pre svega svoje ćerke, pa onda i svih ostalih aktera ovih sramnih dešavanja.\nProsto je neverovatno da u burnim reagovanjima roditelja nije bilo nijedne reči saosećanja za žrtve maltretiranja, nijedne reči prekora za neprilične postupke njihove dece. Ovakvo ponašanje samo svedoči o tome da se u našem društvu već prešla ona granica moralnih obzira i sledi raspad moralnog ustrojstva, na kojem i počiva svako stabilno društvo. Međutim, ovi gotovo svakodnevni slučajevi nasilja govore nam o tome da su već poodmakli procesi razgradnje moralnih uzora i normi, da nestaje osećanje pristojnosti i solidarnosti, i da se društvo kreće u pravcu neke vrste prirodnog stanja u kome važi zakon jačeg i bezobzirnijeg.\nAko roditelji ne osećaju odgovornost i stid zbog ovakvih postupaka njihove dece, šta možemo očekivati u budućnosti kada su već sad izgubili osećaj za moralne principe? Ovakvo ophođenje se sasvim uklapa u dominantnu medijsku sliku u kojoj je prevagu odavno odnelo tabloidno veličanje nasilja i brutalizacija svakodnevnog života. Pojedini mladi ljudi se uklapaju u ovako ponuđenu sliku sveta, koja podrazumeva nasilje kao sastavni deo prilika u kojima živimo. Nasilje je inače u percepciji savremene slike sveta postalo normalno i poželjno, budući da se neprestano glorifikuje i predstavlja kao obrazac prihvatljivog ponašanja i ulaznica za surovi svet odraslih, u kome nema mesta za razumno rešavanje čak i slučajnih konflikata.\nJedno od veoma važnih pitanja je i ko su danas aktuelni uzori za naše mlade ljude, ideali u koje veruju i koji ih inspirišu. Estradizacija i banalizacija našeg društvenog i političkog života doveli su do toga da se uzori danas traže u fabrikovanim medijskim junacima, koji su oličenje ispraznosti, primitivizma i odsustva elementarne kulture i pristojnosti. U današnjem društvu ne funkcionišu toliko potrebni racionalni autoriteti. Zato i ne možemo da se moralizatorski iščuđavamo što se pojavljaju okrutni i bezosećajni mladi ljudi.\nSigurno je da ne treba uopšteno govoriti o stasavanju čitave generacije koja se priklanja glorifikaciji nasilja jer bi to bila još jedna od politikantskih mistifikacija, u čemu ne oskudeva naš javni i društveni prostor. Ovi slučajevi su dovoljan povod da se zapitamo kada će naše društvo preduzeti efikasne mere da bi se promenio ovaj sve dominantniji „kulturni“ obrazac. Da li jedno društvo može da funkcioniše i opstane ako smo ostali bez duše i ne marimo za tuđu patnju, kako kaže pisac Vidosav Stevanović. Još jednom se potvrdilo staro pravilo da ko seje vetar, taj žanje oluju.\n22. maj 2008. godine


Derbi meč 36. kola Linglong Tire Super lige Srbije igra se u Beogradu gde domaći čukarički dočekuje gradskog rivala, ekipu Partizana. Mečevi ovih rivala uvek su izuzetno kvalitetni i zanimljivi, pa nema razloga da tako ne bude i ovoga puta kada nema rezultatskog pritiska.\nDomaćini su tokom aktuelne sezone zabeležili dvadeset pobeda, uz osam remija i sedam poraza, pa sa 68 bodova na svom kontu trenutno zauzimaju 3. mesto na tabeli. U prethodnom kolu su kao gosti poraženi u duelu sa ekipom Napretka, a rezultat je bio 1:0. Gosti su tokom aktuelne sezone zabeležili dvadeset devet pobeda, uz dva remija i četiri poraza, pa sa 89 bodova na svom kontu trenutno zauzimaju 2. mesto na tabeli. U prethodnom kolu su kao domaćini zabeležili pobedu u duelu sa ekipom TSC-a, a rezultat je bio 3:1. Prethodni duel ovih rivala odigran u prvom delu sezone u Humskoj završen je trijumfom ekipe Partizana, a rezultat je bio 1:0. Jedini pogodak je tada postigao mladi Nikola Štulić u 86. minutu susreta.\nDerbi susret 36. kola LInglong Tire Super lige Srbije između Čukaričkog i Partizana igra se u nedelju 09. maja 2021. godine, sa početkom u 16:40 časova. Obezbeđen je direktan televizijski prenos ovog susreta na prvom programu TV Arena sport.


Komesarijat: Nema većeg priliva migranata u Srbiji, primetan je čak i veći odliv\nVesti Autor:N1 Beograd05. mar. 202010:20 > 10:23\nU Srbiji zasad nije registrovan nikakav povećan priliv migranata, a poslednjih dana je čak i primetan veći odliv, kazao je za N1 Nikola Popov iz Komesarijata za izbeglice. Istakao je i da je učešće migranata u broju izvršenih krivičnih dela u Srbiji tek oko pola promila, odnosno 0,06 odsto. Mirjana Milenkovski iz UNHCR-a istakla je da je neophodno rešenje za migrantsku krizu na evropskom nivou, jer nijedna zemlja ne može sama da se izbori sa tim.\nOd kako je Turska otvorila granice, hiljade migranata i izbeglica krenulo je prema granicama Evropske unije. U Komesarijatu za izbeglice kažu da prethodnih dana nije registrovan veći priliv migranata u Srbiju.\nNikola Popov iz Komesarijata za izbeglice kazao je u Novom danu TV N1 da je primetan čak i veći odliv migranata iz Srbije, najverovatnije usled straha od preventivnog zatvaranja granica EU.\nU prihvatnim centrima se trenutno nalazi 5.691 osoba, a van centara oko 650 ljudi koji uglavnom odbijaju da budu smešteni u centrima. „Neki su zaplašeni pričama da bi bili deportovani nazad u Grčku ili Bugarsku, sigurno ima i ljudi na privatnim adresama, u hotelima i hostelima, ili misle da je to isuviše procedure ako bi da nastave put dalje“, objasnio je Popov.\nKazao je da je istina da su većina migranata muškarci, ali da je i to logično budući da migranti na svom putu prolaze kroz desetak država i mlađi muškmarci imaju veće šanse da stignu do cilja. Pritom je to, kako je istakao, slika sa ulica, a u prihvatnim centrima je drugačije, jer su u njima smeštene uglavnom porodice sa decom.\nŠto se tiče građana koji kažu da se zbog migranata ne osećaju bezbedno, Popov ocenjuje da je to „neka subjektivna kategorija“, jer kako je istakao, podaci sa terena ne ukazuju na incidente sa migrantima u smislu napada, razbojništava, tuča i fizičkog povređivanja, već je registrovano nekoliko upada na tuđ posed, s obzirom na to da migranti na svom putu ponekad nađu sklonište u vikendicama ili napuštenim kućama.\n„Prema podacima iz prošle godine, pola promila svih krivičnih dela u Srbiji otpada na migrante – oko 0,06 odsto“, kazao je on.\nUpozorio je i na širenje lažnih vesti ističući da 90 odsto sadržaja o navodnim krivčnim delima migranata na društvenim mrežama nije tačno. Za migrante, dodao je Popov, važe potpuno isti zakoni i procedure kao i za građane Srbije i svako ko je počinio krivično dleo je procesuiran pred sudovima.\nPodsetio je da je tokom osam meseci 2015. i 2016. godine dok je balkanska ruta bila otvorena, krot Srbiju prošlo oko milion ljudi, a da nije registrovan nijedan ozbiljan incident.\n„Uspeli smo da očuvamo red, mir i bezbednost, i da pomognemo ljudima koji su se našli u teškoj i neverovatnoj situaciji“, podsetio je Popov.\nIstakao je da Srbija nije generisala krizu koja izaziva izbegličke talase, i da ne želi da bude deo problema već deo rešenja. Ipak, ne veruje da je rešenje moguće bez dogovora na evropskom nivou.\nO neophodnosti evropske solidarnosti i saradnje u vezi sa migrantskom krizom je u Novom danu TV N1 govorila Mirjana Milenkovski iz UNHCR-a koja je podsetila na neispunjeni dogovor iz 2016. godine o raseljavanju izbeglica. Na kraju je, kako je rekla, raseljeno tek 10 odsto izbeglica.\nIstakla je da se na tri grčka ostrva nalazi preko 36.000 ljudi, a da je kapacitet tamošnjih prihvatnih centara oko 6.000 mesta.\n„Ostrva i Grčka ne mogu biti ostavljeni sami. Potrebna je međunarodna solidarnost, akcija da se pomogne da se ljudi rasele sa ostrva, da mogu da predaju zahteve za azil, da se bolje procesuiraju, i istovremeno da se otvore putevi za preseljenje izbeglica u druge zemlje“, poručila je Milenkovski.\nSrbija se, prema njenim rečima, dobro odnosi prema migrantima i UNHCR je tu da pomogne.\nizbegliceKomesarijat za izbegliceLažne vestimigrantiMirjana MilenkovskiNikola PopovUNHCR


Za fudbal više od 700.000 KM – Zvornik Danas\nNaslovna/SPORT/Za fudbal više od 700.000 KM\nBIJELJINA – Bijeljina je grad sa 67 fudbalskih klubova i 55 fudbalskih terena, a ove godine će iz gradske kase za najvažniju sporednu stvar na svijetu biti izvojeno više od 700.000 KM, navodi se u Programu razvoja sporta koji će biti razmatran na Skupštini grada 6. februara.\nU gradu je registrovano 150 sportskih klubova sa više od 3.000 sportista, a ukupna izdvajanja za sport su 1.650.000 KM ili 3,64 odsto budžeta Bijeljine za tekuću godinu, od čega je 60 odsto izdvajanje za fudbal.\nMeđu ženskim sportskim klubovima, u gradu su dva fudbalska, rukometni i odbojkaški klub, jedan je košarkaški klub mješovitog sastava, a tri sportska kluba okupljaju osobe sa invaliliditetom, odbojkaški, košarkaški i streljački.\nOd sportskih objekata i terena, Bijeljina ima 55 fudbalskih terena, jedan teren za mali fudbal, 37 terena za košarku, šest za basket, 35 terena za rukomet, 29 za odbojku, šest teniskih terena, pet bazena, jednu atletsku stazu, hipodrom, strelište, tri sportske dvorane, 12 školskih sala za fizičku kulturu, kuglanu i Sokolski dom.\nIz gradskog budžeta će ove godine za školski sport biti izdvojeno 10.000 KM, za troškove održavanja Gradskog stadiona i sportske sale u Račanskoj ulici 155.000 KM, a 125.000 KM planiranih za investicije u sportske objekte biće uloženo za nastavak unapređenje infrastrukture na Gradskom stadionu u Bijeljini.\nPrema podacima o ulaganju u sportske klubove, u Bijeljini je nakon fudbala, u koji se ulaže 60 odsto novca iz gradske kase, najpopularniji sport košarka, za koju se izdvaja nešto više od 14 odsto budžetskih sredstava namijenjenih za sport.\nSlijedi odbojka sa ulaganjem oko sedam odsto novca, borilački sportovi iznad šest odsto i rukomet sa ulaganjem oko četiri odsto novca namijenjenog za finansiranje sporta u ovoj godini.\nbijeljina budzet sport sportski klubovi\nDžudisti iz Zvornika na međunarodnom kupu u Vitezu uspješno završili sezonu


Kina o ukidanju VTA turnira: Protivimo se politizaciji sporta – Sport\nKina je saopštila da se protivi „politizaciji sporta“, nakon što je Ženska teniska asocijacija (VTA) suspendovala turnire u toj zemlji posle optužbi teniserke Peng Šuaji da ju je seksualno napastvovao bivši zamenik premijera Džang Gaoli.\nKada je upitan da prokomentariše odluku VTA, portparol ministarstva spoljnih poslova Vang Venbin nije to direktno učinio, ali je ponovio da se Kina „protivi politizaciji sporta“, preneo je Rojters.\nŽenska teniska asocijacija (VTA) suspendovala je turnire u Kini, posle optužbi teniserke Peng Šuaji da ju je seksualno napastvovao bivši zamenik premijera Džang Gaoli.\nMeđunarodni olimpijski komitet (MOK) saopštio je da je održao još jedan video-razgovor sa Peng, nakon prvog razgovora prošlog meseca, u kojem je učestvovao i predsednik te organizacije, Tomas Bah.\n„Delimo zabrinutost mnogih ljudi i organizacija o stanju i bezbednosti Peng Šuaji. Zbog toga je u sredu tim MOK-a razgovarao putem video-linka sa njom još jednom“, naveo je MOK.\nRojters ističe da je Peking u velikoj meri ostao nem na optužbe Peng i blokirao je diskusije na ovu temu na internetu.\nNovine „Global tajms“ na engleskom, koje su pod okriljem lista „Pipls dejli“ vladajuće Komunističke partije, kritikovale su danas VTA, optuživši tu organizaciju da je „uvela politiku u ženski tenis“ i da služi kao poluga zapadnom javnom mnjenju.\n„VTA je izdajnik olimpijskog duha. Neke snage na Zapadu podstiču na bojkot protiv Zimskih olimpijskih igara u Pekingu 2022 godine“, naveli su iz „Global tajmsa“ na Tviteru.


Jedan od većih problema koji utiču na stanje u kome se srpska ekonomija nalazi, jeste fiktivni ili namerni stečaj. Ukratko – osnuje se firma, nagomilaju dugovi, proglasi banrot, a kratkih rukava ostane i država koja ne može da naplati poreski dug i poverioci.\nStroge kazne za ovaj lanac prevare, iako su formalno uvedene uz bombastične najave, očigledno, nisu imale mnogo uticaja.\n„Kod mene su posledice drastične“, kaže Radovan Lemajić, vlasnik firme „Magic fruit“, kompanije za preradu voća sa potencijalno uspešnom idejom za proizvodnju voćne paste za sladolede.\nVeć godinama međutim ne rade, jer se nalaze u blokadi.\nKompanija je, prema Lemajićevim rečima, nastala u saradnji sa još jednom firmom. Međutim, pre nego što je partner uneo imovinu u zajednički posao, partnerska firma je prvo privatizovana, a potom su, kako Lemajić tvrdi „izmislili neki stečaj, koga, mislim, nije trebalo da bude“.\nNovi vlasnik je, nastavlja Lemajić, izvukao određenu korist od preduzeća koje je kupio, a potom proglasio stečaj. Koje god da su okolnosti bile iza tog bankrota – realni razlozi ili namera, tek kompanija našeg sagovornika je postala posredna žrtva. Već godinama ne radi, a uložena oprema, stoji i propada.\n„Sve što sam od opreme uložio, i dan danas stoji i rđa. Dakle, negde oko 150.000 evra opreme, recepture i imovine, rđa“, kaže Radovan Lemajić i dodaje da partnera sada ni ne može da izbriše iz Agencije za privredne registre, kako bi odblokirao biznis.\n„U APR-u mi kažu – vi ih tužite. Kako da ih tužim kada su otišli u stečaj, više i ne postoje. Možda i postoji neki način, ali ja trenutno ne mogu da ih izbrišem iz APR-a“, objašnjava.\nNaš sagovornik i njegov biznis koji je mogao da ima lepu budućnost, jedna su od mnogih žrtava tuđeg bankrota. Mnogo češći slučaj je da firma jednostavo ne može da naplati svoja potraživanja jer je kompanija sa kojom su sarađivali otišla u stečaj, koji je, kako se ispostavlja, često bio samo fiktivan, jer isti vlasnik uskoro ponovo registruje novu firmu, kao da stare i zadužene nikada nije ni bilo.\nI kroz proces privatizacije je bilo primera da neko kupi preduzeće, zaduži ga na ime raznih poslova i kredita, novac i opremu prebaci u svoju drugu firmu, a zaduženu otera u stečaj. Pojedini su jedino iz tog razloga i ulazili u ceo postupak kupovine preduzeća.\nTakozvani lažni stečaj je inače jedan od najrasprostranjenijih oblika finansijske nediscipline sa kojom se suočava ekonomija Srbije, a ukratko, funkcioniše ovako – preduzeće se registruje kod Agencije za privredne registre, započne se biznis, stekne finansijska korist za vlasnike, naprave se dugovanja prema poveriocima i na kraju - proglasi bankrot.\n„Samo je u periodu od 2008. do kraja 2014. godine zabeleženo preko 19.200 slučajeva različitih prevara, gde su otvarane takozvane 'tašna-mašna' ili fantomske firme“, kaže nam Dragoljub Rajić, direktor Mreže za poslovnu podršku.\n„Preko njih (tašna-mašna firmi) naručivane su robe i usluge od strane firmi koje savesno posluju na tržištu, a zatim su te fantomske firme u kratkom roku zatvarane, a lica koja su te firme otvarala su nestala. Uzeli su, naravno, tu robu koju nikada nisu platili i na taj način su za tih šest godina napravili preko 300 miliona evra štete savesnim privrednim subjektima u Srbiji“, objašnjava Rajić.\nŠtetu trpe i država i budžet\nPrivrednici nisu jedini koji trpe štetu. Trpe ga i država i budžet, jer iza onih koji odu u stečaj ostaje nenaplativ poreski dug.\nTako je, prema podacima Poreske uprave iz poslednjeg dana septembra 2014. godine, bilo nenaplativo oko 3,5 milijardi evra poreskog duga. Kao glavni razlog nenaplativosti poreznici su naveli stečajeve firmi, ugašena i brisana preduzeća iz registra i privatizaciju.\nZato je u zemljama s uređenim ekonomskim sistemima, ukazuju naši sagovornici, praksa da neko ko je iza sebe ostavio dugove, bez ikakvih problema otvori novu firmu - gotovo nezamisliva.\nKod nas, međutim, za to očigledno ne postoje ozbiljne sankcije, kaže Nebojša Atanacković, predsednik Unije poslodavaca Srbije.\n„Kod nas neko napravi stečaj svoje firme, ostane dužan drugim firmama i državi, a onda vrlo lako otvori novu firmu. Pri tome je vrlo interesantno da mi imamo više od 25.000 firmi koje nemaju zaposlene. Dakle, vlasnik, osnivač firme, je i jedini zaposleni, najčešće bez imovine koju bi stavio u garanciju“, kaže Atanacković.\nFiktivni bankrot nije nova boljka u poslovnom svetu Srbije. Još davne 2011. godine, država je, kako je delovalo, bila rešena da toj prevari stane na put. Tadašnju najavu promene Krivičnog zakonika Srbije, koja će namerno odvođenje firme u stečaj tretirati kao krivično delo, a za koje će se izricati i zatvorska kazna i oduzimati imovina, pratili su i bombastični novinski naslovi poput - ’Za namerni stečaj direktor ide u zatvor’ ili ’Za namerni stečaj i bez imovine’.\nIzmene su usvojene, ali šta se dogodilo u praksi?\n„To je jedan od brojnih primera da je problem sagledan, ali jednostavno nije bilo dovoljno snage, ozbiljnosti i odlučnosti da se on do kraja realizuje“, kaže Nebojša Atanacković iz Unije poslodavaca Srbije.\n„Pre ili kasnije mi moramo da stanemo na put takvim aktivnostima, jer smo suviše siromašni da bi dalje dozvoljavali gubitke te vrste“, dodaje.\nDržava je od skoro pokrenula jednu novu inicijativu koja bi trebalo da zaustavi ovaj vid prevare. Na sajtu Agencije za privredne registre od 1. juna je objavljena lista vlasnika, direktora i ostalih rukovodećih organa preduzeća koji su kažnjavani zbog krivičnih dela i prekršaja.\nI ovde međutim postoji potencijalni problem - podaci onih koji su zbog dugovanja zatvorili jednu, pa otvorili drugu firmu, ne postoje ukoliko nisu osuđivani, o čemu ćemo detaljnije pisati u narednim danima.\nSrbija: Policijski pritvor za osumnjičene zbog "Galenike"


Članovi odbora kulture u ustanovama kojima je osnivač grad Novi Sad, počeli su sa priprema na izradi novog teksta Kolektivnog ugovora za ustanove kulture čiji je osnivač grad Novi Sad.Članovi odbora oformirali su Radnu grupu koja nastoji da novi tekst KU prilagodi sa izmenama i dopunama postojećeg, gde bi se izbegle sva moguća kršenja ili osporavanja prava zaposlenih u ustanovama kulture. Inače, najveći problem zaposlenih u ustanovama kulture jeste pribegavanje posodavaca na zapošljavanje po Ugovoru o privremenim i povremenim poslovima, gde se zaposlenom uskraćuju mnoga prava i stalna je prisutnost nesigurnosti kod istih. U takvim slučajevima načešće se dešava da zarade kasne ili se isplaćuju nakon više meseci. Upravo sa novi tekstom KU pokušaće se što je više moguće pomoći i proizvesti način rešavanja problematike tako zaposlenih.\nDana 30. novembra 2012.godine zaključen je Sporazum o produženom roku važenja posebnog kolektivnog ugovora za zaposlene u ustanovama kulture čiji je osnivač Republika Srbija. Važenje Posebnog kolektivnog ugovora je produženo za rok od naredne tri godine. Tekst Sporazuma i Posebnog kolektivnog ugovora možete videti ovde.\n09. maja 2012. godine počeo je jednočasovni štrajk upozorenja zaposlenih, čime su zaposleni zatražili poštovanje svojih profesionalnih i radnih prava, dostojanstva, kao i izmenu sistematizacije, bolju organizaciju rada i poboljšanje uslova rada.Nakon završenih pregovora u vezi sa zahtevima zaposleniih u UJ Balet u Srpskom narodnom pozorištu u Novom Sadu, upravnik SNP, Štrajkački odbor UJ Balet i predstavnici sindikata dana 22.05.2012. godine prekinuli su štrajk potpisivanje SPORAZUMA.\nGradski odbor sindikata radnika Kulture održao je sednicu 22. marta 2012. godine informišući članove odbora o nominovanom članu odbora, za dodelu Prvomajske nagrade u 2012. godini.Nominovana ispred ustanove u kojoj je zaposlena je Danica Filipović iz Gradske biblioteke.Svojim sindikalnim radom i zaslugama pre svega u kolektivu gde je provela ceo svoj radni vek, Danica Filipović je poznata i po velikoj kolegijalnosti i sindikalnoj solidarnosti.Na sednici je predloženo i dogovoreno da Gradski odbor Kulture i Gradski odbor uprave, pravosuđa i društvenih organizacija grada Novog Sada i južno bačkog okruga sačine Sporazum o udruživanju radi zajedničkog delovanja prema gradu Novom Sadu kao osnivaču i poslodavcu na poboljšanju materijalnog položaja zaposlenih u ove dve oblasti, gde se potpisnici Sporazuma obavezuju da će se međusobno podržavati i zajedno preduzimati sve sindikalne mere u svrhu ostavrivanja zajedničkih ciljeva.\nUpriličena je na sednici i dodela priznanja u vidu Diplome za sindikalni rad Tomislavu Markovinoviću i Danilu Kabiću.\nTomislav Marinković, dugogodišnji sindikalni aktivista, nekada predsednik Sindikalne organizacije zaposlenih u Pozorištu mladih u Novom Sadu.\nDanilo Kabić, pomoćnik urednika "Enciklopedije Novog Sada", o njemu govore i dela o Dostojevskom.Dugogodišnji je sindikalni aktivista, zaposlen u Gradskoj bioblioteci u Novom Sadu i svako je neko kome s razlogom se dodeljuje Diploma za sindikalni rad.


Istinski 3D prikaz slike bez upotrebe ekrana | blog\nTako imamo televizore za koje su potrebne posebne naočare da bi doživeli 3D efekat, ili je potrebno da korisnici sede pod odgovarajućim uglom ispred televizora. Svaka od tehnologija koja je primenjena kod televizora za postizanje 3D efekta ima svojih prednosti i mana, od kojih neke mogu izazvati nelagodnost kod ljudi koji gledaju 3D video. Međutim zahvaljujući tehnologiji koja koristi laser za formiranje 3D slike, televizori nam možda više neće ni biti potrebni kako bi uživali u 3D videu i igrama.\nKompanija iz Japana, Burton Inc., demonstrirala je novi, istinski 3D prikaz koji koristi laser za kreiranje osvetljenih tačaka na željenim mestima u prostoru ili pod vodom. Ova tehnologija prvi put je objavljenja 2006. godine, i razvijena je u zajedničkoj saradnji između kompanije Burton Inc, Nacionalnog instituta za naprednu industrijsku nauku i tehnologiju (AIST- the National Institute of Advanced Industrial Science and Technology) i Univerziteta Keio. Slika se formira fokusiranjem laserskog svetla da bi se izazvalo pobuđenje plazme iz kiseonika i nitrogena u vazduhu. Istraživači navode da je ovo prva tehnologija na svetu koja prikazuje slike bez ograničenja ekrana.\n"Većina savremenih 3D uređaja projektuje slike na 2D ekran, i putem optičke iluzije prikazuju 3D sliku. Ali ovaj uređaj zapravo prikazuje slike u vazduhu, tako da odlika ovog uređaja jeste da omogućuje da se 3D objekti prirodno vide".\nOvaj sistem može da kreira oko 50,000 tačaka u sekundi sa brzinom frejmova (brojem slika u sekundi) od 10-15 fps. Ali istraživači rade na poboljšanju brzine frejmova od 24 do 30 frejma u sekundi.\nNa demonstraciji, za kreiranje slike, upotrebljen je zeleni laser koji isijava u vodu odozdo. Prikaz u boji je takođe moguće postići kombinacijom crvenih, zelenih i plavih lasera, dok upotrebom laserskog izvora sa većom izlaznom snagom, slike se mogu prikazati i u vazduhu.\nIako je potrebno još vremena da ova tehnologija sazri kako bi zamenila naše 2D ekrane, istraživači veruju da će prva primena ove tehnologije biti za digitalnu signalizaciju. Takođe, zahvaljujući tome što ovaj sistem čini da 3D objekti izgledaju prirodno, može se iskoristiti za analiziranje 3D objekata, i ako se poboljša preciznost, ovaj tehnologija bi se mogla iskoristiti i u zdravstvu.


Revizija: Uprava ERS-a sakrila milionski gubitak | Herceg Televizija Trebinje\nIzvor: Capital.ba | Datum:12.12.2018.\n„Elektroprivreda RS“ završila je prošlu godinu sa gubitkom od 52,8 miliona KM, ali u stvarnosti on je mnogo veći jer uprava nije otpisala zbog zastare nenaplativa potraživanja članica holdinga. Kakva je finansijska situacija u “Elekroprivredi RS” pokazuju ogromna potraživanja od kupaca, koja su na kraju prošle godine iznosila 436,3 miliona od čega više od polovine nije naplativo, ali i činjenica da su tekuće obaveze pojedinih zavisnih preduzeća premašile njihovu tekuću imovinu.\nSve ovo utvrdila je revizorska kuća "Grant Thornton" koja je „Elektroprivredi“ dala mišljenje sa rezervom. Iako su najviše zamjerki imali na račun „Elektrokrajine“, ni za ostala preduzeća u okviru ERS nisu imali riječi hvale.\nRevizori su, između ostalog, naveli da su ukupna bruto ERS potraživanja od kupaca na kraju 2017. iznosila 436,3 miliona KM, ali da se oni nisu mogli uvjeriti u validnost dobrog dijela tih potraživanja, odnosno ukupno 275,1 miliona KM potraživanja.\n„Potraživanja „Elektrokrajine“ za koja postoje indikacije materijalno značajnog obezvređenja, bazirana na starosnoj strukturi, a za koja ovo preduzeće nije izvršilo nikakvu rezervaciju, iznose 54,7 miliona KM. Shodno tome, troškovi obezvređenja su manje iskazani, a rezultat poslovanja i neto iznos ovih potraživanja su više iskazani za 54,7 miliona KM. Ovo preduzeće nije izvršilo ni priznalo rezervaciju za dugoročni dio potraživanja koji se odnosi na reprogram, medijacije i presude u iznosu od 37,1 milion KM, za koja, takođe, postoje indikacije materijalno značajnog obezvređenja. Shodno tome, rezultat poslovanja je iskazan više iskazan za taj iznos“, navodi se u izvještaju.\nRevizori su skrenuli pažnju i na milionski teške sporove koji se vode protiv članica holdinga, a za koje nije u potpunosti rezervisan novac.\n„Procijenjeni potencijalni efekat takvih sporova iznosi 157,9 miliona KM, a ukupan iznos priznatih rezervacija potencijalnih gubitaka po osnovu sudskih sporova iznosi 4,7 miliona KM. Rukovodstvo holdinga i zavisnih preduzeća smatra da je priznati iznos rezervacija zadovoljavajući u datim okolnostim“, dodaje se u izvještaju.\nTu je i arbitraža teška 1,48 milijardi KM koju je protiv RiTE „Ugljevik“ pokrenulo „Elektrogospodarstvo Slovenije“.\nInterna dugovanja dostigla 370 miliona KM\nRevizori su i ovaj put upozorili na računovodstvenu politiku holdinga prema kojoj se ne vrši ispravka potraživanja koja proističu iz međusobnih odnosa zavisnih preduzeća ističući da su ta potraživanja na kraju prošle godine iznosila 369,4 miliona KM.\nIstakli su i da su kod pojedinih zavisnih preduzeća tekuće obaveze značajnije premašile njihovu tekuću imovinu.\n„Nemogućnost naplate internih potraživanja i uopšte nedostatka obrtne imovine može nepovoljno uticati na sposobnost redovnog izmirivanja obaveza pojedinih članica i holdinga“, zaključuju.\nEkonomski analitičar Predrag Duduković kaže za Capital da je u poslovanju ERS dosta stvari nejasno i nedorečeno, jer se dugi niz godina ne zna pravo stanje u ovom preduzeću.\n„Kao što su revizori naveli, pitanje je da li je gubitak toliki koliki su oni prikazali. Revizori kažu da je vjerovatno veći, a bilo kakav gubitak za preduzeće koje ima takve kapacitete nije prihvatljiv“, kazao je Duduković i dodao da je veoma upitno koliko je uopšte naplativo potraživanja ERS jer su to dugovanja koja se godinama vuku.\nOn je istakao da će vjerovatno u narednim godinama biti mnogo manje naplaćeno nego što to rukovodstvo ERS očekuje.\nNaglasio je da je pored ispravke potraživanja, bitna stavka koja može predstavljati veliki problem za ERS i tužba Slovenaca protiv RiTE „Ugljevik“, te podatak koji su iznijeli revizori da neke članice holdinga imaju veće obaveze od imovine.\n„To, praktično, znači da je ta članica pred stečajem“, kazao je on.\nZaposleni u prehrambenoj industriji i Uprava preduzeća povodom kontinuiranog plasiranja laži i uvreda od strane narodnog poslanika Nebojše Vukanovića u Skupštini Republike Srpske daju sledeće saopštenje:


Uhapšen organizator grupe koja je sekla telefonske kablove - SDCafe.rs\nHome\tInfoHronika\tUhapšen organizator grupe koja je sekla telefonske kablove\nUhapšen organizator grupe koja je sekla telefonske kablove\nPripadnici policije u Smederevu uhapsili su S. M. (38) iz Novog Beograda i odredili mu zadržavanje do 48 sati, zbog sumnje da je organizovao višečlane grupe koje su sekle telefonske kablove U Smederevu.\nPripadnici policije u Smederevu uhapsili su S. M. (38) iz Novog Beograda i odredili mu zadržavanje do 48 sati, zbog sumnje da je organizovao višečlane grupe koje su sekle telefonske kablove u Smederevu, saopštio je danas MUP Srbije.\nKako se navodi u saopštenju, grupe koje je organizovao S. M. su u noći 6. i 7. jula, na više lokacija posekli podzemne telefonske kablove, čime je nekoliko hiljada korisnika usluga Telekoma ostalo bez telefonskog signala, internet usluga i IPTV televizije.\nPreduzeću Telekom Srbija naneta je materijalna šteta od više miliona dinara.\nNakon isteka zadržavanja, osumnjičeni će biti sproveden osnovnom javnom tužiocu u Smederevu, a policija je na tragu ostalim članovima te grupe, navodi se u saopštenju.\nKubik vode kao flaša piva\nZavršen Prvi memorijal „Zoran Popović Pop“\nVetar: 19km/h NW\nPotpisana “Deklaracija o zajedničkoj borbi za naše Smederevo”\nRibarske mreže i alati – neko alovom a neko bućkom!\nOtvoreno klizalište na glavnom gradskom trgu u Smederevu\nDanas ističe rok za obnovu registracije poljoprivrednih...\nOsuđen na 12 godina zbog ubistva supruge...\nBratimljenje sa Turcima


Eskobar: Kosovo da ispoštuje obaveze - JUGPRESS\nEskobar: Kosovo da ispoštuje obaveze\nZamenik pomoćnika državnog sekretara SAD i izaslanik američkog predsednika za Zapadni Balkan Gabrijel Eskobar izjavio je da se Vlada Kosova obavezala da formira Zajednicu srpskih opština i da Amerika očekuju da Кosovo i Srbija ispoštuju preuzete obaveze.\nOn je u intervjuu za Reporteri naveo i da SAD pozivaju Vladu Kosova da sprovede odluku Ustavnog suda i izvrši uknjižbu zemljišta na manastir Visoki Dečani.\nVlada Kosova obavezala se da će imati Zajednicu srpskih opština, a SAD ne diktiraju i neće diktirati šta ona treba da radi i koje treba da budu njene nadležnosti, jer je to suverena odluka koju Vlada Kosova mora da donese, kazao je Eskobar.\nOn je istakao da postoji mnogo modela koji funkcionišu, uključujući više modela koji bi omogućili bolju lokalnu koordinaciju bez drugog nivoa vlasti ili izvršne vlasti, a pozvao je Vladu Kosova da ih pažljivo razmotri.\nNa pitanje da li očekuje da će Kosovo ispuniti zahtev državnog sekretara Entonija Blinkena i sprovesti odluku Ustavnog suda iz 2016. o vraćanju zemljišta manastiru Visoki Dečani, Eskobar je naveo da je stav SAD bio jasan i uporan.\nU tom slučaju se radi o vladavini zakona, a ne o etničkoj, političkoj ili verskoj pripadnosti. I dalje pozivamo Vladu da sprovede odluku Ustavnog suda iz 2016. godine i da uknjiži zemljište. Poštovanje sudskih odluka nije stvar koju neko bira i svakako nije stvar pregovora ili cenkanja, poručio je Eskobar, prenosi Kosovo onlajn.


10 najboljih hotela u blizini: Fondazione Zegna - TripAdvisor\nNajbolji hoteli u blizini: Fondazione Zegna, Trivero\nVia Guglielmo Marconi 23, 13835 Trivero, Italija\nČitajte komentare o: Fondazione Zegna\n334 hotela su u krugu od 50 km od: Fondazione Zegna\nFiltrirajHoteli50 km od lokacije Fondazione Zegna\n5,5 km od: Fondazione Zegna\nBr. 1 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.302 hotela u Fondazione Zegna\n12,5 km od: Fondazione Zegna\nBr. 2 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.302 hotela u Fondazione Zegna\n14,4 km od: Fondazione Zegna\nBr. 3 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.302 hotela u Fondazione Zegna\n14,7 km od: Fondazione Zegna\nBr. 4 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.302 hotela u Fondazione Zegna\n14,8 km od: Fondazione Zegna\nBr. 5 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.302 hotela u Fondazione Zegna\n15,3 km od: Fondazione Zegna\nBr. 6 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.302 hotela u Fondazione Zegna\n15,5 km od: Fondazione Zegna\nBr. 7 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.302 hotela u Fondazione Zegna\n17,5 km od: Fondazione Zegna\nBr. 8 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.302 hotela u Fondazione Zegna\n25,1 km od: Fondazione Zegna\nBr. 9 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.302 hotela u Fondazione Zegna\n24,0 km od: Fondazione Zegna\nBr. 10 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.302 hotela u Fondazione Zegna\n21,2 km od: Fondazione Zegna\nBr. 11 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.302 hotela u Fondazione Zegna\n24,5 km od: Fondazione Zegna\nBr. 12 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.302 hotela u Fondazione Zegna\n23,0 km od: Fondazione Zegna\nBr. 13 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.302 hotela u Fondazione Zegna\n24,2 km od: Fondazione Zegna\nBr. 14 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.302 hotela u Fondazione Zegna\nBr. 15 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.302 hotela u Fondazione Zegna\n23,9 km od: Fondazione Zegna\nBr. 16 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.302 hotela u Fondazione Zegna\nBr. 17 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.302 hotela u Fondazione Zegna\nBr. 18 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.302 hotela u Fondazione Zegna\nBr. 19 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.302 hotela u Fondazione Zegna\n24,1 km od: Fondazione Zegna\nBr. 20 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.302 hotela u Fondazione Zegna


Osmo izdanje newsletter-a ''Energija, klima i životna sredina'' Beogradske otvorene škole - Energija, klima i životna sredina\nOsmo izdanje newsletter-a ''Energija, klima i životna sredina'' Beogradske otvorene škole\nBeogradska otvorena škola donosi vam osmo izdanje mesečnog pregleda vesti "Energija, klima i životna sredina".\nU svetlu dinamičnog razvoja javnih politika u oblasti životne sredine, klimatskih promena i energetike - kako na nacionalnom, tako i na globalnom nivou - smatramo da je važno biti u toku sa trendovima, za sve nas koji se bavimo ovim temama. Izvora informacija je mnogo, kao i događanja, te ih nije uvek lako ispratiti. Za vas smo pripremili pregled najznačajnijih vesti i događanja u aprilu, na nivou Srbije, regiona, Evropske unije i globalnom nivou.\nNa globalnom nivou još jednom je potvrđen konsensus o učešću ljudskog faktora u izazivanju klimatskih promena. Evropski parlament dao je saglasnost na definisanje novih ciljeva u oblasti upravljanja otpadom, čime će se dodatno povećati količina recikliranog otpada. U regionu se nastavlja finansiranje energetske efikasnosti i energetske obnove iz bankarskih kredita. Najnoviji Godišnji izveštaj Evropske komisije o napretku Srbije u procesu pregovora sa EU ukazuje da je izuzetno malo napretka postignuto u Poglavlju 27. Lokalne samouprave se susreću sa problemima zagađenosti vode i lošim upravljanjem otpadom što prouzrokuje ekološke, zdravstvene i ekonomske troškove.\nO ovim i drugim interesantnim temama možete se informisati kroz osmi broj newslettera ''Energija, klima i životna sredina'', koji možete preuzeti ovde. Arhiva newslettera "Energija, klima i životna sredina" nalazi se na ovom linku.


U izradi nova Strategija reforme javne uprave do 2030. godine - Biznis Telegraf.rs\n23/10/19 | 19:20\nMinistarstvo državne uprave i lokalne samouprave počelo je izradu nove Strategije reforme javne uprave 2021-2030.godine, kojom će biti nastavljen proces transformacije javne uprave u servis građana.\nMinistar državne uprave i lokalne samouprave Branko Ružić je, posle prvog sastanka Radne grupe u Palati Srbija, rekao novinarima da su iniciranje javnih politika, upravljanje javnim finansijama, upravljanje ljudskim resursima i pružanje usluga četiri glavna segmenta treće strategije u reformi javne uprave koja se donosi u Srbiji.\n- Ti segmenti su deo reforme javne uprave u svakom društvu i u svakom smo od 2014.godine napravili značajne iskorake. Posebno smo napredovali kada je reč o pružanju usluga i u izveštaju SIGMA smo ocenjeni kao lideri u regionu, a to će biti cilj i nove strategije - rekao je Ružić.\nIstakao je da su veliki pomaci učinjeni u upravljanju ljudskim resursima uvođenjem novih modela i definisanjem kompetencija, kao i definisanja načina vrednovanja, ocenjivanja i nagrađivanja rada državnih službenika.\n- Uspeli smo da posle 15 godina iniciramo donošenje zakona o nacionalnoj akademiji za javnu upravu koja je centralna institucija za edukaciju svih državnih službenika - naveo je Ružić.\nMinistar je ocenio da je urađeno mnogo u transformaciji javne uprave u servis građana, kroz digitalizaciju brojnih evidencija i uvođenje elektronskih servisa.\nPodsetio je da 320 različitih institucija javne uprave razmenuje podatke preko servisa eZUP, kao i da od uvođenja servisa eUprava građani 5,5 miliona puta nisu morali sami da pribavljaju dokumenta.\n- To govori o digitalizaciji i reformi javne uprave, ali i o tome da tehničko-tehnološki proces može da bude društveni proces "par ekselans" i da pomogne građanima prema kojima se okrećemo i u ovoj strategiji. Nije važno šta ću reći ja, bilo koji ministar ili premijer 2030. godine, već šta će osetiti građani - naveo je Ružić.\nNaglasio je da reformu javne uprave ne treba vezivati isključivo za ulazak ili neulazak u EU, već da taj proces treba sprovoditi u interesu države i njenih građana.\n- Zato je važno da se tome posvetimo i da na političke implikacije, s obzirom da je najavljena nova arhitektura u EU, ne obraćamo pažnju. Imamo dovoljno administrativnih kapaciteta da nastavimo sa reformama i da ih unapredimo, a imamo izuzetne partnere u EU i drugim donatorima koji nam u tome pomažu - rekao je Ružić.\nDelegacija EU: Vreme da javna uprava u Srbiji uloži dodatne napore u sprovođenju usvojenih propisa\nŠef sektora za saradnju Delegacije EU u Srbiji Ingve Engstrom odao je priznanje Srbiji na postignutim rezultatima u reformi javne uprave kada je reč o javnim politikama, upravljanju javnim finansijama, upravljanju ljudskim resursima i pružanju usluga građanima.\nEngstrom je ukazao da je trenutak da javna uprava u Srbiji uloži dodatne napore u sprovođenju već usvojenih propisa, jačanju kapaciteta uprave i informisanju građana o njihovim pravima u korišćenju usluga.\n- Sve to je usmereno ka postizanju boljeg privrednog i društvenog razvoja. Zahtevi i principi u procesu pristupanja EU usmereni su upravo ka građanima. Svaka državna uprava treba da radi na tome da se dalje razvija i modernizuje na korist svojih građana - rekao je Engstrom.\nDodao je da je reforma javne uprave dug i zahtevan proces koji je važan za svaku zemlju i naglasio da će EU nastaviti da u finansijskom i svakom drugom pogledu podržava Srbiju na tom putu.\nPomoćnica ministra finansija Verica Ignjatović rekla je da je programom o reformama u upravljanju javnih finansija, koji je usvojen 2015.godine, uspostavljen sistematičan pristup reformi u tom segmentu kao sastavnom delu reforme javne uprave.\nIgnjatović je ocenila da je u svim segmentima reforme javnih finansija postignut napredak, od unapređenja kredibiliteta makroekonomskih prognoza, unapređenja programskog budžetiranja, transformacije poreske uprave, do poboljšanja finansijske kontrole javnih sredstava i javnih nabavki i unapređenja nadozora i kontrole trošenja javnih sredstava.\n- Pokazatelj tog napretka je što smo značajno smanjili javni dug na 51,9 odsto i to što ostvarujemo suficit u budžetu u poslednje tri godine. Sve to otvara prostor za dalje investicije, povećanje plata i penzija i poboljšanje životnog standarda građana - rekla je Ignjatović.\nU izradi nove Strategije reforme javne uprave učestvuju radne grupe koje čine predstavnic državnih instotucija, nezavisnih tela i organizacija civilnog društva.\nPomoćnik ministra za evropske integracije Branko Budimir ukazao je da EU reformu javne uprave prepoznaje kao ključnu i bazičnu jer je, kako kaže, ona pretpostavka za efikasno sprovođenje svih ostalih reformi i strategija.\n- Sprovođenje takvih reformi je zahtevno i izazovno u administrativnom i finansijskom smislu veoma je važna blagovremena i adekvatna podrška razvojnih partnera - rekao je Budimir.\nDodao je da je Srbija u prethodnom periodu imala značajnu finansijsku podršku od razvojnih partnera, pre svega EU, ali i Nemačke, Norveške, Švajcarske, Švedske, Ujedinjenog Kraljevstva koji su, kako je rekao, doprineli sprovođenju različitih reformi i postizanju rezultata u tom sektoru u našoj zemlji.\n23. oktobar 2019 | 22:41\nMinistar Branko Ružic i ministarstvo na čijem čelu se nalazi su uneli mnogo novina u boljem funkcionisanju lokalnih samouprava . Gradjanima je raznim umrežavanjima,digitalizacijom omoguceno brže izdavanje odredjenih dokumenata,ličnih isprava... Ovo ministarstvo je u skoro svim gradovima i opštinama uložilo odredjena sredstva u modernizaciju službi a i kada su u pitanju infrastruktrni radovi . Ružic,državni sekretari,pomocnici i celo ministarstvo su na stalnoj vezi sa lokalnim vlastima.\nKoja reforma jel oni zive s narodom di zive pa nas nece biti jos koji mesec mi ugasili kome on reformise i sta


Naslovna / Extra / Kolumne / "Mitsko biće"\nKao juče da je bilo kad je, gledano očima navijača, oličenje svih dobrih osobina, u fudbalskom, a pre svega ljudskom smislu, u vidu Miloša Ninkovića došlo na „Marakanu“ da povede Crvenu zvezdu ka nekoj lepšoj budućnosti. Budućnosti koja je sa iskusnim vezistom zaljubljenim od malena u klub sa „Marakane“, u glavama vatrenih pristalica crveno-belih ličila na slavnu prošlost, vrednu pomena.\n2014-07-27 17:32 > 12:51\nRealno gledajući, saga oko dolaska mitskog bića u redove aktuelnog srpskog šampiona trajala je predugo, čak je na trenutke delovalo i mučno posmatrati čelnike kluba kako se utrkuju ko će da mu ponudi bolje uslove, kako bi sutra mogao da se pohvali „ja sam zaslužan što je Ninković ovde“. Kažem „realno gledajući“, ali ko je još od ljudi zaslepljenih crveno-belim bojama realno sagledavao šta je potrebno da bi Ninkovića (inače, čoveka koji je kad je opisivao Zvezdu zvučao kao da priča o ženi svog života) namolio da obuče sveti dres.\nI niko se u tom trenutku ne zapita ako on već toliko voli Zvezdu, ako sanja o njoj, zašto je potrebno ovliko ga ubeđivati da ostvari dečački san i istrči na travu „Marakane“. Koga to još, zaboga, mole da bude sa onim koga voli?!\nElem, namamili su ga nekako da ispuni najveću želju, a na njegovoj promociji sjatili su se predstavnici svih struja koje su u klubu redovna pojava, ne bi li pridobili jeftine poene navijača, zaslepljenih novim spasiocem Zvezde. Godinu dana kasnije, taj isti Ninković napušta tu istu Zvezdu, uz objašnjenje da mu je muka od terena u Srbiji. Po sopstvenom priznanju, sa pet datih golova, odigrao je jednu od gorih sezona u karijeri, a među fudbalskim fanaticima ostaće upamćen i po promašenom penalu na derbiju, kad se samoinicijativno poduhvatio da izvede najstrožiju kaznu, ne bi li stvarno na severu dobio status nekakvog božanstva.\nI potpuno je legitimno njegovo pravo da ode. Došao čovek, video da ne cvetaju ruže (mada nije da nije bilo pečuraka), shvatio da je njegov san zapravo noćna mora, osvestio se i otišao. Zapravo, svako od onih koji ikad kroče u klub, noseći ispred imena prefiks klupske funkcije, u jednom trenutku se trgnu i nestanu kao da ih nikad nije ni bilo. Postanu svesni realnosti koja nije ni izbliza onakva kako je doživljavaju oni koji istinski vole Zvezdu, koji stvarno pate zbog svakog izgubljenog boda, plaču zbog svakog poraza, koji poslednji dinar daju na kartu za sever, na dres sa omiljenim grbom…\nPriznaju sebi, mada drugima neće nikad, da je ne vole u toj meri da bi žrtvovali sebe, kako bi Zvezdi bilo bolje.\nA oni koji je istinski vole i dalje nastavljaju u glavama da prave nekog novog Ninkovića, neko novo mitsko biće koje je poslato u misiju spasavanja kluba. Samo će navijači još mnogo puta udariti glavom u zid, razočarati se u junaka u kojeg su se kleli, ali se nikad neće osvestiti.\nObzirom na ovakvu stvarnost, valjda samo verujući u mitove i mogu nedvosmisleno da vole klub. Svesno ili nesvesno, biraju da bude tako, biraju da uvek budu tu za Zvezdu. I samo oni imaju pravo da pričaju o njoj kao o ženi svog života…\nPrethodna FK Delije Sever


Kragujevac - Učenica osnovne škole u Kragujevcu pozitivna na Covid-19 - Vesti iz Kragujevca i Šumadije - Pressek.rs\nUčenica osnovne škole u Kragujevcu pozitivna na Covid-19\nKragujevac Subota, 5. septembar 2020.\n- Roditelji su takođe tada i obavestili odeljenskog starešinu da će decu da odvedu na testiranje i u četvrtak 3. septembra je potvrđeno da je jedna od bliznakinja pozitivna na COVID-19, a da druga nije, dodao je Konatar.\n- Roditelji trebaju da budu svesni da ne smeju da šalju decu u školu ako znaju da su njihova deca bila u kontaktu sa kovid-pozitivnim osobama, rekao je direktor.\n- Učionica je potpuno očišćena i dezinfikovana, kao i klupe, stolovi, tabla, nastavna sredstva. Učenici iz odeljenje u kome je pozitivna učenica pojačano će nositi maske, odnosno sve vreme boravka u školi, a nastavlja se sa obukama i predavanja o infekciji korona virusom, navodi Konatar.\n# Kragujevac # Škole # vesti kragujevac # Zdravstvo\n· Petak, 4. septembar 2020. Još 5 Kragujevčana pozitivno na koronu\n· Subota, 5. septembar 2020. Kragujevac: Dom zdravlja dobio novu opremu i 2 nova vozila


Nacionalni konvent traži hitnu reakciju nadležnih\nDruštvo Autor:Daniela Ilić Krasić18. Jun. 202011:03\nSaša Đorđević Foto:Medija centar Beograd\nNacionalni konvent najoštrije osuđuje i traži hitnu reakciju policije i tužilaštva zbog serijala objava kojima se preti organizacijama civilnog društva, istraživačkim novinarima i aktivistima koji ukazuju na propuste vlasti i nadležnih organa u suprotstavljanju organizovanom kriminalu, saopštio je Nacionalni konvent.\nPovod oglašavanja je emitovanje video spotova u kojima se istraživač Beogradskog centra za bezbednosnu politiku (BCBP-a), Saša Đorđević, neosnovano optužuje da preti predsedniku, kao i video u produkciji tzv. portala Prismotra, u kome se BCBP, osnivač Nacionalnog konventa o EU, označava kao “NATO lobista”.\n“Obe objave su nastale nakon ukazivanja na konkretne propuste u postupanju nadležnih institucija. Nacionalna Avangarda je kreirala spot protiv BCBP-a po objavljivanju analize upotrebe sektora bezbednosti tokom vanrednog stanja. Nizom objava u kontinuitetu oni pokušavaju da BCBP označe kao neprijateljsku organizaciju koja ima agente i izvodi operacije. Proizvodnja diskreditujućeg sadržaja intenzivira se nakon što KRIK ponovo otkriva da je sin predsednika Republike zatečen u drustvu kriminalaca i analize u kojoj istraživač BCBP-a, Saša Đorđević, daje prikaz institucionalnog okvira u kom postoji sistem kontraobaveštajne i fizičke zaštite štićenih lica, a koje jeste i sin predsednika Republike. Jedini cilj tog teksta je bio da se ukaže na činjenicu da Srbija ima sistem u kom se zna ko je i u kojoj meri bio nadležan da člana porodice predsednika Republike po Ustavu i zakonima ove zemlje kontraobaveštajno i fizički štiti i zaštiti”, navodi se u saopštenju Nacionalnog konventa.\nKako ističu, ukazivanje na ove činjenice bila je obaveza stručnih organizacija, “kada već zvanične institucije u čijoj je to nadležnosti, nisu učinile ništa”.\n“Objavljivanjem podataka iz biografija univerzitetskih profesora i javnih ličnosti, koji su članovi Upravnog odbora ove organizacije, uz optužbe da svojim analitičkim radom ‘ugrožavaju bezbednost države i pozivaju na nemire u zemlji ‘ i to sve ‘po nalogu NATO’, njima se crta meta na čelu i najdirektnije ugrožava bezbednost, pravo na rad i pravo na slobodu mišljenja i slobodu govora. Pored BCBP-a, portal Prismotra čije vlasništvo i urednička struktura nisu javno dostupni, u istom maniru targetira i novinare nezavisnih medija (Danas, Vreme, NIN itd.) i aktiviste uglednih organizacija civilnog društva, od kojih su većina, takođe, članice Nacionalnog konventa o EU”, navodi se u saopštenju.\nUkazuje se da su nedavno predmet sličnih napada bili BIRODI i Beogradski centar za ljudska prava.\n“Odgovorno tvrdimo da je u pitanju organizovana kampanja protiv građanskog društva koje ukazuje na neadekvatne odgovore institucija, a koja može imati ozbiljne posledice i po ličnu bezbednost njihovih članova, kao i na profesionalni integritet i ugled u društvu. Objave protiv BCBP i drugih medija i aktivista objavljeni su istog dana kada su objavljeni i na sajtu Prismotre i sinhrono emitovani na nekoliko lokalnih medija (TV Pančevo, TV Dunav iz Novog Sada, TV Rubin iz Kikinde itd.), što podseća na metodologiju korišćenu prilikom emitovanja propagandnog spota čiji je cilj bio diskreditacija Olivera Ivanovića. Pre nego što ovaj spot dospe na Pink i proizvede teške posledice po bezbednost članova organizacija civilnog društva koje prate i analiziraju zvanične politike Republike Srbije na stručnim i naučnim osnovama i zalažu se za poštovanje prava i sprovođenje obaveza Republike Srbije u skladu sa spoljnopolitičkim opredeljenjima, Nacionalni konvent će učiniti sve u odbrani ugleda, integriteta i prava na rad naših članica. Na vreme upozoravamo nadležne organe i institucije na moguće posledice nepostupanja prema medijima čiji je cilj diskreditacija organizacija civilnog društva i uglednih pojedinaca”, ističe se u saopštenju Nacionalnog konventa.\nU saopštenju se podseća da je Beogradski centar za bezbednosnu politiku (BCBP) koordinator Radne grupe Nacionalnog konventa za poglavlje 24 – pravda, sloboda, bezbednost i u okviru ovog segmenta rada zaduženi su za praćenje i ocenu napretka Srbije u poglavlju čije su glavne teme reforma policije, borba protiv organizovanog kriminala, azil, migracije i druge oblasti u kojima se Srbija obavezala da će vršiti reformeu cilju približavanja članstvu u Evropskoj uniji.\n“Tokom šest godina rada, ova Radna grupa ostvarila je saradnju sa Ministarstvom unutrašnjih poslova i zahvaljujući, pre svega, profesionalnom i stručnom pristupu Beogradskog centra za bezbednosnu politiku, Akcioni planovi i strategije značajno su unapređeni, a javnost obaveštena o rezultatima promena na putu ka Evropskoj uniji. Ministarstvo unutrašnjih poslova u zvaničnoj komunikaciji sa Evropskom unijom ističe značaj i ulogu Nacionalnog konventa i organizacija civilnog društva u ovom zajedničkom poslu”, navodi se u saopštenju.\nNacionalni konvent, kao i do sada, omogućava dijalog zasnovan na argumentima i u skladu sa procedurama Vlade i Parlamenta.\n“A, ukoliko to više nije moguće, pitamo se da li je vlast u Srbiji uopšte razumela smisao i značaj dijaloga u društvu koje prolazi kroz ozbiljnu krizu demokratije. Produbljivanje podela u društvu, govor mržnje, propaganda koja cilja na izazivanje sukoba u društvu, nikako ne doprinosi napretku Srbije. To bi sponzori i osnivači Prismotre i Nacionalne avangarde morali da znaju. To znanje uskoro bi mogli da steknu i u sudskom procesu koji ćemo protiv njih pokrenuti i tražiti krivičnu odgovornost i adekvatnu reakciju svih nadležnih organa”, zaključuje se u saopštenju Nacionalnog konventa.\nBCBPnacionalni konventSaša Đorđević


Đerlek: Za nedelju dana stiže 250.000 doza ruske vakcine - JuGmedia\nDržavni sekretar u Ministarstvu zdravlja Mirsad Đerlek izjavio je danas da se za sedam dana očekuje da u Srbiju stigne 250.000 ruskih vakcina Sputnik V, kao i da su pri kraju razgovori sa AstraZenekom za 800.000 doza.\n„Juče je stiglo 11.700 doza, idućeg ponedeljka stiže 9.300, ali zato 15. febrauara stiže 40.900, a 22. februara 46.800 doza. To znači u februaru stiže oko 105.300 doza Fajzerove vakcine“, rekao je Đerlek.\nOn je istakao i da dosad odobrene vakcine daju odličnu reakciju, odnosno stvaraju imunitet i protiv tog novog soja.\nGovoreći o novim podacima u kovid sistemu, Đerlek je naveo da se može reći da je situacija bolja nego pre mesec dana kada je bila izuzetno teška sa 10.000 ljudi u bolnicama.\nPonovo raste broj prvih pregleda, hospitalizovan 101 pacijent


U protekle tri nedelje nastava u školama je obustavljena zbog pandemije i nelegalno proglašenog vanrednog stanja, a Ministarstvo prosvete je pokrenulo proces nastave na daljinu, odnosno nastave posredovane elektronskim putem ili popularno nazvane “on-line” nastave.\nVeoma je pohvalno da su nastavnici, uprkos veoma kratkom roku i gotovo nemogućim uslovima rada, organizovali nastavu na daljinu i ohrabrili se da predaju pred kamerama.\nMeđutim, oni ne realizuju školski nastavni čas, jer to bi podrazumevalo i druge stvari, kao na primer interakciju sa đacima, a ovde je ne može biti.\nPri emitovanju programa, ne postoji socijalizacija dece, druženje ili zajedničko učenje u manjim ili većim grupama, mogućnost da đaci postavljaju pitanja i međusobno ramene mišljenja i ideje. Nastavnik/ca ne može da prilagodi čas đacima, poznavajući dinamiku svakog odeljenja.\nKomunikacija je jednosmerna, jer nastavnik posredstvom televizije predaje đacima, a oni eventualno tek naknadno putem on-line platformi ili viber grupa odgovaraju, pišu ili postavljaju pitanja nastavnicima.\nMeđutim, s obzirom da nastavu đaci, ali i odrasli, prate gledajući televiziju, kao i da ne postoje druge karakteristike školske nastave, možemo sadašnju situaciju imenovati i kao emitovanje obrazovnog sadržaja.\nTo može biti i jedna dobra nenamerovana posledica. Moguća naznaka povećanja televizijskog vremena za emisije obrazovno-naučnog karaktera.\nUprkos ozbiljnom zalaganju nastavnika/ca da realizuju nastavni program, jedan od ključnih problema je što ovakav način školovanja tj emitovanja obrazovnog sadržaja svodi obrazovanje umnogome na resurse roditelja.\nU ovakvom školovanju učestvuju ili najkomotnije se osećaju đaci čiji roditelji imaju materijalne i tehničke uslove, kao i znanje i vreme da sopstvenoj deci pomognu pri učenju ili razumevanju obrazovnog sadržaja koji se emituje.\nRealizacija nastave na ovakav način uklanja jednu od glavnih funkcija škole, a to je da škola mora da omogući svakom detetu sticanje znanja, veština i kompetencija i razvijanje ličnosti, bez obzira na materijalni ili socijalni status učenikovih roditelja.\nNaravno da je ova situacija iznuđena pandemijom, ali ako bismo hteli da trenutnu situaciju povežemo sa inače dominantnim procesima u našem obrazovnom sistemu u proteklih nekoliko godina, možemo reći da je pandemija samo ogolila probleme u obrazovanju.\nRoditeljima se sve više nameće zadatak da podrže svoju deci pri školovanju tako što će im lično pomoći da uspešno savladaju predmetno gradivo ili će platiti dodatne privatne časove. I to se nažalost “uzima zdravo za gotovo”, kao da se radi o pervertiranom obliku, inače pedagoški poželjnog procesa, učešća roditelja u radu škole i osmišljavanju školske atmosfere koja bi bila blagougodna za razvoj đaka.\nNa ovaj način, znanje i novac roditelja postaju odlučujući faktor za školovanje đaka. Nasuprot ovome, škola je ustanova koju smo osnovali da bismo omogućili razvoj za svu decu.\nMožemo pristupiti sadašnjoj situaciji i kao prilici da ostvarimo pozitivne promene u obrazovanju. Većina roditelja koja pomaže deci da se prilagode okolnostima uviđa koliko je teško omogućiti deci da isprate obrazovni proces i koncentrišu se tokom više časova (školskih sati). Možda je ovo prilika da promenimo dominantno shvatanje nastavničke profesije kao relaksiranog rada, jer nastavnika/ca treba samo da ispredaje lekciju.\nAutor: Robert Kozma\nIzvor: Danas, 13. april 2020. godine\nkolumna Naš grad izlazi jednom sedmično u dnevnom listu Danas, a pišu je članovi, članice i prijatelji inicijative Ne davimo Beograd


5. Epizoda, Cica i Gliša - Uticaj influensera\nDeca satima sede ispred računara ili mobilnih telefona i gledaju u njima zanimljive "vlogere" i njihove video sadržaje. Mora se priznati da na internet mreži ima edukativnih i pozitivnih primera, ali istina je da je na žalost, mnogo više negativnih, neprimerenih i nekontrolisanih objava.\nDeca, oponašaju svoje virtualne „idole“, govore njihovim jezikom, koji neretko obiluju neprimerenim rečima, žele da rade isto što i oni, da jedu isto što i oni i da izgledaju isto poput njih. Na žalost, to nisu „idoli“, koje krase kvaliteti poput pevačkog, igračkog, školskog, sportskog ili bilo kakvog drugog uspeha i koji na decu utiču pozitivno.\nBrza slava, zarada i popularnost influensera će zaslepeti i Cicu i Glišu, koji će na kratko poželeti da budu poput njih. Ipak, predstavljanjem pravih vrednosti i postignuća, naši junaci će uvideti da se do trajnog uspeha i poverenja dolazi upornošću, trudom i radom.


Broj uhapšenih zbog napada na Kapitol SAD premašio 430\nArhiva - Policija Kapitola SAD pokušava da potisne demonostrante i spreči ih da uđu u sedište Kongresa, u Vašingtonu, 6. januara 2021.\nAmerički federalni agenti uhapsili su više od 430 ljudi u vezi sa napadom na Kapitol 6. januara, rekao je u četvrtak zakonodavcima visoki zvaničnik Sekretarijata za pravosuđe, dodajući da broj hapšenja i dalje raste.\nBroj, koji je objavio zamenik pomoćnika državnog tužioca Bred Viegman, predstavlja više od polovine od oko 800 pristalica bivšeg predsednika Donalda Trampa koji su se probili na Kapitol pokušavajući da spreče Kongres da Džoa Bajdena proglasi pobednikom na predsedničkim izborima u novembru.\nNapad, u kojem je smrtno stradalo pet osoba, uključujući i policajca Kapitol policije, i više od 100 drugih policajaca, pokrenuo je jednu od najvećih krivičnih istraga u istoriji SAD. Zvaničnici Sekretarijata za pravosuđe rekli su da bi istraga mogla da dovede do optužbi protiv čak 500 ljudi.\n"Kako se istraga bude nastavljala i kako se budu prikupljali dovoljni dodatni dokazi i identifikovali drugi počinioci krivičnih dela, nastavićemo da podižemo dodatne optužnice protiv optuženih za krivična dela u vezi sa događajima od 6. januara", svedočio je Viegmen pred Pododborom za trgovinu u pravdu američkog Predstavničkog doma.\nUhapšeni uključuju stotine Trampovih pristalica koje nisu poznate u vezi sa ekstremističkim organizacijama, ali i nekoliko desetina članova krajnje desničarskih grupa, kao i sadašnje i bivše policijsko i vojno osoblje.\nMeđu uhapšenima su i stotine Trapovih pristalica koji nemaju utvrđene veze sa ekstremističkim organizacijama, ali i na desetine pripadnika radikalno desnih grupa, kao i aktivnih i bivših pripadnika snaga reda i vojnika.\nDžil Sanborn, šefica u FBI za antiterorizam, rekla je pododboru da je broj pripadnika policije i vojnog osoblja pod istragom zbog domaćen nasilnog ekstremizma"relativno mali".\n"Tu je prvenstveno reč o pojedincima koji su bivši, a ne aktuelni", rekla je Sanborn.\nPrema zbirci podataka Univerziteta Džordž Vašington, 43 bivša i tri sadašnja pripadnika vojske i devet bivših i četiri sadašnja pripadnika policije optuženi su u vezi sa neredom na Kapitolu.\nIako je tempo hapšenja proisteklih iz napada znatno usporen poslednjih nedelja, FBI i dalje svakodnevno hapsi.\nOve nedelje agenti FBI uhapsili su tri muškarca - Rida Kristensena iz Oregona, Džonatana Muynafoa iz Njujorka i Londona Koplenda iz Jute, osumnjičene za napad na policajce Kapitola koji su čuvali Kongres od učesnika nereda.\nKrstensen i Munafo, koji su viđeni na video snimku kako udaraju policajce, suočavaju se sa šest krivičnih prijava, uključujući napad na policajca i učestvovanje u nasilju u zgradi Kapitola. Prema krivičnoj prijavi, Koplent je viđen kako baca stalak za bicikle na nekoliko policajaca. Optužen je za napad na policajca i još tri tačke.\nPrioriteti tužioca Merika Garlenda\nDržavni tužilac Merik Garland rekao je da su mu glavni prioriteti istraga povodom nereda na Kapitolu i borba protiv domaćeg terorizma.\nVigmen je rekao poslanicima da napad 6. januara nije "izolovan događaj", upozoravajući da su neki nasilni domaći ekstremisti "možda bili ohrabreni napadom", kako je nedavno ocenio FBI.\nAnketa: Većina Amerikanaca misli da je Tramp bar delimično odgovoran za nerede\nFBI očekuje da domaći nasilni ekstremisti, poput nasilnih belih supremacista i antivladinih militanata, "predstavljaju najveće domaće terorističke prijetnje 2021. i vjerovatno 2022. godine", posvedočila je Sanborn. Između 2015. i 2020. godine, rasno ili etnički motivisani nasilni ekstremisti bili su odgovorni za najsmrtonosnije napade domaćeg terorizma, dodala je ona.\nKao odgovor na rastuću pretnju, rekla je, FBI je prošle godine povećao broj osoblja zaduženog za borbu protiv domaćeg terorizma za 260 odsto, kada su se slučajevi domaćeg terorizma udvostručili.\nTo ne znači da se pretnja međunarodnim terorizmom smanjila, naglasila je Sanborn. Zapravo, prvi put u poslednje dve decenije, "pretnje od domaćeg terorizma, salafijskog džihadizma i terorizma kojeg sponzorišu države istovremeno se povećavaju".\nU napadu u blizini Kongresa poginuli policajac i osumnjičeni\nSenat potvrdio ustavnost suđenja za opoziv Donalda Trampa


O trolovima, botovima i onlajn ratu u Srbiji - oradio.rs\nTribina pod nazivom "Trolovanje na srpski način" biće održana u četvrtak u Radio kafeu, u 18 časova. Šta nam govore trolovi, a šta botovi i koja je razlika između njih, neke su od tema o kojima će biti reči.\nDigitalno doba je sa sobom donelo i novi vid političke borbe na internetu. Na birače i konzumente internet sadržaja utiče se na različite načine, od direktnih reklama do mimova koji su zbog svoje komične crte prijemčivi širim masama. Koliko stvari odlaze daleko govori i to da se neretko "Pepe the Frog", jedan od najpoznatijih internet mimova, povezuje i sa usponom Donalda Trampa u SAD, a postao je i jedan od simbola alternativne desnice.\nNa tribini će o uticaju interneta na različitost političkog mišljenja u Srbiji govoriti Tatjana Vehovec iz Centra za nove medije, sociolog Dalibor Petrović i Vladan Joler iz Share fondacije.\nNa koji način mlađe generacije mogu da percipiraju poruke koje im se šalju putem viralnih sadržaja i mogu li one da posluže za radikalizaciju dela javnosti, koliko je opasno oživljavanje likova iz ratnih devedesetih, ukoliko na internetu dobijaju odliku nečeg pozitivnog i vodi li se u Srbiji onlajn rat, neka su od pitanja o kojima će se raspravljati.\nModerator tribine je novinar Radija 021 Zoran Strika, a tribinu organizuje Fondacija 021 uz podršku Misije OEBS-a u Srbiji i Ambasade Ujedinjenog Kraljevstva.


Kacin: Reforme su suština pregovora sa EU | Evropa | DW | 05.02.2014\n„Moglo bi biti realno očekivati ulazak Srbije u Evropsku uniju 2022. godine, ali to pre svega zavisi od tempa reformi“, kaže u intervjuu za Dojče vele specijalni izvestilac Evropskog parlamenta Jelko Kacin.\nDW: Srbija ulazi u izborni proces, uz zvaničan stav da su prevremeni izbori neohodni radi ubrzanja reformskog procesa u zemlji. Gde se u trenutnim političkim konstelacijma u zemlji vidi prostor za formiranje jedne nove, brže i efikasnije Vlade?\nJelko Kacin: „Odlazak na izbore je unutrašnja stvar Srbije. Jedino što je relevantno za Evropsku uniju jeste da se tempo reformi ne uspori. Da li će sledeća Vlada biti brža i efikasnija, to zavisi od građana Srbije, ali pre svega od odluka koje politički lideri budu donosili nakon njenog formiranja. Uvek može bolje i brže i ja, kao izvestilac Evropskog parlamenta za Srbiju uvek hrabrim vodeće političare da budu ambiciozniji.“\nDa li Vas brine to što je zaustavljeno donošenje četiri reformska zakona u oblasti privrede koje je predložio bivši ministar Saša Radulović?\n„Moj izveštaj o Srbiji koji je usvojen u januaru na plenarnoj sednici Evropskog parlamenta poziva na strukturne reforme srpske ekonomije koje već mnogo kasne. Nije na meni da podržim bilo koje konkretno zakonsko rešenje, ali ono što je izvesno jeste da će način na koji funkcionišu tržište rada i javna preduzeća, da izdvojim samo te dve ključne stvari, morati da se menja da bi se srpska ekonomija pripremila za tržišnu utakmicu unutar Evropske unije. Pored vladavine prava, najvažnije reforme tokom pregovora o članstvu će biti upravo ekonomskog karaktera.“\nDa li smatrate da je slaba, razjedinjna i marginalizovana opozicija opasnost za demokratske procese u zemlji?\nSrpska opozicija očito nespremna dočekuje vanredne izbore, koji su zakazani za 16. mart, ali svakako da niko nije očekivao toliku količinu neorganizovanosti i rasula. Može li nešto da promeni Demokratski front?\n„Svaka demokratija mora da ima aktivnu i agilnu opoziciju. Tu Srbija nije izuzetak, naprotiv. Međutim, ne smatram da je demokratija u Srbiji u opasnosti. Slobodni i fer izbori su integralni deo političkog procesa u Srbiji, iako postoji još mnogo mesta za unapređenje medijske scene. Međutim, kvalitet demokratskog političkog procesa direktno zavisi od opozicije i njenog delovanja na kvalitet javne rasprave. Odluka o tome da li će ići na izbore u jednom ili više blokova je na liderima opozicije. Voleo bih kada bi građani Srbije mogli da slušaju više o programskim načelima i predlozima praktičnih politika, nego da budu puki posmatrači prepucavanja vladajućih i opozicionih partija, što je ponekad slučaj.“\nPored izbora u Srbiji, tokom ove godine očekuju nas i i parlamentarni izbori na Kosovu, ali i izbori u Evropskoj uniji. I Srbiju i Kosovo očekuje imenovanje novih premijera, a mandat šefice diplomatije EU Ketrin Ešton ističe u novembru. Koliko se sve to može odraziti na do sada uspešan proces dijaloga o normalizaciji odnosa Beograda i Prištine?\n„Dačić i Tači su utrli put novim Vladama u Srbiji i na Kosovu, ostali oni na svojim pozicijama ili ne. Trenutno samo manje političke partije u Srbiji i na Kosovu ne podržavaju dijalog i nastavak normalizacije odnosa. Naredna runda dijaloga zakazana je za 12. februar, što je usred kampanje za parlamentarne izbore u Srbiji. Ukratko, dijalog će se nastaviti i pored implementacije Aprilskog sporazuma, teme će biti i pitanje nestalih, imovine i statusa SPC, ali nadam se i pitanje ekonomske saradnje i mogućih infrastrukturnih projekata. Srbija i Kosovo polako shvataju da treba da budu partneri u procesu evropskih integracija, a ne sukobljene strane koje treba da 'izvuku' što više jedna od druge.“\n„Dačić i Tači su utrli put novim Vladama u Srbiji i na Kosovu, ostali oni na svojim pozicijama ili ne.“\nPred ponavljanje izbora za gradonačelnika Kosovske Mitrovice, uhapšen je jedan od kandidata za gradonačelnika Oliver Ivanović. Odluku o pritvoru doneo je Osnovni sud u Mitrovici (na zahtev međunarodnog specijalog tužioca) – oko toga se trenutno „lome koplja“ u dijalogu dve strane. Koliko sve to može uticati na podizanje tenzija u prelomnom trenutku za formiranje Zajednice srpskih opština?\n„Podizanje tenzija neće donesti dobro nikome, a ponajmanje srpskoj zajednici i Oliveru Ivanoviću. Treba pustiti da istraga, koja nema nikakve veze sa formiranjem Zajednice srpskih opština, ide svojim tokom.“\nKako gledate na činjenicu da se izabrani gradonačelink Mitrovice, Krstimir Pantić, povukao pre stupanja na dužnost, a da jedan od kandidata za tu funkciju, Dimitrije Janićijević, ubijen?\n„Atentat na Dimitrija Janićijevića predstavlja tragediju za njegovu porodicu i bližnje, ali i za čitavu zajednicu Srba na Kosovu. Istovremeno, to je i poslednja opomena svim relevantnim faktorima, a tu ubrajam i Beograd i Prištinu, kao i Euleks, da konačno eliminišu organizovane kriminalne grupe na severu Kosova koje se očajnički suprotstavljaju uspostavljanju vladavine prava. Tome se mora stati na put jednom zasvagda. Akt ostavke gospodina Pantića razumem kao politički čin kojim je jasno stavio svima do znanja da ne želi da preuzme odgovornost za upravo ove napore vraćanja poverenja građana Kosova u institucije države i zakon.“\nNedavno ste sa kolegama evropskim parlamentarcima zatražili da se Srbiji, kao preduslov za napredak u pregovorima o članstvu u EU, postavi otkrivanje političke pozadine ubistva Zorana Đinđića. Pre dve godine Evropski parlament i Evropska komisija tražili su i hitnu reviziju 24 slučaja spornih privatizacija. Šta je potrebno da Srbija, bez pritiska iz Brisela, dođe do snage i motiva za rešavanje ovakvih pitanja?\n„Rešavanje tih pitanja je upravo u interesu Srbije i njenih građana. Ekonomski oporavak i normalan evropski život dolazi samo uz vladavinu prava koja neće biti čvrsto uspostavljena u Srbiji dok god se ovi najkrupniji slučajevi neuspeha institucija ne reše. To mora biti dovoljna motivacija za rad na tim pitanjima i ja sam uveren da Srbija ima snage za to.“\nPoslednjih dana sve češće možemo čuti ocenu da su očekivanja Srbije o ulasku u EU do 2020. godine „previše ambiciozna“. Da li je 2020. godina i Srbija kao 29 članica Evropske unije „preterani optimizam“ ili „ostvariva realnost“?\n„Moglo bi biti realno očekivati ulazak Srbije u Evropsku uniju 2022. godine, ali to pre svega zavisi od tempa reformi u samoj zemlji. Hrvatska je vodila pregovore šest godina, dok je ratifikacija pristupnog Ugovora trajala dodatne dve. Međutim, kao što sam toliko puta istakao do sada, puko članstvo u Evropskoj uniji donosi mnoge prednosti i olakšice, ali poenta procesa pregovora je upravo u reformama koje će od Srbije napraviti stabilnu i otvorenu demokratiju sa brzim ekonomskim razvojem. Sam čin ulaska u EU to ne može doneti i zato smatram da je debata o datumu konačnog ulaska Srbije u Evropsku uniju pomalo bespredmetna.“\nKljučne reči Jelko Kacin, Srbija, Kosovo, EU, Brisel, Oliver Ivanović, Mitrovica\nTrajni link https://p.dw.com/p/1B2rd


Phoebe Philo lansira svoj brend - GRAZIA Srbija\nOtkako je 2017. godine predstavila svoju poslednju kolekciju za Celine, bivša kreativna direktorka pomenute modne kuće, Phoebe Philo, ostala je van žiže javnosti. Međutim, to će se sve promeniti sa dizajnerkom koja je potvrdila vest da pokreće sopstveni modni brend.\nPhilo je u izjavi potvrdila da će voditi svoj brend koji će prodavati "odeću i modne dodatke ukorenjene u izuzetnom kvalitetu i dizajnu". Iako će brend biti nezavistan, imaće manjinsku podršku od luksuznog konglomerata LVMH.\n"Već dugi niz godina imam vrlo konstruktivan i kreativan radni odnos sa LVMH", objasnila je Philo o budućem partnerstvu. "Dakle, prirodan je napredak za nas da se ponovo povežemo u okviru novog projekta. Veoma sam zahvalna što sam razgovarala o novim idejama sa Bernardom Arnaultom i Delphine Arnault i drago mi je što sam krenula u ovu avanturu uz njihovu podršku."\nDizajnerka je dodala da je bila uzbuđena što se ponovo vraća na stvaranje modnih kolekcija i zadovoljna što je to mogla da izvede samostalno.\nPhoebe Phillo za Celine\n"Biti u svom studiju i raditi na kolekciji bilo je uzbudljivo i neverovatno kreativno. Veoma se radujem povratku i kontaktu sa svojom publikom. Biti nezavistan, upravljati i eksperimentisati pod ličnim uslovima je izuzetno važno za svakog dizajnera."\nNjen položaj u modnoj kući Celine došao je nakon rada pod Stelom McCartnei za Chloe, pre nego što ju je nasledila, postavši kreativni direktor i zadržavši se na toj poziciji pet godina.\nPhilovi brojni fanovi će bez sumnje biti oduševljeni. Dizajnerka je uspela da izgradi vrlo jasan vizuelni identitet za svojih 10 godina u modnoj kući Celine, stvarajući konfekciju i modne dodatke koji su ilustrovali neverovatno šik, modernu i minimalističku estetiku. Sa nestrpljenjem iščekujemo novi brend koji će zasigurno prestaviti novi talas u svedenom odevanju sa stilom.


Na dočeku u Novom Sadu Zdravko Čolić\nGradjane Novog Sada će za doček Nove 2017. godine, na proslavi koja će biti održana na glavnom Trgu slobode, zabavljati pevač Zdravko Čolić, najavljeno je danas u Gradskoj kući.\n"Posle devet godina Čola je ponovo na centralnom novosadskom trgu i nema bolje pozivnice ljudima da dodju u naš grad, Evropsku prestonicu kulture i Omladinsku prestonicu Evrope", rekao je gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević.\nOrganizatori proslave Nove godine najavili su na konferenciji za novinare i da će na istom mestu biti organizovan i doček pravoslavne Nove godine 13. januara, na kojem će nastupiti duvački orkestar Bobana Markovića.\nIza novogodišnjeg programa u Novom Sadu stoji tim Evropske prestonice kulture, a glavni muzički nastupi biće dopunjeni raznovrsnim programom i velikom festivalskom proslavom na četiri lokacije.\nTokom četiri praznična dana, 30. i 31. decembra, 1. i 13. januara, na četiri bine nastupiće više od sto izvodjača, sa više od četrdeset sati programa.\nNa novogodišnju noć 31. decembra pre Zdravka Čolića nastupiće novosadski Big Bend zajedno sa Bojanom Stamenov kao specijalnom gošćom, a taj dan će slavlje početi od jutarnjih časova kada će u podne biti organizovan doček dečje Nove godine sa iznenadjenjima za najmladje.\nProgram će početi u 10 časova, a dnevnu žurku će započeti di-džej Gvero, zatim bend Swing time, Ana Perišić, Drum’n’zez i Irie FM.\nLjubitelji elektronske muzike tokom dočeka će u Studiju M moći da slušaju deset inostranih i domaćih di-džejeva, a za ovaj dogadjaj naplaćivaće se i ulaz po ceni od 690 dinara u pretprodaji.\nNa glavnoj bini na Trgu slobode za reprizu Nove godine, 1. januara predstaviće se bend Josip A Lisac, Branimir i neprijatelji, di-džej Ilija Rudović i Zemlja gruva.\nNa dočeku Srpske nove godine, nastupiće i simfonijski orkestar NS2021 koji će prirediti muzički spektakl uz 60 simfoničara, muziku iz srpske kinematografije i gostovanje proslavljenog srpkog glumca Sergeja Trifunovića.\nMuzički program počeće na Trgu Republike dan pre dočeka, 30. decembra, kada će nastupiti Jazz kombinat, zatim flautistkinja Milena Jančurić i di-džej Vukašin Vojvodić.\nPredsednik organizacionog odbora Novi Sad 2021 Nemanja Milenković izjavio je da je festivalskim konceptom na četiri lokacije u četiri dana za dve Nove godine, Novi Sad želeo da pokloni gradjanima "slobodu izbora i raznovrsnosti veličajući vrednosti tolerancije, mira i ljubavi kao istinskih ideala ovog Grada".\nKAO METAK Ograničenje 80, a on vozio 191 kilometar na sat\nMinistarstvo najavilo mogućnost raskida privatizacije u RTK


SAD: Tokom praznika će putovati 85 miliona ljudi\nTanjug 19. decembra 2020. 08:55\nVAŠINGTON – Auto-moto savez (AAA) SAD predviđa da će oko 85 miliona ljudi putovati tokom novogodišnjih praznika, uprkos molbama zdravstvenih radnika da to ne čine, jer mogu da izazovu novi talas korona virusa.\nAmerikanci će, prema projekcijama AAA, najviše putovati u periodu između 23. decembra i 3. januara, i to uglavnom automobilima, preneo je AP.\nTo je, ipak, pad za trećinu u odnosu na 2019. godine, ali je brojka od 85 miliona ogromna, ako se uzme u obzir na to da je u toku pandemija, navodi agencija.\nEksperti brinu da će Božić i Nova godina da se pretvore u masovno širenje korona virusa, jer će mnogi stanovnici SAD da se opuste, ili zbog nedostatka straha od virusa ili zbog ohrabrujućih vesti o vakcini.\n„Početkom pandemije, ljudi nisu putovali jer nisu znali šta ih čeka. Ali sada se misle da ako dobiju koronu, da će je preležati u lakšem obliku, kao prehladu“, rekao je profesor za zarazne bolesti Univerziteta Kalifornija u San Francisku.


Juniori ispunili plan na startu Svetskog prvenstva - Sportske vesti - Savremenisport.com\nNaslovna :: Sportske vesti ::\tJuniori ispunili plan na startu Svetskog prvenstva\nJuniori ispunili plan na startu Svetskog prvenstva\nPobedom u svojoj grupi kvalifikacija Andrija Šljukić se direktno plasirao u četvrtfinale skifa, dok su se trećim mestom u svojoj kvalifikacionoj grupi Aleksandar Beđik i Igor Lončarević direktno plasirali među 24 najbolje posade u dvojcu bez kormilara na Svetskom prvenstvu za juniore koje je u sredu počelo u Trakaiju (Litvanija). - U četvrtak na stazu od srpskih posada izlazi samo osmerac Uroš Marinković, Bojan Došljak, Nikola Kekić, Nikola Selaković, Ljubomir Gavrić, Martin Mačković, Viktor Pivač, Aleksa Stanković i kormilar Mateja Jošić koji od 8,58 časova vesla u trećoj grupi kvalifikacija.\nSrpska juniorska veslačka reprezentacija u rezultatskom smislu ispunila je plan na startu Svetskog prvenstva koje je u sredu, 7. avgusta, počelo u Trakaiju. Obe naše posade koje su izlašle na stazu prvog dana šampionata plasirale su se direktno u narednu rundu pa će imati dan pauze pred četvtrfinale okršaje u petak. Andrija Šljukić je u skifu već na samom početku takmičenja pokazao zube i s pravom se svrstao u red favorita. S vremenom 7:56,60 trijumfovao je u četvrtoj kvalifikacionoj trci i tako se, uz drugoplasirani čamac Azerbejdžana (7:59,54) i trećeplasirani Belgije (8:02,97) direktno domogao četvrtifinala u petak. Četvrto, peto i šesto mesto pripali su Belurisiji (8:06,64), Meksiku (8:11,05) i Južnoafričkoj Republici (8:19,32) koji će u četvrtak veslati u repesažu. Iz prve grupe kvalifikacija direktno u četvrtfinale plasirali su se Poljska, Slovačka i Litvanija, iz druge Norveška, Češka i Moldavija, iz treće Francuska, Argentina i Tunis, iz pete Kuba, Hrvatska i Grčka a iz šeste Nemačka, Kanada i Italija.\n- Šljukić je odveslao izuzetno pametno. Napao je kada je trebalo i već posle posle 1.000 metara imao je sigurno vođstvo u odnosu na evropskog prvaka Jotova. Tako je sebi obezbedio mirnu završnicu u kojoj je mogao i da sačuva snagu za naredne izazove. Iako je tek početak takmičenja ovo je lep nagoveštaj Šljukićevih dometa. Pobediti evropskog prvaka, koji je ovde sigurno jedan od najbržih skifista, jeste odlična stvar - kazao je trener reprezentacije Srbije Aleksandar Ivković.\nDvojac bez kormilara Aleksandar Beđik, Igor Lonačarević je s vremenom 7:24,87 osvojio treće mesto u četvrtoj, najbržoj, trci kvalifikacija i tako se uz prvoplasirane Austrijance (7:21,41), drugoplasirane Čehe (7:23,66) i četvrtoplasirane Ukrajince (7:31,76) direktno plasirao u četvrtfinale koje je na programu u petak. Poslednje mesto u ovoj trci pripalo je Holanđanima (7:51,15) koji će šansu za četvrtfinale tražiti u repesažu u četvrtak. Direktno iz kvalifikacija među 24 najbolja dvojca bez kormilara plasirali su se još i Nemačka, Slovenija, Mađarska, Australija (prva četiri čamca iz prve grupe kvalifikacija), Hrvatska, SAD, Italija, Francuska (druga grupa), Grčka, Turska, Danska, Moldavija (treća grupa), Velika Britanija, Indija, Švedska i Belorusija (peta grupa).\n- Beđik i Lončarević se nisu snašli iako su osvojili treće mesto i tako izbegli repesaž. Nisu izveslali kako treba i šta treba i što se mene tiče podbacili su u kvalifikacijama. Ostaje da se vidi kakvi će biti u četvrtfinalu ali su danas bili daleko od onog što su pokazali u pripremnom periodu - ocenio je Ivković učinak dvojca bez kormilara u kvalifikacijama.U četvrtak, 8. avgusta, od srpskih posada na stazu izlazi samo osmerac Uroš Marinković, Bojan Došljak, Nikola Kekić, Nikola Selaković, Ljubomir Gavrić, Martin Mačković, Viktor Pivač, Aleksa Stanković i kormilar Mateja Jošić. Evropski prvaci iz Minska vatreno krštenje na šampionatu imaće od 8,58 časova po našem vremenu (9,58 po lokalnom) kada će u prvoj stazi treće grupe kvalifikacija pokušati u duelu sa posadama Litvanije, Australije i Danske osvoje jedno od prva tri mesta koja vode direktno u subotnje polufinale. Poslednji čamac će priliku za plasman među 12 najboljih tražiti kroz repesaž u petak. U prvoj grupi kvalifikacija su Južnoafrička Republika, Rumunija, Holandija, Italija i Rusija a u drugoj SAD, Hrvatska, Nemačka, Belorusija i Velika Britanija.\nDatum: 08.08.2013. Autor: N/A N/A


Rasim Ljajić: Turski privrednici spremni da dođu - SandzakHaber.Net , Sandžačke Internet Novine !\nNaslovna Srbija Biznis Rasim Ljajić: Turski privrednici spremni da dođu\nRasim Ljajić: Turski privrednici spremni da dođu\nOd Redakcija - 16. Aprila 2013. 0 245 Podeli na Fejsbuku\ntweet Beograd — Turski investitori spremni su da dođu u Srbiju, rekao je predsednik Skupštine Turske Džemil Čiček na sastanku s ministrom trgovine Srbije Rasimom Ljajićem.\nLjajićev kabinet je saopštio da su se on i Čiček saglasili da je dobra ekonomska saradnja glavni pokretač partnerstava u drugim oblastima, i da obostrano postoji volja za povećanjem obima robne razmene, za šta je potencijal Srbije i Turske veliki.\nLjajić, koji je i potpredsednik Vlade, ukazao je na značaj stranih direktnih investicija za Srbiju, uz ocenu da je ona najpovoljnija u regionu za ulagače iz Turske, uzimajući u obzir podsticaje koje država daje za otvaranje novih radnih mesta, i poreske olakšice.\nČiček je potvrdio spremnost turskih investitora za dolazak u Srbiju, naglasivši da pojačana bilateralna ekonomska aktivnost može doprineti i bržem razvoju čitavog regiona.\nKLJUČNE REČIinvesticijeLjajicministar trgovinenova varosnovi pazarpotpredsednik vladepribojPrijepoljerasim ljajicsandzakSdpsjenicaTurskatutinVlada PODELI\ntweet Prethodni tekstPOČETAK KRAJA MUFTIJE ZUKORLIĆA: Duhovnik u firmiranom odelu ili političar sa ahmedijom na glavi (VIDEO)Sledeći tekstJavni poziv za nezaposlene i poslodavce Redakcija\tPOVEZANE OBJAVEVIŠE OD AUTORA