Predstavnici Timočkog kluba na "Otvorenom prostoru"\nDana 18.11.2008 predstavnici Timočkog kluba su učestvovali na skupu “ Otvoreni prostor”. U želji da Evropsku uniju što više približe građanima Srbije, Centar za razvoj građanskog društva MilenijuM u dogovoru sa delegacijom ambasadora članica zemalja Evropske unije organizovao je ovaj skup za nevladine organizacije iz Niša i jugoistočne Srbije. Tom prilikom nevladine organizacije su mogle da predstave sebe i svoj rad delegaciji i da u neformalnoj atmosferi razmene svoja iskustva. Strateški pravci i institucionalna saradnja države i civilnog sektora\nPredstavnik Timočkog Kluba Gdja Slađana Milutinović je učestvovala na nacionalnoj debati "Strateški pravci i institucionalna saradnja države i civilnog sektora" koja je održana 29 oktobra 2008 u Sava Centru u Beogradu. Na ovoj debati izmedju ostalog govorili su Gdin Milan Marković Ministar za državnu upravu i lokalnu samoupravu, Miljenko Dereta izvršni direktor Građanskih Inicijativa i drugi predstavnici Vlade Republike Srbije i civilnog sektora . Više o tome možete pogledati ovde. Poseta predstavnika Milieukontakt International\nPredstavnik Mileukontakta, projekt menadžer za Srbiju i Crnu Goru , Chris van de Sanden je zajedno sa Majom Bilbijom, koordinatorkom Zelene agende za Srbiju, 22. oktobra posetio Knjaževac i Timočki klub.Tom prilikom, predstavnike Mileukontakta primila je i Dr. Ljubica Nikolić, predsednica privremenog organa opštine. Razgovarano je o procesu Zelene agende u Knjaževcu, kako predstavnici Lokalne vlasti vide svoju ulogu u ovom procesu u našoj sredini, kao i o planovima za sledeći period. Ovom sastanku su prisustvovali i koordinatori svih radnih grupa.Gost iz Holandije obišao je kulturno istorijske lokalitete u našoj opštini. Na osnovu razgovora sa Gdin Van den Sandenom poseta je ocenjena kao vrlo uspešna i iskazano je posebno zadovoljstvo rezultatima koji su do sada postignuti. Trening seminar u Zasavici\nUz podršku Pokreta gorana Sremske Mitrovice i Specijlnog rezervata prirode Zasavica, Milieukontakt International je 26-27.09.2008.god organizovao trening za jačanje kapaciteta organizacija koje u Srbiji realizuju proces Zelene Agende.Trening je imao za cilj pripremu učesnika za implementaciju projekta Zelene Agende u lokalnim zajednicama u narednih šest meseci.\nU okviru projekta Zelena Agenda u Srbiji, radne grupe su održale i svoje prve sastanke. Cilj ovih sastanaka je bio definisanje vizije radnih grupa i smernice za dalji rad za u procesu. Na sastancima su podeljeni zadaci članovima radnih grupa, odredjeni su potrebni vremenski rokovi za realizaciju dobijenih zadataka i aktivnosti koje treba realizovati u narednom periodu. Razmatrana je i mogućnost uključivanja novih članova u radne grupe, koji bi svojim učešćem u radu doprineli boljim rezultatima u daljem procesu realizacije projekta Zelena Agenda. PočetakPrethodna111213SledećaKraj\tStrana 12 od 13\tCopyright © timok.org.


Prištinske stranke ne žele da Tači vodi dijalog sa Beogradom - Sputnjik Srbija\n18:59 22 Jul 2019\nPrištinske stranke ne žele da Tači vodi dijalog sa Beogradom\n09:33 25.04.2018 Preuzmite kraći link\nNijedna od kosovskih političkih partija ne želi da Hašim Tači vodi razgovore sa Beogradom, jedan je od zaključaka okruglog stola pod naslovom „U potrazi za konsenzusom: Dijalog Kosovo—Srbija i perspektiva proširenja EU“, prenosi KTV.\nTokom rasprave, političke partije su misiju kosovskog predsednika Hašima Tačija kao pregovarača nazvale neuspešnom.\nŠef poslanika Inicijative Biljal Šerifi ironično je primetio da bi, ako se Tačijev posao pregovarača prevede na jezik sporta, to bilo ispadanje iz lige, a ne napredak, tako da bi on trebalo da se drži podalje od pregovaračkog stola, prenosi „Koha ditore“.\nŠef poslanika Alijanse za budućnost Kosova (ABK) Ahmet Isufi smatra da o ovome treba da odluče političke partije, pošto vlada ima mnogo unutrašnjih problema kojima mora da se bavi.\nGlavni urednik „Koha ditore“ Agron Bajrami rekao je da već neko vreme civilno društvo insistira na tome da je konsenzus neophodan i da je Kosovo već bilo u obavezi da izgradi platformu za razgovore.


Institut tehnickih nauka SANU - Misija i vizija\nMisija ITN SANU je da podstiče i unapređuje osnovna i primenjena istraživanja u oblasti tehničko-tehnoloških i prirodnih nauka koja se bave razvojem mulifunkcionalnih nanostrukturnih materijala, biomaterijala, senzorskih sistema i fotonaponskih izvora energije, kao i skladištenjem energije dobijene iz tih izvora.\nCilj istraživanja je razvoj inovativnih tehnologija koje se mogu primeniti u privredi i društvu, kao i promovisanje visokih tehnologija na nacionalnom i međunarodnom planu. Prepoznavanje aktuelnosti problema koji se odnose na nedostatak energije i zagađenost životne sredine iniciralo je i rad u domenu fotonaponske energetike sa krajnjim ciljem da se razviju metode za karakterizaciju fotonaponskih sistema i uvođenja fotonaponske energetike u energetski sistem Srbije, a u kontekstu energetske tranzicije ka obnovljivim izvorima energije i globalne težnje da se smanji emisija ugljen-dioksida. U okviru ovog cilja moraju se rešiti mnogobrojni problemi, koji potiču pre svega od neupravljivosti proizvodnje solarne energije, koji traže multidisciplinarni pristup iz oblasti elektronike, energetike, hemije i nauke o materijalima, što su upravo zahtevi pri kojima ITN SANU može pokazati sav svoj kvalitet i različitost u odnosu na druge naučnoistraživačke organizacije u Srbiji.\nITN SANU temelji svoje aktivnosti na visokim akademskim i etičkim vrednostima, na principima otvorene nauke i na odgovornom doprinosu društvu, svestan njegovih snaga i slabosti, ali takođe spreman da pronađe rešenja.\nPozicioniranje ITN SANU kao vodeće institucije u Srbiji za probleme fotonaponske energetike, koja ekspertski vlada problematikom proizvodnje i skladištenja fotonaponske energije.\nIstraživanje i razvoj u oblasti multifunkcionalnih materijala (luminiscentni, poluprovodnički, fotokatalitički materijali), multiferoika, senzora, sinterovanih keramičkih materijala, polimernih kompozitnih materijala, biomaterijala i materijala za primenu u medicini i farmaciji (skafoldi, inženjerstvo tkiva, hidrogelovi, kontrolisana dostava lekova), kao i u oblasti novih materijala i tehnologija za povećanje efikasnosti fotonaponskih elemenata (perovskiti, fotonske konverzije, ekstrakcija toplote itd.), i inovativnih tehnologija i načina konverzije i skladištenja energije (biogorive ćelije i litijumske baterije, potencijalna energija vode, off-river sistemi itd.) u funkciji omogućavanja energetske tranzicije ka obnovljivim izvorima energije u Srbiji.\nObezbeđenje dodatnih sredstava za finansiranje istraživanja i razvoja kroz saradnju sa privredom, naročito u oblasti izrade sistema za monitoring solarnih postrojenja i predviđanje proizvodnje, kao i kroz akreditovanje laboratorije za etaloniranje specifičnih merača i sertifikaciju komponenti i uređaja solarne energetike.


Završen je zimski kamp „Veštačka inteligencija i robotika” za nove polaznike i polaznice\nU periodu od 16. do 23. maja družili smo se sa novim polaznicima na njihovom prvom zimskom kampu u NOKC „Vuk Karadžić” u Tršiću! Cilj kampa bio je da se steknu osnovna znanja potrebna za dalji rad na kampovima i upoznaju oblasti kojima se bavimo. Pročitajte više...\nMajkrosoft razvojni centar Srbija podržao je naše ovogodišnje aktivnosti\nEkipi PFE-a se pridružio i Majkrosoft razvojni centar u Srbiji (MDCS) kao pokrovitelj naših aktivnosti i na taj način svojom nesebičnom podrškom pomogao na putu ka našem cilju da omogućimo besplatno naučno-inženjersko obrazovanje za sve motivisane učenike i učenice iz celog regiona. Pročitajte više...\nCilj da obezbedimo besplatno naučno-inženjersko obrazovanje kroz mentorski rad za sve motivisane učenike i učenice iz celog regiona bi bio nemoguć bez ogromne podrške prijateljskih kompanija. Pročitajte više...\nPrvi ciklus prijava za nove polaznike i polaznice je završen\nTrenutno naš tim radi na izboru novih polaznika i polaznica, a taj zadatak nije lak. Pročitajte više...\nPrethodnih nekoliko dana družili smo se sa starim polaznicima i polaznicama na prvom u nizu kampova “Veštačka inteligencija i robotika” u prostorijama NOKC “Vuk Karadžić” u Tršiću! Pročitajte više...\nSekvenciranje celokupnog ljudskog genoma postaje sve jeftinije i dostupnije klinikama, istraživačima i pojedincima. Pročitajte više...


RTS :: Upozorenje američkim glasačima: Rusija pokušava da se umeša\nSvet Upozorenje američkim glasačima: Rusija pokušava da se umeša\nutorak, 06. nov 2018, 10:02 -> 17:08\nUpozorenje američkim glasačima: Rusija pokušava da se umeša\nNekoliko američkih institucija objavilo je zajedničko upozorenje glasačima, koji danas izlaze na izbore, da budu oprezni jer se nastavljaju pokušaji mešanja stranih faktora, posebno Rusije, objavljeno je na sajtu FBI-ja. Fejsbuk je blokirao 115 računa zbog sumnje da se "koordiniranim neautentičnim ponašanjem" dovode u vezu sa stranim grupama koje pokušavaju da se mešaju u američke kongresne međuizbore, prenosi AP.\n"Strani faktori, Rusija naročito, nastavljaju sa pokušajem uticanja na javno mnjenje i percepciju glasača", navedeno je u saopštenju američkog Odeljenja za unutrašnju bezbednost, ministarstva pravde, Kancelarije direktora Nacionalne obaveštajne službe i Federalnog istražnog biroa.\n"Oni to mogu širenjem lažnih informacija o političkim procesima i kandidatima, lažima o njihovim sopstvenim aktivnostima mešanja, širenjem propagande na društvenim mrežama ili drugim taktikama", navedeno je u saopštenju.\nAmeričke agencije bore se sa pokušajima mešanja, a cilj borbe je da se obezbedi da se svaki glas prebroji i da se prebroji ispravno, piše u zajedničkom saopštenju uz isticanje da u ovom trenutku "nema pokazatelja da postoje pokušaji kojima se želi sprečiti ili omesti glasanje ili izmeniti ishod glasanja".\nSAD neće tolerisati strano uplitanje u naše izbore koje dolazi iz Rusije, Kine, Irana ili drugih zemalja, zaključuje se u saopštenju.\nAmerikanci danas glasaju za 435 mesta u Predstavničkom domu, za 35 od ukupno 100 mesta u Senatu i za desetine državnih guvernera.\nFejsbuk blokirao 115 računa\nFejsbuk je danas blokirao 115 računa zbog sumnje da se "koordiniranim neautentičnim ponašanjem" dovode u vezu sa stranim grupama koje pokušavaju da se mešaju u američke kongresne međuizbore, javlja AP.\nZatvoreno je 30 naloga na Fejsbuku i 85 naloga na društvenoj mreži Instagram, koji se detaljnije istražuju, objavljeno je danas.\nKompanija je preduzela mere nakon pritiska iz američkog pravosuđa, kada je primećena onlajn aktivnost za koju se "veruje da je povezana sa stranim subjektima", navodi AP prenoseći izvode iz bloga zvaničnika Fejsbuka zaduženih za sajber sigurnost.\nTehnološke kompanije u Sjedinjenim Državama pokušavaju da pojačaju sigurnost i napore u borbi protiv kampanje dezinformacija, uključujući i ruske grupe koje pokušavaju da podele glasače i diskredituju demokratiju, navodi AP.\nKako se ističe, "čišćenje" Fejsbuka je deo kontramera za sprečavanje zloupotreba, nalik onima koje su ruske grupe koristile pre dve godine, kako bi uticale na javno mnjenje uoči američkih predsedničkih izbora 2016. godine.\nU oktobru je kompanija uklonila 82 stranice, računa i grupe vezane za Iran, čiji je cilj bio podsticanje društvenih sukoba u Sjedinjenim Državama, dok je Fejsbuk u Velikoj Britaniji u avgustu uklonio 652 stranice, grupe i računa vezanih za Rusiju i Iran.\nSkoro sve stranice na Fejsbuku, povezane sa poslednjim blokiranim nalozima, jesu na francuskom ili ruskom jeziku, a računi na Instagramu uglavnom su bili na engleskom i fokusirani su na poznate ličnosti i političke debate.\n(utorak, 06. nov 2018, 18:35) - Zeljko Kecman - Houston [neregistrovani]\n(utorak, 06. nov 2018, 18:22) - anonymous [neregistrovani]\n(utorak, 06. nov 2018, 17:59) - anonymous [neregistrovani]\n(utorak, 06. nov 2018, 17:49) - anonymous [neregistrovani]\n(utorak, 06. nov 2018, 16:52) - anonymous [neregistrovani]\n(utorak, 06. nov 2018, 16:34) - Душан [neregistrovani]\n(utorak, 06. nov 2018, 16:12) - Baćuška [neregistrovani]\n(utorak, 06. nov 2018, 14:48) - anonymous [neregistrovani]\n(utorak, 06. nov 2018, 14:20) - anonymous [neregistrovani]\n(utorak, 06. nov 2018, 14:06) - anonymous [neregistrovani]\nFSB: Kod granice Avganistana 5.000 terorista


Zanimljive Destinacije - Le Šo de Fon: Svetska prestonica skupih satova\nLe Šo de Fon: Svetska prestonica skupih satova\nLe Šo de Fon ( La Chaux-de-Fonds), gradić u Švajcarskoj, nije samo turističko mesto, kako deluje na prvi pogled. Kako se nalazi u srcu jednog od najlepših švajcarskih regiona, ovo mesto ima veliki broj turisitčkih atrakcija.\nOvo mesto je iznedrilo veliki broj velikana, poput Ševrolea, osnivača poznate istoimene auto-kompanije, koji je živeo u ovom mestu sedamdesetih i osamdesetih godina 19. veka.\nOvo je i rodno mesto Bleza Sandrara, poznatog književenika, ali i Le Korbizjea, oca arhitektonskog modernizma.\nZa gradić od 37.000 stanovnika samo ovi slavni sugrađani su dovoljni da privuku turiste. Međutim, ipak, ono po čemu je Le Šo de Fon najpoznatiji jeste industrija satova, jer je ovo mesto gde se prave najskuplji satovi na svetu.\nŠtaviše, iako mnogi nisu čuli za njega, ovo je svetska prestonica satova, jer poznate kompanije kao što su "Rolex", "Patek Philippe", "Tissot", "Girard-Perregaux", "Ebel" i "Omega" ovde imaju svoja sjedišta, a neke su i osnovane upravo u ovom gradiću.\nI dok su prve najpoznatije sajdžijske radnje u Švajcarskoj osnovane u Ženevi, koja se nalazi oko 150 km severozapadno, ovaj gradić važi za mesto gde se postavlju svetski standardi kada je reč o izradi najboljih i najskupljih satova.\nZanimljivo je da je Danijel Žanrišar, koji je bio poznat kao prvi sajdžija u ovom gradu, razvio sistem obuke pripravnika u sajdžijskim radnjama, i tako udario temelje industrije proizvodnje satova u ovom kraju.\nČak je i Karl Marks u svom delu "Kapital" gradić Le Šon de Fon naveo kao primer efikasne industralizacije, zaključujući da se u ovom gradiću proizvodi pet puta više satova nego u svim ženevskim radionicama. Danas, Le Šon de Fon ostaje administrativni, ali i "spiritualni" centar industrije satova.\nOno što je zanimljivo jeste da je urbanistički plan ovog grada urađen u skladu sa načelima industrije satova - racionalno i precizno. Tako je nastao plan pravilne mreže ulica otvorenog grada gdje se izmenjuju stambene četvrti s radionicama. Takav plan je omogućio prirodan prelaz iz manufakturne u industrijsku proizvodnju u 19. veku. To je izvanredan primer jednoindustrijskog manufakturnog grada koji je još živ i aktivan.\nInače, najveći deo stanovnika grada radi upravo u industriji satova. Taj broj je ranije bio izuzetno velik. Naime, 1968. godine čak 11.000 stanovnika radilo je u raznim kompanijama za proizvodnju satova, što je činilo čak 47 odsto radno sposobnog stanovništva. Međutim, sredinom sedamdesetih taj broj se smanjuje pojavom kvarcnih satova koji su ozbiljno zapretili švajcarskoj tradicionalnoj industriji, jer su satovi bili skoro isto precizni, ali desetostruko jeftiniji.\nIpak, na ulicama ovog grada nećete videti skupe satove. Iako kompanije svojim radnicima poklanjaju skupe satove, malo ko ih nosi. Tako, recimo, kompanija "Girard-Perregaux" svojim radnicima za samo dve godine rada u kompaniji poklanja sat vredan oko 6.500 evra. Ipak, najskuplji sat koji ćete videti na ulicama Le Šon de Fona je "Tissot" i to onaj od nekih 450 evra.\nMeđutim, za stanovnike ovog grada to ima logike, jer je reč o stanovnicima koje krasi mentalitet radničke klase, koja je, istina, izuzetno dobro plaćena. Oni za razliku od ciriških bankara ili ženevskih diplomata ne uživaju u kićenju niti vole da pokazuju koliko imaju.\nIzvor: Nezavisne novine, BBC


Prikazivanje članaka po tagu krecenje - Radio televizija Bor\nPrikazivanje članaka po tagu krecenje\n„Moja učionica - moj drugi dom“\nMAJDANPEK - U majdanpečku Osnovnu školu „Velimir Markićević“ stigao je nov, kompletan nameštaj za svih 18 učionica. Ukupno 270 školskih klupa, 540 stolica, kao i novi ormari i nastavničke katedre, vrednosti dva miliona sto hiljada dinara, nabavljeno je kroz projekat „Moja učionica- moj drugi dom“ sa kojim je ova škola konkurisala kod Ministarstva pravde za sredstva prikupljena po osnovu odlaganja krivičnog gonjenja.\n„U proteklih par godina dosta toga smo uradili na poboljšanju uslova za 385 đaka, koliko broji naša škola. Zamenjen je krov na školskoj zgradi i fiskulturnoj sali, postavljeno je novo osvetljenje u učionicama i hodnicima, opremljena je jedna interaktivna učionica, jedina takva u celoj opštin“, ističe Marko Cokić, direktor OŠ „Velimir Markićević“.\nTrenutno se u ovoj obrazovnoj ustanovi privodi kraju uređenje školskog dvorišta, koje je finansirala lokalna samouprava, a ono što predstoji jeste krečenje svih učionica i sređivanje školskih toaleta.\nMAJDANPEK- Zahvaljujući sredstvima Ministarstva privrede i lokalne samouprave, u Osnovnoj školi “12. septembar” u Majdanpeku još tokom raspusta počeli su radovi na renoviranju kompletnog enterijera.\n“Do sada su zamenjena sva vrata u školi, ukupno ih je oko 50, a trenutno se radi na presvlačenju podova u učionicama, holu škole i stepeništu. Kompletno će biti renovirani i toaleti, školska bina, okrečeni zidovi i uređen ulaz u školu”, ističe Vesna Žikić, direktorka ove ustanove, koja je počela da radi pre gotovo pola veka i, ako se izuzme tekuće održavanje, većih investicionih ulaganja nije bilo, tako da je renoviranje bilo neophodno.\nOsim aktuelnih radova, u ovoj školi dosta je urađeno i prošle godine, kada je kompletno renovirana fiskulturna sala sa svlačionicama, a obnovljen je i školski inventar u nekoliko učionica. Završetak radova u uređenju ove majdanpečke škole očekuje se za nekoliko nedelja.\nUspešna godina za Javno stambeno preduzeće Majdanpek\nMAJDANPEK - Za Javno stambeno preduzeće Majdanpek, 2017. bila je jedna od uspešnijih godina.\n„Osim nabavke mašine za otpušavanje kanalizacije uspeli da opremimo sopstvenu radionicu neophodnim alatom, s obzirom na to da imamo radnike raznih profila, osposobljenih za intervencije u stambenim zgradama“, kaže Maša Mitrović, direktor Javnog preduzeća za stambene usluge Majdanpek.\n„U toku prošle godine nabavili smo i postavili 250 led sijalica u zgradama koje imaju ugovor sa našim preduzećem, u potpunosti smo uredili jedan dvosoban učiteljski stan u Vlaolu, a dali smo i veliki doprinos u sređivanju jedne kuće u Leskovu, u okviru serijala „S Tamarom u akciji“. Takođe, u saradnji sa Centrom za socijalni rad, okrečili smo 14 ulaza stambenih zgrada u Majdanpeku, a u 40 je sanirana vodovodna instalacija, nakon pucanja, usled velikog mraza u februaru i martu prošle godine“, dodaje Mitrović, napominjući da je u toku prošle godine Skupština opštine Majdanpek donela veoma bitnu Odluku o načinu održavanja stambenih zgrada i sufinansiranju aktivnosti na poboljšanju svojstava stambenih zgrada, koja će regulisati mnogo toga u ovoj oblasti.\nOno po čemu će zaposleni u ovom preduzeću svakako pamtiti 2017. godinu jeste potpisivanje kolektivnih ugovora sa osnivačem i sindikatom, kojima su regulisana prava radnika u smislu isplate zarada, toplog obroka, regresa i prevoza.


Kontinuirano interesovanje medija za problematiku bolesti zavisnosti - Biram Oporavak\nBiram Oporavak > Blog > Vijesti CG > Kontinuirano interesovanje medija za problematiku bolesti zavisnosti\nPrema posljednjem istraživanju Evropskog istraživačkog projekta o alkoholu i drogama od oko 6.000 anketiranih učenika prvog razreda srednje škole njih 14 odsto koristilo je neku drogu.\nTim povodom izvršni direktor Preporoda, Jovan Bulajić, dao je kratki osvrt za informativni program „ Polis“ Radio Televizije Budva. Naveo je da se ESPAD istraživanje sprovodi u razmaku od 4 godine i da je nažalost evidentiran trend rasta broja mladih koji koriste psihoaktivne supstance.\nVeoma je bitno mladima ponuditi kredibilne informacije koje su aktuelne i u skladu sa trenutnom situacijom, dok školski programi primarne prevencije moraju biti prilagođeni evropskoj praksi.\nOno što je takođe konstatovano jeste i da se i dalje nedovoljno pažnje u Crnoj Gori posvećuje problematici bolesti zavisnosti, i da je neophodno da cjelokupno društvo i javnost shvate ozbiljnost ovog problema.\nGostovanje pogledajte na sledećem linku:\nBiram Oporavak 4 October, 2021\nPrethodni Djeca sve više koriste droge, država da reaguje\nSlijedeći 05.10.2021. Velika Britanija: Kakav uticaj smanjenje štete ima na kulturu oporavka?


Evropska unija od danas otvorena za građane 15 zemalja\nGrčka turistička sezona počinje 15. juna kada se otvaraju sezonski hoteli. Turistima će biti dopušteno da uđu u Grčku bez testiranja na koronavirus ili boravka u karantinu, a međunarodni letovi se ponovo pokreću 1. jula. Međutim, nadležne zdravstvene službe će po potrebi obavljati testiranja, izjavio je ministar turizma Grčke Haris Teoharis.\nCovid 19: Skoro pet miliona obolelih u svetu, u SAD više od 1,5 miliona!\nU svetu je zaraženo 4.989.095 osoba, a od toga je više od 1,5 miliona slučajeva korona virusa registrovano u Americi. U Brazilu crni rekord - u poslednjih 24 sata umrlo više od 1.000 ljudi.\nredakcija - svi 19, 2020 1\nredakcija - svi 15, 2020 0\nredakcija - svi 14, 2020 0\nredakcija - svi 8, 2020 0\nJedno selo u Gvatemali dobilo je ime po Srbiji, u znak zahvalnosti za pomoć koju je njegovim meštanima uputila počasna konzulka Republike Srbije u Gvatemali Marsela Arzu de Losano, saopštilo je danas Ministarstvo spoljnih poslova.


Ne jenjavaju protesti u Iranu\nLider libanske grupe Hezbolah koju podržava Iran izjavio je da će "nada" predsednika Trampa da će protesti u Iranu biti grudva koja će dovesti do promene režima ili haosa biti poražena zajedno sa nadom Izraelaca i Saudijaca, izvaštava Asošijeted pres (AP).\n03. januar 2018. 22:43\nU svom prvom komentaru od izbijanja protesta u Iranu Hasan Nasralah je rekao da su demonstrante sa legitimnim pritužbama eksploatisale političke frakcije koje su svojim protestima pridodale političke zahteve.\nNasralah, čija grupu obilno finansira Iran, govorio je u TV intervjuu za stanicu Al-Maiadin iz Bejruta. On je rekao da iranske vlasti postupaju prema protestima u gradovima u Iranu "smireno i mudro".\nOn je naglasio da ovi nisu poput masovnih protesta 2009. godine u pogledu širine i zahteva, dodajući da "nema razloga za zabrinutost."\nZvaničnici Ujedninjenih nacija pozvali su Iran da poštuje prava demonstranata i oslobodi sve koji su nepotrebno uhapšeni dok su mirno protestovali.\nPortparol je izjavio u sredu da Generalni sekretar Antonio Gutereš zahteva da se poštuju ljudska prava. On je takođe naglasio da protesti treba da budu mirni.\nU međuvremenu, Visoki komesar UN za ljudska prava, Zijad Rad Al Husein traži od Irana da bude oslobođen svako ko je nepotrebno uhapšen ili kažnjen zbog mirnog izražavanja stavova.\nHusein je takođe pozvao vlasti u Iranu da istraže sve pogibije i ozbiljna ranjavanja tokom protesta koji traju cele prošle nedelje.\nNajmanje 21 osoba je poginula a stotine su uhapšene tokom antivladinih demonstracija podstaknutih ekonomskim razlozima.\nIranski državni mediji izvestili su u sredu da su desetine i stotine ljudi učestvovale u provladinim demonstracijama. Emituju se snimci provladinih demonstracija u gradovima širom zemlje posle nedelje protesta i hapšenja zbog pobune zarad slabe državne ekonomije.\nIranska provladina novinska agencija Tasnim javila je da su uhapšeni evropski državljani pod optužbom za špijunažu pošto su predvodili buntovnike tokom antivladinih demonstracija.\nIzveštaji u sredu navode reči Hamida Reze Abolhasanija, šefa pravosudnog odeljenja u zapadnom gradu Boroujerdu, koji je izjavio da su osumnjičene obučavale evropske đpijunskie\nagencije, ali nije detaljnije to objasnio.\nViše nije bilo izveštaja o protestima u Boroujerdu ovih dana.\nProšle nedelje dogodila se erupcija antivladinih protesta u nekoliko gradova u Iranu.\nNa nekim demonstracijama je bilo sukoba, a najmanje 21 osoba je ubijena. Stotine su uhapšene.\nIranski zvaničnici su dugo optuživali SAD, Izrael i Veliku Britaniju da planiraju rušenje vlade, javlja AP.\nProtest privatnih pogrebnika u Beogradu\nProtest za odbranu optuženih studenata\nGrabar Kitarović: Pružamo ruku mira


Tanjug 26. januara 2021. 10:36\nDAVOS – Predsednica Evropske centralne banke Kristin Lagard nada se da će 2021. i dalje biti godina ekonomskog oporavka od pandemije, uprkos strogim blokadama i zabrinutosti zbog pojave novih sojeva kovida-19.\n„Nadamo se da je 2021. još uvek godina oporavka, ali u dve faze. Prva faza je očigledno ona koja će i dalje biti opterećena vrlo visokim nivoom neizvesnosti“, rekla je Lagard na panelu na 51. Svetskog ekonomskog foruma u Davosu, koji se zbog globalne zdravstvene krize prvi put održava u virtuelnom formatu od 25-29. januara.\nPrema Lagardovoj, sadašnje ekonomsko okruženje „tek treba da pređe most koji vodi do oporavka, a čini se da će prelazak tog mosta biti malo odložen, ali ne bi trebalo da bude izbačen iz koloseka“, prenosi CNBC.\nNajnoviji ekonomski podaci ECB nagoveštavaju privredni pad u poslednjem kvartalu 2020, što će, prema mišljenju Lagardove, „imati uticaj i na prvi kvartal 2021“.\n„Ekonomija o kojoj govorimo nije više ona ista“, dodala je šefica ECB.


Primena informacionih tehnologija u integraciji bespilotnih vazduhoplova u opšti i operativni vazdušni saobraćaj - Sinteza 2018\nPRIMENA INFORMACIONIH TEHNOLOGIJA U INTEGRACIJI BESPILOTNIH VAZDUHOPLOVA U OPŠTI I OPERATIVNI VAZDUŠNI SAOBRAĆAJ\nbespilotni vazduhoplovi, kontrolisani vazdušni prostor, korisnik vazdušnog prostora, opšti i operativni vazdušni saobraćaj, informacioni sistem.\nLetenje bespilotnih vazduhoplova se trenutno u najvećem broju zemalja odvija u privremeno izdvojenim delovima vazdušnog prostora. Ovakva praksa bi se, imajući u vidu nagli porast broja zahteva za korišćenje vazdušnog prostora, u skorije vreme mogla promeniti. Istovremeno povećanje frekvencije vazduš- nog saobraćaja kako za pilotirane, tako i za bespilotne vazduhoplove nameće korenite i dinamične promene sistema upravljanja vazdušnim saobraćajem i presudan značaj korišćenja informacionih tehnologija. U zavisnosti od vrste (klase) vazdušnog prostora koji se koristi za letenje, razdvajanje vazduhoplova u letu vrši ili pružalac usluga u vazdušnoj plovidbi (kontrola letenja), ili sam pilot. Ekspanzija korišćenja bespilotnih vazduho- plova u različite svrhe dovodi do potrebe rešavanja problema razdvajanja pilotiranih i bespilotnih vazduhoplova u istom vazdušnom prostoru. U ovom radu je analizirano jedno od mogućih rešenja osetljivog pitanja – korišćenje informacionih tehnologija. Jedan od zaključaka je odgovor na pitanje mogu li se softveru, odnosno informacionim tehnologijama, poveriti zadaci gde su ulog, pored izuzetno vredne tehnike, i ljudski životi.\nZ. Nenadović, D. Vasiljević, A. Đurić, D. Kutnjak, “Primena informacionih tehnologija u integraciji bespilotnih vazduhoplova u opšti i operativni vazdušni saobraćaj,” in Sinteza 2018 International Scientific Conference on Information Technology and Data Related Research, Belgrade, Singidunum University, Serbia, 2018, pp. -.\nNenadović, Z., Vasiljević, D., Đurić, A., Kutnjak, D. (2018). Primena informacionih tehnologija u integraciji bespilotnih vazduhoplova u opšti i operativni vazdušni saobraćaj. Paper presented at Sinteza 2018 International Scientific Conference on Information Technology and Data Related Research.


Hijaluronski fileri su efikasno rešenje kod podmlađivanja, zatezanja i uvećanja usana. Pomoću hijaluronskih filera se nehiruški mogu rešiti mnogi estetski problemi. Fileri se ubrzigavaju se u željenu regiju i tu ostaju oko devet meseci, s tim da svakim sledećim ubrizgavanjem efekat filera traje sve duže. Posle dve-tri intervencije fileri ostaju u koži i po dve-tri godine, pa ih treba sve ređe ubrizgavati. Podmlađivanje hijalurosnkim filerima efikasno se otklanjaju bore, podmlađuje se koža (čak i na šakama).\nBORE IZMEĐU OBRVA: Ove bore se ušpešno uklanjaju kombinacijom hijalurona i botoksa. Botoksom se privremeno blokiraju mišići odgovorni za mrštenje, a hijaluronom se već postojeće bore ispunjavaju i na taj način ponovo dobija osvežen i vedar izgled lica.\nBORE OD NOSA DO USANA: Nazolabojalne bore se najbolje otklanjaju primenom hijalurona. Ovde je važno koristiti hijaluron adekvatne gustine kako bi postignut efekat duže trajao.\nOBRAZI: Jedrina obraza postiže se u kombinaciji sa tretiranjem predela jagodica. Podizanjem jagodica, koža na obrazima se takođe podiže. Konturiranje lica je izuzetno važno, a moguće ga je postići primenom posebne vrste hijalurona koji se koristi za konturiranje.\nBRADA: Liniju brade i donje vilice moguće je učiniti ravnijom i zategnutijom, primenom posebne tehnike ubrizgavanja hijalurona veće gustine. Prilikom aplikacije hijalurona, ne treba zaboraviti uglove ispod donje usne koji daju opušten izgled kože lica.\nBORE SMEJALICE: Diskretne bore oko očiju su neizostavni deo karaktera lica, ali očima daju umoran izgled. Ove bore se otklanjaju primenom hijalurona lagane gustine, koji je pogodniji za kožu na mestima gde ne želimo efekat volumena.


Tražio sam da prvi šutiram penal, dao bih svih 11: Jedan od junaka Zvezde iskren posle Kopenhagena! | Telegraf - Najnovije vesti\nPankov je pucao od samopouzdanja u penal seriji\nCrvena zvezda u borbi za Ligu šampiona igra protiv Jang Bojsa, a prvi meč na programu je u Bernu u sredu 21. avgusta od 21 čas.\nTagovi: FK Crvena zvezda, FK Jang Bojs, FK Kopenhagen, Radovan Pankov\nAaaa 15.08.2019 06:06\nLepo je kad covek ima lepo misljenje o sebi i celom timu Hvala.😙\nZis 14.08.2019 16:52\nPankov treba da igra pre Milunovica ,ovaj Milunovic je tragikomican igrač.\nDanilo 14.08.2019 15:56\nEto ja se ne bavim fudbalom ali bih realizovao i svih 1000 penala. Ko ne vjeruje nek provjeri.\n(UŽIVO) Partizan - Molde 2:1: GOOOOL, Tošić pogodio za preokret u Humskoj!


Zastave Izraela i Palestine (ilustrativna fotografija)\nPalestinska uprava najavila je nastavak saradnje s Izraelom, nakon šestomjesečnog prekida odnosa, okončavajući time finansijske i logističke poteškoće za hiljade stanovnika Zapadne obale i ujedno signalizirajući olakšanje zbog izborne pobjede Džoa Bajdena (Joe Biden) koji se do sada protivio jednostranim potezima Izraela, pišu svjetski mediji.\nPut ka pregovorima\nNajava Palestinske uprave za nastavak saradnje s Izraelom nakon prekida kontakta u maju odražava palestinske težnje ka ponovnim mirovnim pregovorima uz pomoć buduće administracije novoizabranog američkog predsjednika Džoa Bajdena, ocjenjuje Volstrit džurnal (The Wall Street Journal).\nPalestinski ministar civilnih poslova Husein al Šeik napisao je na Tviteru (Twitter) da će se veze između Izraela i Palestinske uprave "vratiti onakve kakve su bile" sada kada je Izrael dao Palestinskoj upravi pisane i usmene obaveze da će se pridržavati prethodnih pisanih sporazuma. List dodaje da je zvaničnik izraelskog Ministarstva odbrane potvrdio da je Izrael poslao pismo obavezujući se na ranije sporazume.\nIzraelske i palestinske vlasti sarađivale su na održavanju krhkog statusa quo u Izraelu i na Zapadnoj obali na suzbijanju nasilja i terorizma, ali su veze prekinute u maju zbog namjera Izraela da, prema predloženom mirovnom planu iz Trampove (Donald Trump) administracije, pripoji svoja naselja na Zapadnoj obali. Izrael je, napominje Vostrit džurnal, odlučio zamrznuti svoje planove aneksije u skladu sa sporazumom o normalizaciji odnosa s Ujedinjenim Arapskim Emiratima u avgustu.\nObnova veza s Izraelom pomogla bi ublažiti ekonomske nevolje vlade Palestinske uprave koja, prema podacima Svjetske banke, prima više od 65 odsto godišnjeg prihoda od poreza koje je u njihovo ime pripkupljao Izrael a čiji transfer je palestinska vlada odbijala prihvaćati u posljednjih pola godine. Izraelski zvaničnik potvrdio je za Volstrit džurnal da Izrael namjerava prenijeti porezne prihode u bliskoj budućnosti.\nNajava palestinskog rukovodstva o obnovi saradnje stigla je nakon telefonskog razgovora kojeg su utorak, 17. novembra - prvi put nakon izbora u SAD - imali Bajden i izraelski premijer Benjamin Netanjahu. Palestinski zvaničnici izrazili su nadu da će nadolazeća Bajdenova administracija preusmjeriti američku politiku na suprotstavljanje izgradnji izraelskog naselja na Zapadnoj obali i podržavanje nezavisne palestinske države.\nRazgovor Bajdena i Netanjahua\nIzraelski premijer, jedan od najbližih međunarodnih saveznika Donalda Trampa, priznao je Bajdena kao izabranog američkog predsjednika u razgovoru početkom sedmice, napisao je Politiko (Politico) dodajući kako će ta vijest vjerovatno biti bolna aktuelnom predsjedniku jer su on i Netanjahu posljednjih godina njegovali geopolitički savez i političko partnerstvo.\nTrampova administracija provodila je bliskoistočnu politiku koja je uglavnom favorizovala Izrael dok je Netanjahu koristio svoju diplomatiju s Trampom za promociju svoje stranke Likud na parlamentarnim izborima u Izraelu.\nTrampova administracija također je naglašavala svoju ulogu u ‘Abrahamovom sporazumu’, potpisanom u septembru u Bijeloj kući, kao primjer svojih vanjskopolitičkih postignuća. Sporazum je otvorio put Bahreinu i Ujedinjenim Arapskim Emiratima za normalizaciju odnosa s Izraelom - prvim arapskim zemljama koje su to učinile otkad je Jordan uspostavio odnose 1994. Saudijska Arabija također je dopustila da let El Al-a koristi njen vazdušni prostor za komercijalne letove, a Sudan je slijedio njihov primjer i normalizovao odnose s Izraelom u oktobru.\nNetanjahu je, ukazuje Politiko, imao hladan odnos s predsjednikom Barakom Obamom (Barack) - išao je toliko daleko da je optužio Obaminu administraciju da je "izvela sramotan protuizraelski trik u Ujedinjenim nacijama" 2016. godine nakon što su SAD bile suzdržane pri donošenju rezolucije Vijeća sigurnosti kojom se Izrael poziva da zaustavi izgradnju naselja na palestinskom teritoriju.\nNo, napetosti povezane s američkim predsjedničkim izborima postale su očite prošlog mjeseca, kada je Netanjahu izričito odbio priliku da javno kritikuje Bajdena tokom telefonskog poziva s Trampom u Ovalnom uredu, uprkos predsjednikovom poticanju da to učini.\nOslabljena pozicija Palestinaca\nOvosedmična odluka palestinske vlade da nastavi saradnju s Izraelom, koja će okončati šestomjesečne finansijske poteškoće za hiljade stanovnika Zapadne obale, predstavlja jedan od prvih jasnih znakova da iščekivanje nove administracije u Vašingtonu utiče na međunarodne odnose, ocjenjuje Njujork tajms (The New York Times).\nPalestinska najava poništila je niz strogih mjera koje je u maju nametnuo predsjednik Uprave Mahmud Abas, protestujući protiv planova izraelske vlade da jednostrano pripoji velike dijelove okupirane Zapadne obale. Trampova administracija nagovijestila je da će podržati neki oblik aneksije, koja bi nametnula izraelski suverenitet nad zemljom na koju su Palestinci računali za buduću državu.\nAbas je prekinuo sigurnosnu koordinaciju s Izraelom, pobuđujući strah da mogući napadi ne bi mogli biti spriječeni, ali je prekinuo i civilne veze, otežavajući Palestincima da putuju u Izrael radi posla ili liječenja. Također je prestao prihvaćati rutinske transfere poreza koji Izrael ubire u ime Palestinaca, što mjesečno iznosi više od 100 miliona dolara.\nPalestinski čelnici imali su puno razloga da obnove saradnju s Izraelom, a nekoliko razloga da to ne učine, ukazuje list. Njihove banke, čija je likvidnost iscrpljena samonametnutom krizom gotovine, obavijestile su ih da više ne mogu posuđivati novac Palestinskoj upravi, ugrožavajući rad institucija. Međunarodni donatori, uglavnom u Evropi, insistirali su na tome da Palestinci nastave prihvaćati porezne transfere iz Izraela prije nego što zatraže drugu pomoć.\nPreokret od ove sedmice naglasio je i veoma oslabljenu poziciju Palestinaca s dva mjeseca koja su preostala Trampovoj administraciji koja im je do sada nemilosrdno otežavala poziciju. Iako su se mnogi palestinski zvaničnici nadali ustupcima Izraela u vidu službene izjave o okončanju aneksije, Palestincima je potrebno uvjeravanje pružio izbor Bajdena, koji je ranije izrazio svoje protivljenje jednostranim potezima Izraela.\nPalestinska sloboda kao dio moralnog kompasa\nPalestinsko rukovodstvo najavilo nastavak saradnje s Izraelom u sigurnosnim, finansijskim i logističkim pitanjima nakon “usmenih i pisanih” obećanja Izraela o obavezama koje su se do sada uglavnom oslanjale na sporazum iz Osla iz 1990-ih, napisao je Vašington post (The Washington post) dodajući kako priroda novih dogovora ipak ostaje nejasna.\nOno što je jasno je da je raskidanje veza u maju, nanijelo velike poteškoće za pet miliona Palestinaca, te su mnogi koji su prelazili kontrolne tačke između dviju strana morali otkazivati putovanja, dok više od 25.000 Palestinaca rođenih od proljeća Izrael nije registrovao. List dodaje da je pad poreznih prihoda - sredstva koja sada iznosi više od 800.000 miliona dolara - ugrozio plate većini od 180.000 zaposlenih u vladi.\nVašingtonski list također ukazuje na negodovanje Hamasa, militantne grupa koja upravlja pojasom Gaze i suparnik je Abasove stranke Fatah. Osuđujući najavu Palestinske uprave o nastavku saradnje s Izraelom, Hamas je pozvao Abasa da povuče odluku i da "odustane od opklade na Bajdena jer on neće osloboditi zemlju, zaštititi prava i protjerati okupaciju".\nNur Erakat (Noure Erakat), advokatica za ljudska prava i docentica na Univerzitetu Ratgers (Rutgers) u Nju Džersiju, napisala je u rubrici ‘Mišljenje’ Vašington posta kako Palestinci razumiju da izbor Džoa Bajdena nije lijek koji će osigurati palestinsku slobodu, ali da on ipak može ponuditi neke ključne mogućnosti za Palestince i njihove saveznike u izgradnju solidarnosti s drugim bitkama za socijalnu pravdu.\nOdluka Trampove administracije o preseljenju američke ambasade iz Tel Aviva u Jeruzalem, izgrađena je, naglašava Erakat, na kontinuiranom etničkom čišćenju palestinskog stanovništva prisilnim protjerivanjem, ukidanjem prebivališta, uskraćivanjem dozvola za spajanje porodica, retroaktivnom primjenom pretjeranih poreza, preuzimanja i rušenja palestinskih domova koje su nadzirale i dopustile uzastopne američke administracije obje političke stranke.\nBajdenova administracija, može predstavljati tradicionalni demokratski establišment koji ostaje bezuvjetno lojalan Izraelu, ali je palestinska sloboda sve više dio moralnog i političkog kompasa progresivnog pokreta unutar Demokratske stranke i ljevičara koji su predani socijalnoj, ekonomskoj i rasnoj pravdi i kritični su prema američkoj vanjskoj politici, uključujući Izrael, napisala je Nur Erakat u svom osvrtu za Vašington post.


Aluminijumske felne 5x112 ET38 7,0x16 RIAL ZAMORA srebrna 70,1 - SILUX.RS\nNudimo vam kvalitetne aluminijumske felne 5x112 ET38 7,0x16 RIAL ZAMORA srebrna 70,1 Set za montažu je uključen u cenu. Prilikom kupovine novog kompleta felni, preporučujemo Vam i kupovinu sigurnosnih vijaka. Prikladno za: Audi, VW, Seat, Škoda, Mercedes\nID: 183567 (98643)\nAluminijumske felne 5x112 ET38 7,0x16 RIAL ZAMORA srebrna 70,1 na zalihama\nRedovna cena proizvoda: RSD12.715,20 , Vaša ušteda:\nNudimo vam kvalitetne aluminijumske felne 5x112 ET38 7,0x16 RIAL ZAMORA srebrna 70,1\nSet za montažu je uključen u cenu. Prilikom kupovine novog kompleta felni, preporučujemo Vam i kupovinu sigurnosnih vijaka.\nPrikladno za: Audi, VW, Seat, Škoda, Mercedes\nRial ili, punim imenom Rial Leichmetallfelgen nemačka je firma čiji je glavni deo proizvodnje fokusiran na naplatke za gume. Na tržištu je firma prisutna preko trideset godina, a svetsku slavu je stekla pojavom na prestižnom trkačkom natjecanju Formula 1. U svojoj proizvodnji poštuju mnoge evropske i međunarodne standarde, posebno su ponosni da prilikom testiranja te bojanja naplataka ne koriste živu. Skladno tome, kompanija brine za svoje zaposlenike, ali takođe ulaže napore i za zaštitu okolice.\nU proizvodnji imaju najsuvremenije radne mašine, na primer visoko tehnološke CNC mašine, kvalitetu finalnog proizvoda ispituju čak i rendgenom! Kod testiranja takođe nastoje dodati više težine nego što je potrebno na određeni naplatak, a sve kako bi se povećala izdržljivost. Preduzeće je takođe ponosno i na svoju online trgovinu koja je uređena tako da kupac u bilo kojem delu sveta na najbrži mogući način dobije naručeni proizvod, a u tome se koriste čak i sistemom radio skeniranja. Firma takođe na naplatke stavlja i TPMS – Tyre Pressure Monitoring Systems ili – sistemi za praćenja pritiska u gumama, koji znatno povećavaju bezbednost u prometu, ali takođe i smanjuje potrošnju goriva. Prema regulativi EU sva nova vozila proizvedena od 2012. pa na dalje moraju imati TPMS te tvrtka Rial ugrađuje taj sistem na svoje naplatke.\nAluminijumske felne 5x114,3 ET38 7,0x16 RIAL ZAMORA srebrna 70,1


Lukšić uputio Stoltenbergu Pismo namera o ulasku u NATO - Sputnjik Srbija\n10:58 25 Januar 2020\n09:20 26.03.2016 (osveženo 09:47 26.03.2016) Preuzmite kraći link\nPotpredsednik Vlade i ministar spoljnih poslova i evropskih integracija Crne Gore Igor Lukšić uputio je pismo generalnom sekretaru NATO-a Jensu Stoltenbergu, kojim Crna Gora izražava interes da pristupi Alijansi i spremnost da prihvati prava i obaveze koje proističu iz članstva.\nKako je Lukšić naveo u pismu namera koje je juče uputio Stoltenbergu, taj dokument je proceduralan, ali i suštinski važan korak zato što se na taj način stvaraju uslovi da Crna Gora pređe u završnicu postupka.\nNaredni korak je izrada pristupnog protokola koji će biti urađen i potom distribuiran članicama Alijanse na ratifikaciju, dodao je Lukšić.\nPrema njegovim rečima, pismo namera je odgovor na pismo koje je generalni sekretar NATO-a uputio u decembru, formalizujući na taj način poziv Crnoj Gori da se pridruži Alijansi.\nLukšić je naglasio spremnost Crne Gore za dalju posvećenost vladavini prava, podršci javnosti i razvoju bezbednosnog sistema, kako u smislu kvaliteta bezbednosnih službi, tako i u smislu interoperabilnosti crnogorskih odbrambenih snaga.\nLukšić, pismo, NATO, Igor Lukšić, Srbija


Kosovsko pitanje na referendumu, mogucnost sa više nepoznatih\nizvor: rts foto: 28.01.2018.\nPo povratku sa Kosova i Metohije, predsednik Srbije najavio je mogućnost referenduma na kojem bi se građani izjasnili o kosovskom pitanju. Referendumska praksa u Srbiji nije česta, ali nije ni nepoznata. Da li će referenduma uopšte biti i na šta bi građani mogli da odgovaraju, neće se znati do završetka unutrašnjeg dijaloga.\nMinistar Rasim Ljajić kaže da referendum nije opcija za rešenje kososkog pitanja, već način da se građani na nekom referendumu slobodno i demokratski izjasne o rešenju koje će predložiti političari. To, kako kaže, nije bežanje od odgovornosti.


Projektom CARE International-a biće otvorena nova radna mjesta u regiji Birač (VIDEO) – Udruženje Prijatelji Srebrenice\nProjektom CARE International-a biće otvorena nova radna mjesta u regiji Birač (VIDEO)\nMarch 28, 2014 adminLeave a Comment on Projektom CARE International-a biće otvorena nova radna mjesta u regiji Birač (VIDEO)\nStvaranju mogućnosti zaposlenja u regiji Birač doprinijeće novi projekat pod nazivom „Uključiv ekonomski rast i stvaranje zaposlenja u istočnoj BiH- region Birač“ koji realizauje Care International. Realizacijm ovog projekta u četiri opštine regije Birač radiće se na poboljšanju poslovnog okruženja za, uglavnom izvozno orijentisana, poljoprivredna preduzeća, zadruge i njihove kooperante, poručeno je na današnjoj prezentaciji ovog projekta koja je održana u Vlasenici.\nPočetak realizacije ovog projekta s nestrpljenjem očekuju poljoprivrednici koji planiraju prošrenje svoje proizvodnje. Među njima je i Vojin Đurić iz Vlasenice.\n-Mi se bavimo poljoprivredom, isključivo stočarstvom. Imamo namjeru da proširimo proizvodnju, razvićemo projektnu ideju i aplicirati, pa se nadamo da ćemo imati podršku kroz ovaj projekat, kaže Vojin Đurić.\nAktivnosti ovog projekta biće realizovane u opštinama Srebrenica, Bratunac, Milići i Vlasenica. Plnirano je da dio programa bude predstavljen i na sajmu „Dani maline“ u Bratuncu.\n-Ja jedini izvor prihoda vidim još samo u poljoprivredi, jer je privreda skroz pala na niske grane. Mislim da će ovaj projekat donijeti nova ulaganja u poljoprivredu i zaista će biti pun pogodak u smislu proizvodnje hrane i zapošljavanja, izjavio je Dragoslav Todorović načelnik Opštine Vlasenica.\n-Tu su prije svega planirane aktivnosti iz poljoprivrede, razvolj malih i srednjih preduzeća i zemljoradničkih zadruga, kao i zapoljšaljvanje određenog broja pripravnika, istakao je Radenko Radović načelnik Odjeljenja za privredu u opštini Bratunac.\n-Nama je cilj da u projektu podržimo poljoprivredne prizvođače i proizvođače hrane na ovom području, jer nam je procjena da je to najveća potreba i da je to potencijal ove regije. Radićemo sa proizvođačima, ali i sa institucijama koje imaju mandat da pružaju podršku ovim poljoprivrednim prizvođačima, a istovremeno ćemo podsticati malo preduzetništvo, žensko i socijalno preduzetništvo, izjavila je Sumka Bučan direktorica CARE International-a.\nProjekat „Uključiv ekonomski rast i stvaranje zaposlenja u istočnoj BiH- region Birač“ realizovaće Care International sa lokalnim partnerima: opština Vlasenica, Udruženje žena „Maja“ Kravica i Regionalna Savjetodavna Služba (RSS), a u saradnji sa opštinama Bratunac, Srebrenica i Milići.\nOsnovni sud u Srebrenici odlučio da Šuhra Malić nije kriva (VIDEO)\nNarodna biblioteka Srebrenica u posjeti sajmu knjiga u Beogradu\n11 godina od otvaranja Memorijalnog centra Potočari


Izvor: Radio 021, 03.Dec.2020, 19:33\nNemačka kancelarka je, kako >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio 021 << se navodi, pozdravila privredni napredak Srbije i napore na evropskom putu, naglasivši da su dijalog sa Prištinom i vladavina prava od ključnog značaja. "Ekonomija je jaka veza naše dve zemlje", navela je Merkel.\nMerkel i Vučić su se saglasili da je razgovor Beograda i Prištine neophodan i da je očuvanje mira od ključnog značaja, piše u saopštenju. Vučić je izjavio da će preduzeti sve neophodne korake sa ciljem stvaranja konstruktivne i otvorene atmosfera za pregovore, navodi se u saopštenju.\nMerkel je, kako se dodaje, pozdravila spremnost Srbije na dalji rad na očuvanju stabilnosti regiona i ponovila da će Nemačka ostati pouzdan partner Srbije na putu reformi i evrointegracija. Predsednik Srbije je zahvalio Merkel na kontinuiranoj podršci Nemačke evrointegracijama Srbije, posebno imajući u vidu sadašnje nemačko predsedavanje Evropskoj uniji.\nUkazao je, kako se navodi, da su reforme u oblasti vladavine prava od suštinskog značaja za približavanje Srbije EU i da je saradnja s Nemačkom i institucijama EU dobar put za dalje unapređenje te oblasti. Vučić je, kako se navodi, istakao i potrebu za postojanjem jasnog plana proširenja EU i vremenskog okvira za članstvo, jer je proces evropskih integracija Zapadnog Balkana od značaja za mir i stabilnost u regionu.\nIzvor: RTS, 04.Dec.2020, 18:32\nPredsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić razgovarao je telefonom sa savetnikom za nacionalnu bezbednost SAD Robertom O'Brajanom o bilateralnim odnosima Srbije i SAD, kao i o situaciji u regionu Zapadnog Balkana. . Predsednik Vučić i visoki američki zvaničnik O'Brajan...


Press release, 08.10.2020\nŠvicarska donira zaštitnu opremu za osoblje domova zdravlja i kampova za migrante u BiH u vrijednosti 290.000 KM © SDC\nŠvicarska je donirala 30.250 setova opreme za ličnu zaštitu osoblja u domovima zdravlja i kampovima za migrante u Bosni i Hercegovini. Oprema u vrijednosti 290.000 KM namijenjena je za sedam domova zdravlja i devet centara za prijem i tranzit migranata u Hercegovačko-Neretvanskom, Sarajevskom i Unsko-Sanskom kantonu. Crveni križ Federacije BiH i Dansko vijeće za izbjeglice će dalje distribuirati zaštitnu opremu i higijenske potrepštine u domove zdravlja u Bosanskoj Krupi, Bihaću, Bosanskom Petrovcu, Velikoj Kladuši, Cazinu, Ključu i općini Stari Grad u Kantonu Sarajevo, kao i migrantskim centrima Bira, Borići, Lipa, Miral, Sedra, Ušivak, Blažuj, Delijaš i Salakovac.\nPrimopredaji donacije prisustvovali su direktorica za saradnju pri Ambasadi Švicarske u BiH Barbara Dätwyler Scheuer, direktor JU Dom zdravlja Kantona Sarajevo dr. Muhamed Ahmić, savjetnica Federalnog ministarstva zdravlja dr. Marina Bera, generalni sekretar Crvenog križa Federacije BiH Namik Hodžić i programska menadžerica DRC-a BiH Verica Rečević.\n„Današnja donacija nastavak je potpore Švicarske lokalnim institucijama u zadovoljavanju zdravstvenih potreba onih koji su najugroženiji tokom krize izazvane COVID-19. Govorim o onim ženama i muškarcima koji svakodnevno rade na prvoj liniji fronta u zdravstvenim ustanovama i u migrantskim kampovima. Oni su pravi heroji u ovoj krizi. Zaštitna oprema koju sam danas predala smanjit će rizik o zaraze za ove profesionalce ”, poručila je direktorica za saradnju pri Ambasadi Švicarske u BiH Barbara Dätwyler Scheuer.\nNaglasila je posvećenu podršku koju je Švicarska pružila ionako preopterećenom zdravstvenom sistemu u Bosni i Hercegovini u borbi protiv korona virusa. Podrška do sada uključuje nabavku vitalne medicinske opreme kao što su respiratori i dijagnostički testovi za COVID-19, zaštitne opreme za bolnice u cijeloj zemlji, kao i opreme za bolju komunikaciju između zdravstvenih radnika.\n„Švicarska je ukupno donirala preko 2,7 miliona KM za brzi odgovor na hitne socijalne, zdravstvene i ekonomske potrebe i izazove izazvane COVID-19 u Bosni i Hercegovini. Siromašne i ranjive ljude koje je kriza najviše pogodila, podržale su i lokalne organizacije“, izjavila je direktorica Dätwyler Scheuer.\nS obzirom na činjenicu da smo proteklih 20 godina bili angažirani u sektoru zdravstva, Ambasada Švicarske je bez odlaganja pružila još snažniju podršku svojim dugogodišnjim parterima, prije svega organizacijama koje direktno rade sa zdravstvenim ustanovama i zdravstvenim radnicima. Švicarska će nastaviti poduzimati aktivnosti usmjerene na rješavanje specifičnih potreba lokalnog stanovništva i migranata, uključujući one povezane sa COVID-19, kroz svoje kontinuirano partnerstvo sa Danskim vijećem za izbjeglice, Švicarskim Caritasom, Crvenim križem Federacije BiH i drugim partnerima širom zemlje.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: Za ekspertsku vladu i demonopolizaciju institucija\n19. 09. 2020. 11:30 >> 12:39 13\nZa ekspertsku vladu i demonopolizaciju institucija\nGrađanski pokret URA daće podršku ekspertskoj vladi pred kojom stoji izazovan posao i to je jedini model koji je za tu stranku prihvatljiv, ocijenjeno je na sjednici Glavnog odbora partije, koja je održana sinoć.\nNa sjednici je posebno naglašeno da građani očekuju korjenite reforme uz promjenu načina vladanja i da se ne smije dozvoliti da jedna partitokratija bude zamijenjena drugom.\nGlavni odbor je donio zaključke da pregovarački tim istraje na principima demonopolizacije institucija i konceptu ekspertske vlade, navodi se u saopštenju.\nKažu i da je Glavni odbor pozdravio izjave nosioca izbornih lista druge dvije koalicije Zdravka Krivokapića i Alekse Bečića koji su podržali koncept i ideju ekspertske vlade.\n„Ta dva principa za nas su osnova za formiranje nove većine. Ne smije se dozvoliti da se ministarstva, pojedini resori, uprave ili sektori pretvaraju u partijske feude kao što je to bio slučaj u periodu vlasti DPS-a i njegovih satelita. URA će dati podršku ekspertskoj vladi pred kojom stoji izazovan posao i to je jedini model koji je za stranku prihvatljiv. U ovom trenutku kad se Crna Gora suočava sa teškom socio-ekonomskom situacijom i pandemijom koronavirusa eksperti i stručnjaci treba da pronađu rješenja za izlazak iz krize. Prioriteti buduće vlade treba da budu: početak ekonomskog oporavka zemlje i konsolidacija javnih finansija, stvaranje uslova za održavanje prvih fer i slobodnih izbora sa posebnim osvrtom na sređivanje biračkog spiska, početak dekriminalizacije institucija, borba protiv korupcije uz donošenje zakona o porijeklu imovine i zakona o lustraciji kao i reforme obrazovnog i zdravstvenog sistema", stoji u saopšptenju.\nŠto se tiče kadrovskih rješenja postoji samo jedno načelo, kažu u GA URA.\n"U ovom delikatnom trenutku i podijeljenom društvu kakvo je crnogorsko ljudi koji svojom pojavom i djelovanjem dijele Crnu Goru i izazivaju negativnu emociju kod izvjesnog broja građana ne mogu dobiti resore u novoj vladi“, zaključeno je na sjednici Glavnog odbora URE.\nNa sjednici Glavnog odbora Građanskog pokreta URA koja je održana sinoć konstatovano je da je na minulim parlamentarnim izborima održanim 30. avgusta urađena velika i istorijska stvar zacrtana u programu je partije a to je smjena vlasti na miran i demokratski način na izborima, stoji u saopštenju iz Građanskog pokreta URA.\nNa sjednici je ukazano da se URA, i ako mlada partija, poslije ovih izbora trajno utemeljila u političkom životu Crne Gore i da će ideje koje su usađene u programu i koje su se čule u izbornoj kampanji koalicije „Crno na bijelo“ imati sve više podržavalaca.\n"Članovi Glavnog odbora dali su punu podršku rukovodstvu URE i pregovaračkom timu da istraju na predizbornim obećanjima i principima. Na sjednici je naglašeno da Crna Gora mora snažno i nedvosmisleno ostati na evro-atlanskom kursu i putu ka članstvu u Evropskoj uniji kao građanska, sekularna i ekološka država", navodi se u saopštenju GA URA.


Privrednike čeka ukupno 180 mil EUR - Malim i srednjim preduzećima alternativni izvori finansiranja trenutno dostupni kroz pet projekata - Edukaplus\nPrivrednike čeka ukupno 180 mil EUR – Malim i srednjim preduzećima alternativni izvori finansiranja trenutno dostupni kroz pet projekata\nNeophodna hipoteka, rizična ulaganja, visoke kamate i kratak rok – to su neki od najčešćih problema zbog kojih mnoga mala i srednja preduzeća u Srbiji nisu idealni klijenti banaka. U ovom momentu, kroz najmanje pet programa, domaćim privrednicima su dostupni alternativni izvori finansiranja, a na raspolaganju im je, ili će uskoro biti, najmanje 180 mil EUR.\nBanka Intesa je prva i zasad jedina banka u Srbiji koja realizuje program Evropske unije COSME. Preko njega preduzetnici i mala i srednja preduzeća mogu da dobiju pozajmice bez sredstava obezbeđenja. Nedodeljen je, međutim, svega još milion evra.\n– Za prvih pet meseci relizacije programa COSME odobrili smo gotovo 59 mil EUR kredita, kojima je podržano više od 1.300 preduzetnika, malih i srednjih preduzeća – kažu u banci Intesa. – S obzirom na to da je planirani inicijalni iznos u velikoj meri realizovan, razmatramo dalje načine podrške privredi kroz kredite pod ovim uslovima. Ostvareni rezultati ukazuju na to da je zainteresovanost klijenata gotovo ista, bez obzira na region u kojem posluju, s prosečno odobrenih oko 325 kredita u regionu Beograda, Novog Sada, Niša i Kragujevca.\nProblemom kolaterala se bavi i InnovFin, deo programa Horizon 2020. U Srbiji ga sprovodi ProCredit banka, a cilj je da klijenti što lakše obezbede garanciju. Sami bankari priznaju da je često nemogućnost da se banci da odgovarajuće obezbeđenje kamen spoticanja i prepreka za mnoge odlične firme. To je tipično za uslužne delatnosti. Ukupan fond je 70 mil EUR, ali je dobar deo već odobren.\n– Zbog te neusaglašenosti između kapitala i stvarnih mogućnosti, mnoga preduzeća se susreću sa problemima kada žele da dođu do neophodnih finansijskih sredstava, i tu kamata više nije presudna stvar – objašnjavaju u ProCredit banci. – ProCredit banka je dosad odobrila više od 42 mil EUR u okviru ovog programa i za ovu podršku vlada ogromno interesovanje. Za svakog klijenta Evropski investicioni fond jednim delom garantuje našoj banci da će uzeta pozajmica biti vraćena, dok drugi deo obezbeđenja daje sam klijent. Na taj način im se omogućava da mnogo jednostavnije i brže dođu do neophodnih sredstava za ralizaciju svojih inovativnih projekata.\nPeti APEX – zajam za mala i srednja preduzeća i druge prioritete – odobren je Srbiji u iznosu od 500 mil EUR. Do kraja septembra 2016. godine odobrena su 184 kredita malim i srednjim preduzećima, preduzetnicima i lokalnoj samoupravi u iznosu od 148,4 mil EUR od sredstava iz prve tranše. Finansijski ugovor o drugoj tranši ovog zajma od 150 mil EUR zaključen je 13. juna 2016. godine, a stupiće na snagu nakon što ga ratifikuje Narodna skupština.\n– Jedan deo tih novih finansijskih izvora zasniva na kreditnim linijama koje su povoljne zbog garancije države, a realizuju se preko banaka, ali se većina zasniva na stvaranju povoljnijih kreditnih uslova za korisnike na osnovu podele rizika sa bankama, kroz garancijske sheme – objašnjava Katarina Obradović Jovanović, državna sekretarka u Ministarstvu privrede. – Nastojaćemo da što efikasnije usmerimo sredstva iz evropskih fondova i učinimo ih pristupačnim za naša mala i srednja preduzeća. Koliko će naša privreda ovih sredstava iz EU povući, zavisi samo od naših privrednika.


POČELE PRIJAVE ZA 9. LETNJU DŽEZ AKADEMIJU NOVI SAD – DORTMUND – ВОЈВОЂАНСКE\nLala 18/06/2019\tLetnja džez akademije Novi Sad – Dortmund\nPrijave za učešće u radu sedme Letnje džez akademije Novi Sad – Dortmund počele su i trajaće do 14. jula. Svi zainteresovani polaznici prijavni list mogu naći na sajtu Kulturnog centra Novog Sada (www.kcns.org.rs) ili mogu doći lično u Kulturni centar Novog Sada, svakog radnog dana od 10 – 14 časova, i popuniti prijavu. Kao i svake godine, sa polaznicima će raditi deset izuzetnih muzičara i profesora iz Srbije i Dortmunda.\nLetnja džez akademija Novi Sad – Dortmund počeće 13. i trajaće do 21. jula, a imaće nekoliko događaja, koji će se okrenuti prema javnosti. Biće to koncerti polaznika i profesora Letnje džez akademije – muzička druženja, džem sešni, koje Novosađani veoma vole, kao i još jedan džez koncert domaćeg benda. Tako će sugrađani i ove godine uživati u dobrom džezu ove Akademije, koja će svakako kao i svake godine obogatiti letnju kulturnu ponudu Novog Sada.\nPrevious Previous post: ‘ŽIVOTI PESNIKA (SA GITAROM)’\nNext Next post: ПОЧЕТАК ПРЕКОГРАНИЧНОГ ПРОЈЕКТА „СОЦИЈАЛНА ИНТЕГРАЦИЈА КРОЗ ПАРАСПОРТ – PARAINSPIRED!“


Iz Policijske uprave Gradiška rekli su Srni je telo starice pronađeno u 11.15 časova i da su policijski službenici zajedno sa mrtvozornikom gradiškog Doma zdravlja izvršili uviđaj, kojim je utvrđeno da je smrt nastala prirodnom putem.\nO svemu je obavešten dežurni tužilac Okružnog javnog tužilaštva Banjaluka, koji je naložio da se dostavi izveštaj o preduzetim merama i radnjama.\nSrna nezvanično saznaje da su komšije starice pronašli njen štap pored puta i najlon koji je koristila umesto kabanice, te pozvali policiju.\nNakon toga su zajedno pošli u potregu i na oko 40 metara dalje pronašli telo u visokoj travi kraj puta u koju je verovatno skliznula.\nNESTAO MUŠKARAC IZ NEVESINJA Pronađeno vozilo kojim se pre dva dana udaljio od kuće\nUŽAS U VLASENICI U kući pronađeno telo, ne zna se uzrok smrti\nTELO PRONAĐENO U BLIZINI KUĆE Muškarac u Mrkonjić Gradu se otrovao kiselinom


Gradiska.com - Upriličeno književno-istorijsko veče povodom 100 godina od početka Velikog rata\nSnježana Miljković, v.d. direktora Narodne biblioteke Gradiška, kaže da je bitno ovom prilikom podsjetiti na nekadašnje stanovnike Gradiške, braću Čubrilović, koji su učestvovali u Sarajevskom atentatu. O Prvom svjetskom ratu govorio je nastavnik istorije Momo Blagojević. Tokom izlaganja pokušao je da odgovori na pitanja: da li je Prvi svjetski rat počeo i prije Sarajevskog atentata, da li Srbi treba da se stide Gavrila Principa i njegovih saboraca i na koji način je Srbija izašla iz Velikog rata?\nSrbija je, smatra Blagojević, tokom četiri godine izgubila svakog trećeg stanovnika, ali to je na kraju rata dovelo do zajedništva naroda na ovim prostorima. O prvom svjetskom ratu pisao je i nedavno preminuli Dobrica Ćosić u romanu Vreme smrti, o kome je ovom prilikom govorila profesorica Radana Stanišljević.\nGovoreći o romanu koji su poredili sa Ratom i mirom, Tihim Donom i drugim velikim književnim djelima, Radana Stanišljević istakla je da je djelo Vreme smrti podsjetilo na velikane naše istorije, između ostalog i na Živojina Mišića, koje naš narod lako baci u zaborav.\nNa isti način su, smatra Blagojević, zaboravljena i braća Čubrilović, a sjećanju na njih trebalo bi se pridavati puno više pažnje nego do sada.\nBiblioteka posjeduje veliki broj knjiga koje su poklanjali članovi porodice Čubrilović, ali je veliki dio njih izgorio u požaru koji je 2006. godine zadesio nekadašnji Dom kulture. Čubrilovići su na ovaj način zadužili i samu Biblioteku u Gradišci te je ovo bio samo jedan od načina da se oživi sjećanje na njih. Iz tog razloga ovom prilikom izloženo je više djela koja govore o životima braće Čubrilović i njihovom stradanju.\nViše iz kategorije: « Upriličena tradicionalna akademija „Vidovdane,moj očinji vide“\tOdržan 8. Petrovdanski sabor folklora »


Sastanak predsednika i direktora\nRedovni, poslednji u ovoj godini, sastanak direktora i predsednika opštine Svrljig održan je juče u zgradi Opštine.\nPriprema budžeta za 2014. godinu i poslovanje budžetskih korisnika bile su glavne teme poslednjeg ovogodišnjeg sastanka predsednika Milije Miletića sa direktorima i predstavnicima javnih ustanova.\nZbog opravdanog odsustva direktora, JKSP “Svrljig“, JP Direkcije za izgradnju Svrljiga, Centra za turizam, kulturu i sport i PU “Poletarac“, prisustvovali su njihovi zamenici – predstavnici ovih ustanova.\nSaša Golubović, direktor OŠ “Dobrila Stambolić“ istakao je da se u školi odvija sve po planu i u okviru programa za 2013. godinu. On je napomenuo da se intenzivnije radi na zagrevanju prostorija, u Svrljigu i na seoskom području.\nDirektorka Centra za socijalni rad Vesna Nedeljković kaže da se do kraja godine završava program pod nazivom “Pomoć deci sa smetnjama u razvoju“ i da je njegova relaizacija više nego uspešna. Nedeljkovićeva dodaje da je zbog zimskih uslova povećan broj korisnika socijalnih davanja. Od većih investicija ističe da je a u toku proteklog meseca kupljena je kuća za Đorđević Slađanu samohranu majku.\nMitić Lela, direktorka SŠ “Dušan Trivunac Dragoš“ napominje da je jedini problem u školi grejanje.\nŠkolske prostorije se ne greju u toku celog dana pa se temperatura razlikuje od temperature u Osnovnoj školi – kaže Mitićeva.\nOna je predsednika obavestila da su se iz Niša vratila 3 učenika iz Niša koja će nastavu pohađati u Svrljigu.\nCrveni krst Svrljig je u minulom periodu podelio, socijalno ugroženima sa teritoriji svrljiške opštine, 900 paketa hrane i opreme, kao preventivu i pripremu za vanredne situacije. Poverenik Crvenog krsta Steva Stojanović kaže da su na snazi mere štednje i restrikcije pa su povodom toga tri radnika ove organizacije na neplaćenom odsustvu.\nPredsednik opštine Svrljig Milija Miletić apelovao je da se u buduće strogo vodi kontrola rada Narodne kuhinje.\nZbog sumnje da se hrana troši nenamenski i da veći deo odlazi na prehranu životinja potrebno je uvesti veću kontrolu korisnika, prvenstveno zbog zaštite onih ljudi kojima je ta pomoć najpotrebnija – istakao je Miletić.\nIz Direkcije za izgradnju Svrljiga kažu da je završena rekonstrukcija kanalizacione mreže u Lukavičkoj i da je izgrađena u Omladinskoj ulici, a da je deo izgradnje započet u ulici Raše Cvetkovića. Što se tiče izgradnje bazena u toku su pripreme za drugu fazu izgradnje kupališnog kompleksa na “Pastirištu“.\nDa nema restrikcija vode i dodatnih problema na vodovodu potvrdio nam je Božinović Negovan iz JKSP “Svrljig“.\nRestrikcija nema, padavine su znatno uticale na povećanje kapaciteta vode na izvorištima. U protekloj nedelji imali smo dve havarije u gradu koje su veoma brzo sanirane, kaže Božinović i dodaje da su ekipe na terenu i rade na postavljanju snegobrana na lokacijama širom svrljiške opštine, gde god je to potrebno.\nNa kraju, direktor Doma zdravlja Dragan Budimović pozvao je sugrađane, da iskoriste priliku i da se vakcinišu protiv sezonskog gripa. Po njegovim rečima u Dom zdravlja stigao je dovoljan broj vakcina, a preporuka je da se vakcinišu hronični bolesnici i stariji žitelji.\nSledeći sastanak zakazan je već idućeg meseca u novoj 2014. godini.\nPrevPrethodnaNovogodišnja jelka u centru\nSledećaUspešna izgradnja bazenaNext\nTreći prijem građana kod predsednika opštine Svrljig\nNova konferencija za medije GG Pokret za spas Svrljiga\n04/12/2013 at 19:19\nOvaj Negovan je najveci uvlakac u komunalcu. Milijo skloni ga jer je nesposoban unistio je cetkaru stavice tacku i na komunalac koji kako tako funcionise.


NEA: Beograd po analizi EEA ponovo prvi po zagađenosti vazduha u Evropi\nVesti Autor:Beta06. sep. 202115:3524 komentara\nPrema novoj analizi aerozagađenja u Evropske agencije za životnu sredinu, Beograd se, gledajući gradove preko milion stanovnika, nalazi na prvom mestu po zagađenosti vazduha u Evropi, saopštila je Nacionalna ekološka asocijacija (NEA).\n„Analiza nivoa aerozagađenja u EU i Srbiji je dovoljan dokaz da su veoma neodgovorne izjave da je Beograd na samom vrhu po kvalitetu vazduha u Evropi. Zvanična rang lista 324 grada u EU prema koncentracijama PM 2.5 čestica, koje su najodgovornije za nivo kvaliteta vazduha i najopasnije za ugrožavanje zdravlja, pokazuje da je ‘čisti’ Beograd podjednako zagađen kao i poslednji gradovi na toj listi“, navodi se u saopštenju.\nIz NEA dodaju i da građani Srbije Međunarodni dan čistog vazduha, koji se obeležava 7. septembra, dočekuju „okruženi stravičnim zagađenjem svih medija životne sredine“.\n„Ni 7.500 umrlih u Srbiji od prekomernog zagađenja vazduha, nije dovoljno državnim institucijama da deluju kako bi rešile problem i posledično zaštitile zdravlje građana i građanki Srbije. Vazduh se neće poboljšati parolama, negacijama činjenica i nečinjenjem, već intenzivnim donošenjem i sprovođenjem adekvatnih mera od strane države, čiju volju po tom pitanju ne vidimo“, piše u saopštenju.


Tag / Santijago Bernabeu / Vesti online\nTrinaesti trener Perezove ere, Bernabeu ih imao 16\nPredsednik Reala, čija epoha u "kraljevskom klubu" ima dva dela, sve je bliži don Santijagu.\nKrv nije voda: Ronaldov sin oduševio sve na Santiago Bernabeu\nUzeo je uzeo loptu i pokazao raskošni talenat.\nNa Bernabeu atmosfera kao u Kardifu\nNajverniji navijači Reala ispratili trijumf na stadionu u Madridu\nPočinje obnova stadiona ''Santijago Bernabeu''\nReal i Uprava grada Madrida postigli su sporazum o obnovi stadiona "Santijago Bernabeu", a radovi bi trebali da počnu krajem naredne godine.\nMarka: Real planira da potroši 800 miliona za pojačanja\nKako piše tiražni španski list "Marka", Real Madrid za predstojeći prelazni rok planira da potroši neverovatnih 800 miliona evra.\nJedni ga vole, drugi ne... Jedni smatraju da je najbolji na svetu, drugi, pak, smatraju da je njegov najveći rival Leo Mesi broj jedan. Bilo kako bilo, ne može mu se osporiti talenat i fudbalsko...\n"Ko to sme da zviždi Ronaldu?"\nDan kada se "Bernabeu" poklonio Ronaldinju


Dominacija konzervativne opozicione Nove demokratije na izborima u Grčkoj\nIzvor: B92, 02.Jun.2019, 22:04\nAtina -- U drugom krugu lokalnih izbora u Grčkoj u 12 od 13 regiona, kao i u većini gradova pobedili su kandidati koji su imali podršku opozicione Nove demokratije.\nNa izborima u Solunu, drugom po veličini gradu u Grčkoj pobedu je odneo Konstantinos >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << Zervas koji je u prvom krugu bio drugoplasirani. Zervas je nastupao kao nezavistan kandidat, prenosi ANA.\nIako je bilo nekoliko izuzetaka, poput rezultata u Solunu, konzervativna Nova demokratija potvrdila je poziciju kao vodeća stranka i favorit na prevremenim parlamentarnim izborima 7. jula, navodi AP.\nDRUGI KRUG IZBORA U GRČKOJ: Dominacija Nove demokratije na izborima u Grčkoj; Cipras priznao poraz\nU drugom krugu lokalnih izbora u Grčkoj u 12 od 13 regiona, kao i u većini gradova pobedili su kandidati koji su imali podršku konzervativne opozicione Nove demokratije U drugom krugu lokalnih izbora u Grčkoj u 12 od 13 regiona, kao i u većini gradova pobedili su kandidati koji...


Vlada Srbije: Niti imamo obavezu da ulažemo u niški aerodrom, niti planiramo - Jutarnji GLASnik\nVlada Srbije se nije obavezala da će da preuzme bilo kakve obaveze u vezi sa aerodromom Konstantin Veliki nakon što joj ga je Grad Niš besplatno ustupio pre dva i po meseca.\n– Takav dokument ne postoji – navodi se u odgovoru Ministarstva na zahtev našeg lista da nam se dostavi dokument u kojem je konkretno navedeno koje obaveze Republika, odnosno Vlada preuzimaju u vezi sa niškim aerodromom, a nakon što su im besplatno ustupljena osnivačka prava nad njim, računajući tu i eventualnu isplatu 1,6 milijardi dinara za 157 hektara zemljišta u civilnom delu aerodromskog kompleksa koje Grad duguje Ministarstvu odbrane po ugovoru iz 2010 ili obligacije vezane za poslovanje aerodroma. Zahtev za dostavljanje ovog i drugih dokumenata uputili smo po Zakonu o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja.\nMinistarstvo saobraćaja je odgovorilo i da „ne poseduje“ svoj predlog budžeta za 2019. godinu iz kojeg se može videti koliki iznos sredstava se planira za ulaganje u niški aerodrom u toj godini, uz obrazloženje da je to zbog toga što „od Ministarstva za finansije još nije dobilo instrukciju za predlaganje budžeta za sledeću godinu“. Odgovorilo je, takođe, da „ne postoji“ strategija, plan ili drugi dokument u kojem je navedeno koje će linije biti otvorene sa niškog aerodroma u skorijoj budućnosti. Saopštilo je i da „ne postoji“ dokument u kojem je navedeno da se nakon preuzimanja tog aerodroma od strane države broj zaposlenih neće smanjivati.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić nedavno je kazao da će država nakon preuzimanja aerodroma „ulagati u njega mnogo više“, a resorna ministarka Zorana Mihajlović prethodno je precizirala da će „rasti“ investicije, kao i broj linija, putnika i zaposlenih, a da će cene aerodromskih usluga „ostati iste“. Ministarka Mihajlović i gradonačelnik Niša Darko Bulatović rekli su da će, nakon ovakvog preuzimanja aerodroma, Niš „biti oslobođen velikih finansijskih obaveza u vezi sa zemljištem koje treba da isplati Ministarstvu odbrane“, a koje nije u stanju da izmiri.\n„Protestna žurka“ u Nišu povodom aerodroma\nTagged AERODROM KONSTANTIN VELIKI, NIŠ, niški aerodrom, VLADA SRBIJE\nSetva pšenice i ozimih žitarica nije počela zbog suše


RTS :: Dodik za RTS: Usvojeni dokument ne prejudicira članstvo u NATO-u\nRegion Dodik za RTS: Usvojeni dokument ne prejudicira članstvo u NATO-u\nutorak, 19. nov 2019, 19:30 -> 19:42\nMilorad Dodik je, povodom imenovanja Zorana Tegeltije za predsedavajućeg Saveta ministara BiH i usvajanja Programa reformi BiH, koji će biti dostavljen sedištu NATO-a, poručio da taj dokument ne prejudicira članstvo u Alijansi.\nZa svaku vrstu kretanja prema članstvu potrebna je nova odluka predsedništva i parlamenta, sve odluke će se donositi u skladu sa stavovima svih organa vlasti, istakao je Dodik.\n"Jedna od njih, koji su danas važni za Republiku Srpsku, to je da se smanji broj pripadnika oružanih snaga, čime bi se smanjili troškovi i to treba da uradimo u skladu sa tim dokumentom", naveo je Dodik.\nPodsetio je da je ranije bošnjačka strana insistirala na tome da se donese Akcioni plan za članstvo u NATO-u i da je to uslov da se uradi bilo šta na planu imenovanja mandatara, odnosno kandidata za predsedavajućeg Saveta ministara.\n"Mi smo doneli dokument koji se zove Reformske aktivnosti BiH. Nađen je dogovor koji ide za tim da se stvore uslovi da se imenuje predsedavajući", naveo je Dodik.\n"Razumem to zato što su dugo sedeli neopravdano na mestima u organima vlasti BiH, i time se ruši njihova privilegija da i pokušaju da urade mnogo štošta što nije u skladu sa stavovima Narodne skupštine", kaže Dodik.\nNapomenuo je da RS želi da sarađuje, ali ne želi da pruži bilo kakav doprinos integraciji u NATO.\n"Ključno pitanje koje želim ponovo da potenciram jeste da u tom dokumentu, na prvoj njegovoj strani, piše da ovaj dokument ne prejudicira članstvo u NATO-u i da se ne može smatrati takvom odlukom", ukazao je srpski član predsedništva.\n"Dobra reakcija Vučića"\nDodik je u Beogradu razgovarao sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem, koji mu je čestitao na kompromisu sa partnerima u BiH.\nZahvalio je Vučiću na podršci koju pruža konkretnim projektima u Republici Srpskoj.\n"Mogu da posvedočim da dobro izgleda. To je mogla da vidi danas i javnost", rekao je Dodik osvrnuvši se na Vučićevo zdravstveno stanje.\nOcenio je kao dobru vest da je određeno ko će biti novi komesar za proširenje.\n(sreda, 20. nov 2019, 00:02) - anonymous [neregistrovani]\n(utorak, 19. nov 2019, 23:17) - anonymous [neregistrovani]\n(utorak, 19. nov 2019, 22:38) - anonymous [neregistrovani]\n(utorak, 19. nov 2019, 20:54) - anonymous [neregistrovani]\nElfeti Veseli povećana kazna za ubistvo srpskog dečaka


Sud u Moskvi odbacio žalbu Navalnog i produžio mu pritvor – Fokus.ba\nNavalni je uhapšen 17. januara na moskovskom aerodromu Šeremetjevo kada je doputovao iz Berlina\nMoskovski oblasni sud u četvrtak je presudio da je produženje pritvora ruskom opozicionom političaru Alekseju Navalnom do 15. februara zakonito, javio je novinar ruske novinske agencije TASS iz sudnice.\n– Nakon što je saslušao stavove obje strane, sud je odlučio da odbaci žalbu Alekseja Navalnog, čiji je pritvor produžen za 30 dana do 15. februara, u skladu s odlukom oblasnog suda Khimki u moskovskoj regiji. Odluku je donijela prvostepena sudska instanca, i stoga je proglašena zakonitom – izjavio je sudac Musa Musajev objavljujući presudu.\nRuski opozicionar Aleksej Navalni, koji je dva puta proglašen krivim za pronevjeru, ranije je uvršten na listu traženih ljudi zbog kršenja odredbi uslovne kazne koja mu je izrečena u prethodnom sudskom postupku. Navalni je uhapšen 17. januara na moskovskom aerodromu Šeremetjevo kada je doputovao iz Berlina.\nOblasni sud Khimki u Moskvi zatočio ga je na 30 dana do 5. februara. Sud će 2. februara odlučiti da li da njegovu uslovnu kaznu zamjeni zatvorskom kaznom.


Jurova zabrinuta zbog trendova i izazova u oblasti medija | EurActiv Serbia\nPotpredsednica Evropske komisije Vera Jurova ocenila je da u oblasti medija u Evropi poslednjih godina postoje zabrinjavajući trendovi, koje odlikuju ekonomski i politički pritisci i ugrožavanje bezbednosti novinara. "Digitalna revolucija uticala je na sve aspekte našeg života, pa tako i na medijski prostor. Nažalost, po mom ličnom mišljenju, ne na bolje", rekla je Jurova.\nJurova je u intervjuu za EURACTIV kao primer takvog uticaja navela širenja nekih aktivnosti vodećih digitalnih platformi, poput Gugla u EU, ocenivši da takav model može da oduzme još više prostora za oglašavanje na koje računaju tradicionalni mediji.\n"Trend u oblasti novinarstva u Evropi poslednjih godina stvarno zabrinjava. Ekonomski i politički pritisci, bezbednosne pretnje i zloupotreba sudskih tužbi protiv novinara traju već neko vreme. Što se tiče podrške novinarima, barem kad je reč o ekonomskim izazovima, sada imamo Direktivu o autorskim pravima, ali i nove zakonske pakete za digitalno tržište. Međutim, moramo učiniti još puno više", rekla je potpredsednica Komisije, zadužena za vrednosti i transparentnost.\nJurova je naglasila da se mora insistirati na punom i pravilnom sprovođenju pravila koja proizlaze iz Direktive o autorskim pravima, utoliko više što se oko te teme vodila veoma oštra rasprava.\n"Radi se o ekonomskoj pravednosti, zasnovanoj na jednostavnoj ideji da novinari treba da budu pošteno plaćeni za ono što rade, a ne da njihov proizvod bude ukraden usred bela dana. Iza toga stoji veoma jak moralni imperativ", pojasnila je Jurova.\nPrema njenim rečima, institucije EU će veoma pažljivo pratiti kako države članice sprovode Direktivu o autorskim pravima i pregovore između medijskih kuča i talnih platformi, jer je ciljl da se postigne uravnotežen sistem. "Prva reakcija Fejsbuka na mere u Australiji bila je oštar podsetnik na ono što u Evropi želimo da izbegnemo", rekla je Jurova.\nČeška komesarka se saglasila sa sugestijom da se poslednjih godina širom Evrope, a posebno u centralnoj i istočnoj Evropi bilo brojnih primera otkupa ili pripajanja medija od strane državnih entiteta, navodeći da je veoma frustrirana što se pravila tržišnog takmičenja EU ne primenjuju i ne odnose i na fuzionisanje preduzeća u oblasti medija.\nTo je, kako je rekla, zato što su pravila tržišne utakmice na evropskom nivou osmišljena za "normalne" aktere na jedinstvenom tržištu.\n"Posledica toga je da moramo da se oslanjamo na nacionalna pravila konkurencije i na sposobnost vlasti da ispitaju da li se neko fuzionisanje protivi zdravom fukcionisanju medija, slobodi govora i nazavisnom novinarstvu, ili ne", rekla je Jurova.\nNa pitanje u kojoj se meri kao problem nameće i selektivno državno finansiranje medija u pojedinim zemljama, Jurova je odgovorila da u Češkoj postoji izreka "čiji hleb jedeš, njegovu pesmu pevaš", ali da "oni koji su na vlasti i odlučuju o raspodeli sredstava za medije, ne bi trebalo ni da pomisle da će novinari pevati njihovu pesmu".\n"Nezavisnost medija mora biti zaštićena po svaku cenu", naglasila je Jurova.\n"I Evropska komisija finansira određene medijske inicijative, ali smo veoma svesni delikatnosti (tog pitanja) zato i postavljamo veoma jasne kriterijume o tome šta se finansiranjem želi postići i kako ono treba da pomogne medijima, na primer da olakša njihovu digitalnu transformaciju. Cilj nije da se pomognu medijski projekti zarad širenja propagande u korist EU", rekla je Jurova.\nJurova je izrazila zinutost i zbog situacije sa medijima u Sloveniji, čiji je premijer Janez Janša svojom strategijom selektivnog finansiranja medija i odnosom prema novinarima izazvao brojne kritike u Briselu.\n"Imala sam nedavno razgovore sa slovenačkim ministrima i izrazila svoju zabrinutost. Mislim da premijer Janša, očigledno, međunarodni ugled Slovenije ne shvata dovoljno ozbiljno. Njegovi lični napadi na pojedine novinare iznenađuju, s obzirom da je i sam bivši novinar. Naravno, vidimo da je održivo finansiranje medija ugroženo. Način kako je to pogodilo novinsku agenciju STA je, sa mog stanovišta, ozbiljan razvoj u pogrešnom smeru", rekla je Jurova.\nPotpredsednica Evropske komisije je rekla da pomno prati i sve što se događa na medijskoj sceni u njenoj rodnoj Češkoj, čije su se vlasti našle na meti kritike da ugrožavaju nezavisnosti javne Češke televizije.\n"Postoji vrlo napeta, usudila bi se reći i agresivna atmosfera oko procesa izbora članova televizijskog odbora, posebno na društvenim mrežama. Iako je imenovanje tih članova demokratski prerogativ parlamenta, poslanici bi ipak trebalo da imaju snažan osećaj odgovornosti kako bi mogli da imenuju one kandidate za koje veruju da će imati visoke profesionalne standarde i integritet", rekla je Jurova.\n"Proces imenovanja još nije završen. U ovome trenutku se odvija vrlo intenzivna politička rasprava, a mi ćemo proceniti da li, ako stvari krenu na gore, imamo na raspolaganju neke instrumente za reakciju. Istovremeno, nemamo zakonsku nadležnost da se, na primer pokretanjem postupka zbog prekršaja, bavimo javnim emiterima", pojasnila je Jurova.\nVera Jurova je ocenila da je "užasna činjenica" i da se u Evropi i u današnje vreme ubijaju novinari i da je to "alarm da ne treba potceniti pretnje novinarima".\n"Vlasti moraju da deluju kada su novinari ugroženi. Komisija, sa svoje strane, namerava da izda veoma snažnu preporuku državama članicama o jamčenju bezbednosti novinara. Kao deo Evropskog njuz media foruma, nedavno smo okupili aktere kako bi detaljno razgovarali o bezbednosti novinara. Zemlje članice moraju to pitanje da shvate veoma ozbiljno, ne samo zbog ubistava, već i zbog katastrofalnog propusta bezbednosnih službi da zaštite ranjive. To je takođe i pitanje ugleda za članice", istakla je Jurova.


Zbog štrajka Lufthanse otkazana četiri leta za Frankfurt\nBeogradski aerodrom „Nikola Tesla“ saopštio je danas da su zbog štrajka letačkog osoblja Lufthanze (Lufthanse) u poslednja tri dana otkazana četiri povratna leta te avio-kompanije iz Beograda za Frankfurt.\nKako se navodi u saopštenju dostavljenom agenciji Beta, letovi iz Beograda za Minhen odvijaju se neometano.\nDodaje se da sve informacije o statusu leta, putnici mogu dobiti u izabranoj avio-kompaniji dok sve informacije o redu letenja mogu dobiti u Službi informacija na broj telefona 209 4444 ili putem internet prezentacije www.beg.aero.\nLufthanza je ranije saopštila da će zbog štrajka letačkog osoblja na tri nemačka aerodroma danas biti otkazano 929 domaćih i medjunarodnih letova i da će to pogoditi 113.000 putnika.\nŠtrajk je počeo u petak, s pauzom u nedelju, i očekuje se da će trajati celu nedelju, s tim što se menjaju aerodromi na kojima se odvija.


Damir Mašić: BiH je neupitna, okrenimo se evropskoj budućnosti – Informer\nFederalni ministar obrazovanja i nauke Damir Mašić učestvovao je u radu konferencije „Budućnost BiH u Evropi i evroatlantskoj zajednici“ od 21. do 23. novembra u Wilton Parku u Engleskoj.\nImajući u vidu aktuelni politički i ekonomski momenat, konferencija je pravovremeno organizovana. Neophodno je otvoriti opštu diskusiju o temi budućnosti BiH u EU. Međutim, nedopustivo je dovoditi u pitanje budućnost BiH kao države. Konačno, približavanje BiH Evropskoj uniji nameće potrebu za jačanje i izgradnju partnerskog okvira između lokalnih vlasti i međunarodne zajednice, izjavio je Mašić.


Počinje velika ekološka akcija „Očistimo reke Srbije” | PC Press\nPočinje velika ekološka akcija „Očistimo reke Srbije”\n9. oktobar 2019. PC Press\n„Očistimo reke Srbije“ je novi ekološki projekat koji zajedno sprovode dnevni list Blic i kompanija Vip mobile, sa namerom da se vodotokovima u Srbiji vrati dostojanstven izgled, kao i da se životna sredina učini zdravijom i lepšom. Akcije će se sprovoditi u periodu od oktobra do decembra 2019. godine sa ciljem da se očisti više od 20 reka i priobalja širom Srbije, a čitav projekat podržao i potpredsednik Vlade Srbije Rasim Ljajić.\n„Živimo u 21. veku koji će biti vek borbe za vodu, hranu i energente i to će dominirati širom sveta. Ovih resursa je sve manje jer se upotrebljavaju za razvoj civilizacije, dok je ljudi sve više. Svega 0.5% vode na planeti se može koristiti za ljudsku upotrebu i to je glavni razlog zašto moramo drugačije upravljati ovim životnim resursom. Svakog sekunda se u Srbiji ispušta devet kubnih metara otpadni voda na 40 lokacija, dok svaki turista iza sebe ostavi oko jedan kilogram smeća. Mi smo sami sebi problem pošto sami prljamo naše reke i prirodu, i stoga treba da utičemo na jačanje ekološke svesti i da zajedno sačuvamo našu prirodu“, rekao je potpredsednik Vlade Srbije, Rasim Ljajić.\n„Očistimo reke Srbije“ prirodan je nastavak prethodne akcije dnevnog lista Blic u kojoj je učestvovalo preko 2.500 ljudi i u okviru koje je sa 16 lokacija, 11 reka i pet jezera odneseno blizu 2.000 kubika otpada. Uz podršku kompanije Vip mobile projekat se nastavlja, akcijama u Kraljevu u kome će čistiti gradsko šetališta pored reke Ibar, kao i ušće ove reke u Zapadnu Moravu. Nakon Kraljeva, akcije čišćenja biće organizovane i u Kruševcu, Nišu, Pančevu, Somboru, Bačkoj Topoli, Čajetini, kao i u brojnim drugim mestima širom Srbije.\n„Uz podršku kompanije Vip mobile nastavljamo ove jeseni, jer ne želimo da gledamo kako tone najraznovrsnijeg smeća, hiljade plastičnih flaša, kesa i ostale PVC ambalaže, plutaju po rekama i jezerima širom Srbije. Hajde da svi zajedno pokažemo koliko volimo lepote naše zemlje, da dok pecamo, šetamo se ili uživamo pored reka, jezera, u šumi ili na planini, gledamo samo zelenilo i živi svet u njemu“, izjavio je Predrag Mihailović, glavni i odgovorni urednik „Blica“.\nPartner „Blica” u nastavku ove velike inicijative je kompanija Vip mobile, koja je još 2012. godine u javnosti prepoznata po svom ekološkom delovanju. Vip je tako među prvima pokrenuo akciju reciklaže starih mobilnih telefona i ostalih mobilnih uređaja, svake godine reciklira na tone papira, stakla i različitog elektronskog otpada, dok je samo prošle godine kroz uvođenje i promociju korišćenja elektronskog računa ušteđeno 38 tona papira.\nPročitajte i: Vintage: Ford ima novo električno vozilo\n„Stanje naše životne sredine zavisi samo od nas, zato se nadamo da će naša akcija biti podsticaj za neke šire društvene inicijative i stvaranje zdravijeg okruženja. Ovu filozofiju Vip živi već godinama, kroz niz ekoloških aktivnosti u koje su uključeni naši zaposleni, a ove vrednosti trudimo se da prenesemo i našim korisnicima i široj javnosti“, rekao je Dejan Turk, direktor kompanije Vip mobile i A1 Slovenija.\nAkcija čišćenja reka je deo šire inicijative kompanije Vip mobile, pod nazivom „Ekomotiviši Srbiju“, koja ima za cilj podsticanje javnosti, biznis zajednice, relevantnih institucija i lokalnih samouprava da uzmu učešće u projektima i aktivnostima koji se odnose na zaštitu životne sredine, adresirajući ekološka pitanja od nacionalnog značaja.\nOvakve akcije su od izuzetnog značaja i dobar su primer kako konsenzus između javnog sektora, medija, javnih ličnosti i kompanija može doprineti edukaciji naših najmlađih sugrađana koji treba da stvore prave ekološke navike, dodao je direktor Agencije za zaštitu životne sredine, Filip Radović. Prva akcija čišćenja biće sprovedena u Kraljevu u petak, 11. oktobra, s početkom u 10.30, a svi zainteresovani koji žele da se priključe, mogu da se jave na mejl cistereke@ringier.rs.\nTagovi: Ekologija, Vip, Vip mobile, Životna sredina\n← Boeing investira 20 miliona dolara u Virgin Galactic\nAmerička vlada pokušala da “ugasi” Bitkoin →


Amerika gura Evropu u trku u naoružanju - 30.08.2016, Sputnik Srbija\nPoziv šefa nemačke diplomatije da se zaključi novi sporazum o kontroli naoružanja u Evropi kako bi se izbegla nova trka Rusije i NATO-a u naoružanju uzburkala je... 30.08.2016, Sputnik Srbija\nanalize i mišljenja, komentari i analitika, frank-valter štajnmajer, aleksandar gruško, nato\n08:16 30.08.2016 (Osveženo: 09:26 30.08.2016)\nPoziv šefa nemačke diplomatije da se zaključi novi sporazum o kontroli naoružanja u Evropi kako bi se izbegla nova trka Rusije i NATO-a u naoružanju uzburkala je evropsku javnost. Iz Moskve su, međutim, poručili da nema osnova za novi sporazum, jer NATO i dalje govori o potrebi da se obuzda Rusija. Međutim, Rusija će „pažljivo izučiti predlog Nemačke“.\nDirektor Odeljenja za pitanja o neširenju i kontrolu naoružanja Mihail Uljanov je rekao da je aktuelni Sporazum o konvencionalnim oružanim snagama apsolutno zastareo i povratka na njega nema, ali da je moguć razgovor o nečemu novom. Moskva, dodao je on, neće sama inicirati dijalog na tu temu, jer prethodni pokušaji uvođenja režima kontrole nad konvencionalnim naoružanjem nisu propali krivicom Rusije.\nRuski analitičari su saglasni da bi trebalo napraviti novi sporazum, jer bi on bio koristan i za Rusiju i za Evropu. Međutim, ističu oni, SAD su glavna prepreka na tom putu.\nEksperti smatraju da je predlog Franka Valtera Štajnmajera u praksi nemoguć sve dok u Evropi postoji blok NATO-a, u kojem poslednju reč ima Vašington, i da SAD neće dozvoliti potpisivanje novog sporazuma, naročito ako bi on bio koristan za Rusiju.\nPodsećanja radi, Sporazum o konvencionalnim oružanim snagama u Evropi (CFE) potpisalo je još 1990. godine 16 zemalja-članica NATO-a i 6 zemalja-članica tadašnjeg Varšavskog pakta, uključujući Rusiju. Sporazum je stupio na snagu dve godine kasnije, iako je Varšavski pakt prestao da postoji.\nTim sporazumom su uspostavljena ograničenja za svaki vojni blok u pet kategorija konvencionalnog naoružanja, uključujući tenkove, oklopna vozila, artiljeriju, helikoptere i borbene avione.\nZapad nije imao sluha za predloge Rusije\nEksperti konstatuju da je taj sporazum zastareo, a da novi kasni. U njega bi sada trebalo uključiti nove kategorije naoružanja, kao što su krstareće rakete, bespilotne letelice, nosače aviona, sisteme protivraketne odbrane i sl. Na tome je, između ostalog, ranije i Rusija insistirala, ali Zapad za to, kao i mnoga druga pitanja, nije imao sluha jer mu je takvo stanje odgovaralo.\n27 Avgust 2016, 17:29\nRusija je više puta pozivala NATO da započnu diskusiju o novom sporazumu. Još u novembru 1999. godine na istambulskom samitu OEBS-a Sporazum o konvencionalnim snagama u Evropi je delimično izmenjen s ciljem da se eliminiše disbalans izazvan širenjem NATO-a na zemlje Centralne i Istočne Evrope.\nNjega su, međutim, ratifikovale samo četiri zemlje — Belorusija, Kazahstan, Rusija i Ukrajina, dok su članice NATO-a odbile to da učine, zahtevajući da Rusija prvo povuče svoju vojsku sa teritorija Gruzije i Moldavije.\nRusija je, međutim, krajem 2007. godine prestala da ispunjava sporazum, ali je Moskva više puta ponovila da taj potez ne znači da Rusija odbacuje dalji dijalog o kontroli konvencionalnog naoružanja u Evropi, „ako i kada njeni partneri za to budu spremni“.\nAnalitičari objašnjavaju da je Moskva na takav korak bila primorana, zato što je Zapad počeo da koristi taj sporazum za svoje političke ciljeve.\n„Nažalost, zemlje NATO-a su više volele da izbegavaju odredbe CFE širenjem Alijanse i korišćenjem izgovora kako bi se sprečilo da CFE stupi na snagu“, izjavio je još lani Anton Mazur, koji je prošle godine bio šef ruske delegacije na razgovorima o vojnoj bezbednosti i kontroli naoružanja u Beču.\nIpak, većina ruskih analitičara smatra da bi sada Štajnmajerovu inicijativu trebalo podržati i da bi „duh i smisao“ tog sporazuma trebalo „oživeti“, jer će on ograničiti trku u naoružavanju i dovesti do ravnoteže snaga što doprinosi većoj evropskoj, pa i svetskoj bezbednosti.\nMeđutim, eksperti ukazuju na to da se „Evropa danas nalazi pod jakim, polukolonijalnim uticajem SAD“ kada je reč o politici i bezbednosti i da će biti teško da se ti dogovori, ukoliko budu postignuti, realizuju.\nŠtajnmajerove predizborne „dobre namere“\nNeki ruski analitičari smatraju da je Štajnmajerova inicijativa povezana sa predstojećim predsedničkim izborima u Nemačkoj i da je to deo njegove predizborne retorike, pošto se ranije u medijima pojavila informacija da će on biti jedan od kandidata. Drugi smatraju da iza tog predloga stoje Štajnmajerove „dobre namere“ i stvarna briga za bezbednost Evrope.\nPodsećanja radi, Štajnmajer je tu priču pokrenuo krajem prošle nedelje, kada je u svom članku pisanom za nemačke medije predložio da se zaključi novi sporazum o kontroli naoružanja u Evropi kako bi se izbegla nova trka Rusije i NATO-a u naoružavanju.\nŠtajnmajer se pozvao i na činjenicu da je Rusija u više navrata pozivala Severnoatlantsku alijansu da započne diskusiju o tom pitanju.\nKasnije je predstavnik Alijanse izjavio da NATO pozdravlja svaki korak koji će dovesti do bolje kontrole naoružanja u Evropi i da će nastaviti sa Rusijom da razmatra transparentnost i mere za smanjenje rizika.\n„Sa žaljenjem moramo da konstatujemo da su šanse za kontrolu naoružanja u Evropi, kao realni instrument zaštite bezbednosti, propuštene“, rekao je stalni predstavnik Rusije pri NATO-u Aleksandar Gruško.\nPrema njegovom mišljenju, „u ovoj fazi koren problema se ne krije u nedostatku instrumenata kontrole naoružanja, nego, pre svega, u politici koju vodi NATO“, prevashodno prema Rusiji.


Uvođenje aktivne vojne rezerve\nIzvor: RTS, 30.Jul.2010, 11:19\nU skladu sa profesionalizacijom Vojske Srbije, dosadašnja vojna obaveza biće zamenjena aktivnom vojnom rezervom. Vojska će tako na raspolaganju imati dodatne ljudske resurse za pouzdanu i efikasnu popunu svojih redova.\nPored profesionalnih vojnika u procesu profesionalizacije, Vojska Srbije planirala je pasivnu i aktivnu rezervu. Pasivnu rezervu će, kao i do sada, činiti svi punoletni radno sposobni građani, dok će za aktivnu rezervu biti raspisan konkurs.\nMladićima >> Pročitaj celu vest na sajtu RTS << koji napune 18 godina neće biti ukinuta vojna obaveza, već će biti upisani u vojnu evidenciju i imaće obaveze u rezervnom sastavu.\nZa prijem u aktivnu rezervu biće raspisan javni konkurs, a posle obuke od 45 dana kandidati će dobiti potvrdu o osposobljenosti za službu u aktivnoj rezervi.\nGodišnje će biti angažovani na obučavanju do 45 dana, na pripremama za misije i zadatke do tri meseca, a u mirovnim misijama do šest meseci.\nNačelnik Uprave za obaveze odbrane Ministarstva odbrane Dragosav Lacković rekao je da je aktivna rezerva deo osposobljenog obučenog rezervnog sastava koji sklapa ugovor sa određenom jedinicom za određenu formacijsku dužnost i dodao da računaju da će biti do 2.000 ljudi na godišnjem nivou, koji će biti stimulisani na određen način.\nAktivna rezerva se uvodi da bi vojska imala na raspolaganju dodatne ljudske resurse za pouzdanu i efikasnu popunu svojih redova.\nVojni analitičar Aleksandar Radić rekao je da koncept sa aktivnom rezervom profesionalne vojske postoji u zemljama koje imaju dovoljno resursa da to plate i koje smatraju da nisu preterano ugrožene, ili da tamo gde treba da intervenišu sa svojim snagama mogu to da urade sa brojem ljudi koje mogu da imaju u svom profesionalnom sastavu.\n"Postoje razni hibridni modeli. U principu, najčešći uzor svetu su Amerikanci, ali oni imaju jedan koncept totalnih snaga u koji su uključeni i pripadnici aktivnih snaga i pripadnici rezervnih snaga i nacionalne garde", naglasio je Radić.\nPrema njegovim rečima, nacionalna garda je, takođe, jedan oblik aktivne rezerve, ali kada ih Amerikanci angažuju, oni im daju punu platu i garancije za radno mesto koje su ostavili.\nZainteresovani za aktivnu rezervu moraju imati odslužen vojni rok sa oružjem i ispunjavati zdravstvene uslove.\nKandidati za rezervne vojnike i podoficire ne mogu biti stariji od 40, a za oficire od 50 godina. Tokom angažovanja, vojnim obveznicima miruju prava i obaveze iz radnog odnosa.\n10:02: PRIZNAO četvorostruko ubistvo, policiju odveo do oružja\nDan pre: 29.Jul.2010\nDan posle: 31.Jul.2010


Vučić: Možete da rušite institucije i sajtove ali porez ima da se plati | Novine Toronto\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da frilenseri mogu da prete "rušenjem institucija i sajtova" ali da će porez morati da plate.\nUpitan za najavu protesta zaposlenih frilensera zbog obaveze plaćanja poreza na zarade i doprinose za prethodnih pet godina, Vučić je kazao da ne misli da su protesti "rešenje za bilo šta" i dodao da je apelovao na Vladu Srbije da prihvati razgovore sa njima.\n"Ima prostora da se razgovara o tome od kada da se plaća porez a ne o tome da li će da se plati porez. Možete da upadate u skupštinu, da rušite institucije i sajtove, nema problema ali za to sledi krivična odgovornost. Da ne platite porez, to ne može, porez ima da se plati", rekao je Vučić.\nProtest frilens zajednice zakazan je za subotu, 16. januar, u 15 časova ispred Doma Narodne skupštine u Beogradu.\nUdruženje Zaštitnik preduzetnika i privrednika Srbije podržaće protest frilensera\nUdruženje "Zaštitnik preduzetnika i privrednika Srbije" najavilo je da će podržati protest frilens zajednice, zbog "ispravljanja velikih nepravdi i još veće štete koje su odluke Vlade nanele domaćoj privredi".\nUkazano je da je ono što se dešava zaposlenima u frilens zajednici jedan od najjasnijih primera "netransparentnog, nekorektnog i represivnog odnosa države prema privatnom sektoru".\nOcenili su da zahtev da frilenseri plate porez na zaradu i doprinosi retroaktivno pet godina unazad, čak i za usluge koje nisu korišćene, predstavlja poziv svima da se zapitaju šta se to događa u institucijama osnovanim da podjednako zastupaju interese svih svojih građana.\n"Ovakva odluka nedvosmisleno ukazuje na manjkavost, tromost i traljavost poreskog sistema, a posebno odsustvo želje, volje pa i umeća da se različite oblasti privatnog poslovanja u Srbiji urede na način koji bi bio podsticajan i funkcionalan na obostranu korist", navedeno je u saopštenju.\nGajić: Pružamo besplatnu pravnu pomoć\nPredsednik Pravnog saveta Narodne stranke (NS) advokat Vladimir Gajić izjavio je da je država svojim višegodišnjim nemarom dovela frilensere u "nemoguć položaj" i da bi zato trebalo da im otpiše potraživanja za poslednjih pet godina, a da se plaćanje poreza za tu delatnost u budućnosti reguliše na razuman i prihvatljiv način.\n"Pozivam frilensere da se odupru retroaktivnom haraču države, koji je zbog zatezne kamate postao veći od glavnice, i da se za besplatnu pravnu pomoć obrate Narodnoj kancelariji NS, koju čini 20 advokata iz Beograda. Pomoći ćemo im na svaki način", rekao je Gajić, prenela je NS.\nGajić je naveo da u Srbiji ima između 50.000 i 100.000 frilensera od kojih najveći broj zarađuje oko 500 evra mesečno, i da bi trebalo odrediti da ubuduće "u poresku obavezu uđu oni koji zarađuju više od 7.000 evra godišnje".\n"Država je i inače imala od njih koristi, novac je ulazio u Srbiju a nije bio rezultat stvaranja dohotka u ekonomiji Srbije, a sada ih se setila jer ima rupu u budžetu koju bi da popuni naplatom poreza od frilensera. Sa druge strane, oni od države nisu dobili ništa osim internet veze", rekao je Gajić.\nGajić je naveo da su frilenseri u najvećem broju mladi različitih zanimanja, IT inženjeri, veb dizajneri, prevodioci, arhitekte… koji rade za strane kompanije, najviše iz SAD, Australije, Kanade i država engleskog govornog područja, i da oni "nisu u ekonomiji Srbije".\n"To je velika grupa mladih koja je sposobna da samostalno pronađe posao na svetskom tržištu, a država ih sada direktno ometa u poslovanju. Jedini način da legalizuju svoje poslovanje je da otvore agencije i da budu samozaposleni, ali moraju da imaju najmanje dva klijenta. Obaveze agencije su između 25.000 dinara i 32.000 dinara mesečno, što znači da bi država onome ko zarađuje 500 evra uzela 60 odsto prihoda, što je jeziv harač", rekao je Gajić.\nGajić je dodao da su "banke najverovatnije potkazale svoje klijente i uručile obaveštenja o velikom broju ljudi koji imaju prihode iz inostranstva u devizama, a ti prihodi nisu oporezovani".


Atina: Sukobi policije i demonstranata | Autonomija\nU protestnom maršu u Atini je učestvovalo oko 28.000 ljud. U sukobima demonstranata i policije četiri policajca povređena, skoro 80 ljudi privedeno .\nMaskirane osobe sukobile su se sa policijom ispred zgrade parlamenta i američke ambasade, a policija je upotrebila suzavac i šok bombe kako bi rasterala demonstrante.\nPolicija je saopštila da su povređena četiri policajca, a jedan demonstrant je navodno prebačen u bolnicu zbog povrede obe noge.\nUhapšeno je 11 osoba, a 78 ljudi je privedeno na ispitivanje, preneo je AP.\nPrema procenama policije, u maršu je učestvovalo oko 28.000 ljudi, što je jedan od najmasovnijih protesta kojim je obeležena pobuna studenata protiv vojne diktature 1973. godine, koja je krvavo ugušena.\nU obezbeđivanju demonstracija angažovano je 7.000 policajaca.\nU Solunu se oko 15.000 ljudi okupilo u sličnom protestu, koji se pretvorio u nasilje kada je nekoliko stotina anarhista bacilo molotovljeve koktele i druge predmete na policiju, koja je odgovorila suzavcem. Nema izveštaja o povređenima u tom gradu.\nProtesti su prvi pokazatelj raspoloženja javnosti u pogledu nove vlade Lukasa Papademosa, koja je sinoć dobila podršku u parlamentu.\nZadatak vlade nacionalnog jedinstva je da sprovede povećanje poreza i smanjenje potrošnje kako bi zemlja dobila novu tranšu kredita od Međunarodnog monetarnog fonda od osam milijardi evra do sredine decembra i tako izbegla bankrot.