Od 1998. gradi ekspertizu u oblasti lokalnog razvoja kao stručnjak i tim lider na USAID-ovim pro...\nOd 1998. gradi ekspertizu u oblasti lokalnog razvoja kao stručnjak i tim lider na USAID-ovim programima u Srbiji i regionu, kroz osmišljavanje, zagovaranje i realizaciju razvojnih projekata u vrednosti od preko 10 miliona dolara. Kao prvi zaposleni u NALED-u, na poziciji izvršnog direktora od jula 2007. pokreće osamostaljivanje i izgradnju članske organizacije koja kasnije izrasta u najveću javno-privatnu asocijaciju usmerenu na izgradnju ambijenta za poslovanje u jugoistočnoj Evropi. Po zvanju je diplomirani filolog a dodatno obrazovanje u domenu ekonomije i projektnog menadžmenta stiče na specijalizovanim obukama i studijskim programima u SAD i Evropi. Angažovana je kao motivacioni govornik i moderator na stručnim skupovima na temu ženskog preduzetništva i liderstva u zemlji i inostranstvu. Poseduje međunarodno iskustvo kao konsultant u oblasti standardizacije i zaštite intelektualne svojine. Član je Regionalnog saveta kao krovnog tela Mreže za povoljno poslovno okruženje koja okuplja državne institucije i sektorske organizacije iz Srbije, Hrvatske, BiH, Makedonije i Crne Gore na institucionalizaciji mehanizama za saradnju i jačanje konkurentnosti regiona. Aktivno doprinosi očuvanju kulturnog nasleđa Srbije i ekonomskom osnaživanju žena kroz ulogu osnivača i predsednika Etno mreže.\nKao stručnjak u oblasti regulatorne reforme i sprovođenja lokalnih politika ekonomskog razvoja,...\nKao stručnjak u oblasti regulatorne reforme i sprovođenja lokalnih politika ekonomskog razvoja, radila je na reformi zakonodavnog procesa i regulatornog okvira za poslovanje, privlačenju investicija, programima za podršku privredi i uspostavljanju partnerstava između javnog i privatnog sektora. Karijeru je započela 2000. godine u Međunarodnom republikanskom institutu (IRI) na poslovima razvoja političkih partija, organizacija građanskog društva i lokalnih samouprava. Nakon toga pet godina je radila kao Šef tima za lokalni ekonomski razvoj u USAID-ovom Programu za podsticaj ekonomskom razvoju opština. Bila je angažovana na izradi više od 50 strategija ekonomskog razvoja i na izgradnji institucionalnih kapaciteta za bavljenje ekonomijom u više od 30 lokalnih samouprava. Na sličnim programima radila je i u Bosni i Hercegovini, Ukrajini, Slovačkoj, Kirgistanu i Jordanu. Od 2010. radi u NALED-u najpre kao Programski direktor a potom kao Direktor za regulatornu reformu. U protekle 3 godine, koordinira izradu Vladinog plana reformi za Doing Business, vodi komunikaciju sa Svetskom bankom uz pripremu izveštaja o reformama, koordinaciju i primenu Akcionog plana. Tokom 3 godine (do 2017.) bila je ključni ekspert za reformu građevinskih dozvola u Srbiji, koju je Svetska banka prepoznala kao najveću reformu u Srbiji u prethodnih 10 godina. Bila je menadžer projekta za primenu sistema za elektronsko izdavanje gađevinskih dozvola u Srbiji (uz podršku Vlada Nemačke i Švajcarske) i vodila sprovođenje projekta Svetske banke za obuku i savetovanje korisnika sistema e-dozvola. U 2017. bila je ključni ekspert za reformu katastra (reforma upisa prava svojine) a u 2018. radila na izradi propisa neophodnih za ovu reformu – Zakon o upisu u Katastar. Član je više od 10 radnih grupa Vlade, za teme poreskih propisa, javnih nabavki, sive ekonomije i drugih tema od značaja za povoljno poslovno okruženje.\nTatjana Volarev je deo NALED-ovog tima od oktobra 2014. godine, najpre kao projektni menadžer a ...\nTatjana Volarev je deo NALED-ovog tima od oktobra 2014. godine, najpre kao projektni menadžer a zatim kao programski koordinator. Angažovana je na razvoju i upravljanju projektima, praćenju i identifikaciji potencijalnih donatora i programa finansiranja, identifikaciji partnera i koordinaciji saradnje. Diplomirani je pravnik i magistar pravnih nauka u oblasti zaštite potrošača, sa pravosudnim ispitom i specijalizacijom u međunarodnom ugovornom pravu. U svom dosadašnjem radu stekla je profesionalno i upravljačko iskustvo u radu na razvojnim programima sa međunarodnim, nacionalnim i regionalnim organizacijama, organima Vlade, institucijama za istraživanje i razvoj, akademskim institucijama i privatnim sektorom. Ovo uključuje Ministarstvo za ekonomske odnose sa inostranstvom, Evropski centar za mir i razvoj (osnovan od strane Univerziteta za mir Ujedinjenih Nacija), Agenciju za osiguranje depozita, norvešku fondaciju SINTEF, kompaniju International Development Norway i druge..\nDiplomirao na Pravnom fakultetu Univerziteta u Beogradu i položio pravosudni ispit pri Ministars...\nDiplomirao na Pravnom fakultetu Univerziteta u Beogradu i položio pravosudni ispit pri Ministarstvu pravde. Radio kao advokatski pripravnik, potom kao advokat iz oblasti građanske materije, radno-pravnih odnosa, obligacionih i ugovora privrednog prava, kao i na poslovima spoljno trgovinskog prometa. Od 2001. godine radio kao interni kontrolor na sprovođenju primene propisa, pravilnika i procedura USAID-a, DAI-a i primeni projektnih aktivnosti na USAID-ovom projektu SLGRP koji se bavio reformom lokalne samouprave. Pet godina radio kao interni kontrolor i HR menadžer na USAID-ovom projektu MEGA, koji se bavio lokalnim ekonomskim razvojem, gde je učestvovao na izradi i primeni pravilnika i procedura, kao i primeni radno pravnih i propisa pozitivnog zakonodavstva. U NALED-u je od septembra 2011. godine gde se najviše bavi praćenjem i zagovaranjem regulatornih reformi od značaja za privredu i unapređenje poslovanja, kao i praćenjem procesa usvajanja relevantnih podzakonskih akata. Radio je na poslovima ljudskih resursa i ugovornog prava, a od 2015. bavi se E-građevinskim dozvolama, postupkom objedinjene procedure i radom u Pozivnom centru u vezi sa Zakonom o planiranju i izgradnji.\nOsnovne studije završio na Ekonomskom fakultetu univerziteta u Beogradu, na smeru "Finansi...\nOsnovne studije završio na Ekonomskom fakultetu univerziteta u Beogradu, na smeru "Finansije, bankarstvo i osiguranje". Uspešno је odbranio Master rad na temu “Dozvoljeni oblici državne pomoći u pravu konkurencije Srbije i Evropske unije” na Pravnom fakultetu Univerziteta u Beogradu 2012. godine. Dodatne obuke prošao u okviru seminara o trgovini i izazovima iz okruženja zemalja u razvoju, održanog u Pekingu 2011. godine i seminara o održivom razvoju održanog u Veneciji 2013. godine. Od 2010. član tima NALED-a na pozicijama projektnog menadžera i saradnika za ekonomske analize. Koordinirao i učestvovao u implementaciji velikog broja projekata na temu javnih finansija, fiskalne politike, zaštite životne sredine, javnih politika na lokalnom i republičkom nivou. Koautor i saradnik u izradi velikog broja studija i analiza u oblasti regulatorne reforme i oceni kvaliteta poslovnog okruženja pripremljenih u okviru tima za regulatornu reformu NALED-a, među kojima su Siva Knjiga, Regulatorni indeks Srbije, Kvartalni izveštaji o statusu regulatorne reforme i dr.\nZavršila je osnovne i master studije na Fakultetu političkih nauka, smer – Međunar...\nZavršila je osnovne i master studije na Fakultetu političkih nauka, smer – Međunarodni odnosi sa prosekom 9,76. i master modul politikologije – Država i političko nasilje. Odbranila je master rad na temu „Studentski i građanski protesti 1996/1997. u Srbiji kao primer građanske neposlušnosti“. Tokom studiranja je bila dvostruka dobitnica Fonda za mlade talente – Dositeja, kao i dobitnica stipendije grada Beograda i Republičke stipendije. Završila je kurs novinarstva Udruženja novinara Srbije. Stažirajući u Centralno-efropskom forumu za razvoj, stekla je svoje prvo iskustvo u radu u nevladinim organizacijama. Bila je polaznica programa „Pokreni karijeru“ Centra za karijerno vođenje i savetovanje mladih talenata i Beogradske otvorene škole. Objavila je rad „Finansiranje političkih stranaka u Srbiji - Privatno iii javno?", CeSid, USAID, Beograd. U NALED-u je angažovana od oktobra 2015. godine u Policy timu, prvo kao praktikant na projektu „Zdrava inicijativa“ (Javno – privatni dijalog o održivom zdravstvu) čija su zaduženja bila prikupljanje i obrada podataka za istraživanje. Od decembra 2015. je deo Info tima Pozivnog centra za Zakon o planiranju i izgradnji. U okviru projekta uvođenja elektronskog sistema objedinjene procedure za izdavanje građevinskih dozvola u Srbiji, bila je zadužena za komunikaciju i pružanje saveta korisnicima sistema i koordinaciju pružanja odgovora na postavljana pitanja. Organizovala je preko 50 obuka za korisnike sistema objedinjene procedure. Trenutno je angažovana na projketu “Povećanje prilika za zapošljavanje sezonskih radnika”, i učestvuje u radu Saveza za hranu i poljoprivredu i Saveza za zdravstvo.\nŠefica Jedinice za konkurentnost\nDragana poseduje više od 11 godina stručnog iskustva u pravnim poslovima, kako u javnom t...\nDragana poseduje više od 11 godina stručnog iskustva u pravnim poslovima, kako u javnom tako i privatnom sektoru. Od maja 2015. u NALED-u radi na koordinaciji javnog i privatnog sektora u zagovaranju i sprovođenju reformi radi poboljšanja regulatornog okvira za poslovanje, na pripremi nacrta propisa, kao i u izradi strategija Vlade i akcionih planova. Član je brojnih Vladinih radnih grupa i koordinator Vladine stručne grupe zadužene za izradu i sprovođenje Nacionalnog programa za suzbijanje sive ekonomije. Koordinira radom dva NALED-ova radna tela - Savezom za e-upravu i Savezom za fer konkurenciju. Iskustvo je sticala u tužilaštvu, poreskoj upravi i u telekomunikacionom sektoru. Od 2010. godine je u Agenciji za strana ulaganja i promociju izvoza (SIEPA) pomagala investitorima da započnu i prošire poslovanje u Srbiji kroz pregovaranje i odobravanje podsticajnih sredstava za investiranje i zapošljavanje.\nSavetnica za regulatornu reformu\nTisa se NALED timu priključila u septembru 2017. godine gde radi na poziciji savetnice za regula...\nTisa se NALED timu priključila u septembru 2017. godine gde radi na poziciji savetnice za regulatornu reformu i pokriva teme vezane za hranu, poljoprivredu i zdravstvo. Od 2006. godine bavi se regulativom i praktičnim politikama u oblasti hrane, veterinarske politike i poljoprivrede. Karijeru je započela radeći na poslovima međunarodne saradnje u Upravi za veterinu, Ministarstva poljoprivrede. Nakon toga počinje da radi za FAO (Agencija za hranu i poljoprivredu UN-a) na projektu suzbijanja avijarne influence (ptičijeg gripa). Po završetku projekta, tri godine radi na USAID Agrobiznis projektu, gde je bila zadužena za podršku razvoju privatnog sektora u oblasti stočarstva, nakon čega prelazi u sadašnje Ministarstvo za evropske integracije, gde je bila odgovorna za koordinaciju procesa pregovora o pristupanju Srbije u EU za oblast bezbednosti hrane, veterinarske i fitosanitarne politike, poljoprivrede i ruralnog razvoja. Nakon četiri godine prelazi u globalnu IT kompaniju specijalizovanu za usaglašenost sa propisima iz oblasti hrane, gde je kao vođa tima radila na projektu uspostavljanja regulatorne platforme bazirane na novim tehnologijama, za međunarodne klijente. Tisa se profesionalno usavršavala u Londonu, UK (Food Standards Agency, DEFRA, 2015), Francuskoj (l’ENA, SGAE, 2014), bila je govornik na nekoliko međunarodnih konferencija (London, Amsterdam), predavač po pozivu na master studijama Pravnog fakulteta u Beogradu u oblasti evropskih integracija (2015-2017) i (ko)autorka je nekoliko publikacija o EU zakonodavstvu i procesu evropskih integracija u oblasti hrane i poljoprivrede. Tisa je doktorka veterinarske medicine, sa zavšenim evropskim master studijama iz bezbednosti i kvaliteta hrane, kao i MBA studijama iz agrobiznisa. Govori engleski i francuski jezik.\nNakon završene I beogradske gimnazije, stekla je diplomu Pravnog fakulteta Univerziteta u ...\nNakon završene I beogradske gimnazije, stekla je diplomu Pravnog fakulteta Univerziteta u Beogradu 2001. godine, oblast za međunarodno pravo. Kao druga generacija studenata Pravnog fakulteta Univerziteta u Beogradu, 2002. godine specijalizirala je na pravu Evropske Unije u okviru međunarodnog programa organizovanog u saradnji sa Evropskim univerzitetskim centrom iz Nansija. Radni angažman u oblasti finansija, Jasminu je podstakao da poslediplomske studije nastavi na svom matičnom fakultetu na katedri za privredno pravo, gde je magistrirala sa odlikom 2005. godine na temu “Fuzije preduzeća u SRJ i EU”. Stečeno znanje i iskustvo u različitim oblastima prava, krunisala je pravosudnim ispitom 2007. godine koji je položila pred Ministarstvom pravde, a zatim i advokatskim ispitom 2016. godine, koji je položila pred Advokatskom komorom Beograda. Od 2013. do 2016. godine bavila se istraživačkim radom za potrebe doktorske disertacije u oblasti kazneno-pravnih delikata pravnih lica. Engleski jezik je usavršavala u Londonu 2001. godine. Pararalelno sa stručnim usavršavanjem višegodišnju karijeru je gradila u bankarstvu. U periodu od 2002. do 2010. godine je stekla neprocenjivo radno iskustvo u Srpskoj banci AD Beograd odakle je sa pozicije koordinatora za pravne poslove, 2010. godine prešla u Jubmes banku AD Beograd na mesto pomoćnika direktora, a zatim i direktora Odeljenja za pravne poslove. U NALED-u je od oktobra 2017. godine gde se bavi regulatornom reformom (Zakon o postupku upisa u katastar nepokretnosti i vodova, Zakon o naknadama za korišćenje javnih dobara, Zakon o stečaju, Zakon o privrednim društvima, Zakon o javnim nabavkama, Zakon o parničnom postupku, itd.), koordinira aktivnosti u vezi Doing business liste Svetske banke, deo je radnih grupa i projekata (za ukidanje pečata, za urbanu i ruralnu komasaciju, za optimizaciju procedura, za neformalni rad, itd.), vodi Savez za imovinu i urbanizam.\nProjektni koordinator i CIM ekspert\nAleksandar je u NALED-u od jula 2017. godine unutar Odeljenja za regulatornu reformu. Zadužen je...\nAleksandar je u NALED-u od jula 2017. godine unutar Odeljenja za regulatornu reformu. Zadužen je za praćenje aktivnosti na polju unapređenja pozicije Republike Srbije na Doing Business listi koja prati uslove poslovanja. U sklopu svojih zaduženja prati zakonodavne i druge aktivnosti koje mogu imati uticaj u oblastima koje prati Svetska Banka. Takođe, među aktivnostima unutar NALED-a ubraja se koordinacija projekata Saveta Evrope. Osnovne studije je završio na St. Francis College-u u Njujorku iz finansija i biznis menadžmenta. Nakon toga, Aleksandar je diplomirao na Bucerius Law School na programu Master of Law and Business. Pohađao je semstar u Berlinu na Freie University kao i letnji program na East China Normal University u Šangaju. Svoja znanja proširuje učešćem na mnogobrojnim domaćim i evropskim obukama i seminarima. Pre dolaska u NALED, četiri godine je bio predsednik Organizacije srpskih studenata u inostranstvu (OSSI), kao i praktikant u Stalnoj misiji Republike Srbije pri UN u Njujorku.\nOsnovne studije završio je na Fakultetu za ekonomiju, finansije i administraciju i 2...\nOsnovne studije završio je na Fakultetu za ekonomiju, finansije i administraciju i 2017. godine stiče zvanje diplomiranog ekonomiste. Trenutno pohađa master studije ekonomije na istom fakultetu. Prvo volontersko iskustvo stiče kao student 2014. godine, kada pod okriljem Fonda B92 učestvuje u humanitarnoj akciji pomoći poplavljenim područjima u Srbiji. Nastavlja da volontira i 2014. i 2015. godine učestvuje u organizaciji Beogradskog modela Evropske unije (BEUM). Prvo radno iskustvo stiče u aprilu 2018. godine u Programu Ujedinjenih nacija za razvoj (UNDP), gde pet meseci radi kao praktikant u okviru portfolija za zaštitu prirodnih resursa i životne sredine. Tu je zadužen za istraživanja u oblasti zelene i cirkularne ekonomije i pruža operativnu i administrativnu podršku aktivnostima u okviru portfolija. Od januara 2019. godine postaje deo tima NALED-a, gde je angažovan kao praktikant u odeljenju za regulatornu reformu.\nOd 2001. godine, radi na poslovima upravljanja i koordinacije EU i druge međunarodne pomoći, pr...\nOd 2001. godine, radi na poslovima upravljanja i koordinacije EU i druge međunarodne pomoći, prvo kao konsultant u Ministarstvu za ekonomske veze sa inostranstvom a zatim kao rukovodilac u Ministarstvu finansija i Kancelariji za evropske integracije Vlade RS (KEI). Kao stručnjak u oblasti planiranja, programiranja, praćenja i evaluacije EU i ostale međunarodne pomoći, od 2014. do 2017. godine obavlja poslove zamenika direktora- koordinatora za EU fondove u KEI. Obavljala poslove šefa operativne strukture za upravljanje programima prekogranične saradnje sa BiH i Crnom Gorom, predsedavala radnom grupom za pregovore o članstvu u EU u pogavlju 22- Regionalna politika i koordinacija strukturnih instrumenata, bila član Pregovaračkog tima zadužen za poglavlje 22, nacionalni koordinator za EU Strategiju za Dunavski region i ko-nacionalni koordinator za EU Strategiju za Jadransko- jonski region, član programskih odbora Regionalne škole za državnu upravu i Regionalnog saveta za saradnju, itd. Radila na izradi strateških, planskih i programskih dokumenata u vezi sa korišćenjem EU i međunarodne pomoći, uključujući Instrument pretpristupne pomoći- IPA, bila odgovorna za sprovođenje i član upravnih tela preko 10 projekata, učestvovala u uspostavljanju sistema za decentralizovano/ indirektno upravljanje EU sredstvima, koordinirala učešće Srbije u regionalnim, prekograničnim i transnacionalnim programima EU, koordinirala bilateralnu i multilateralnu pomoć preko 20 razvojnih partnera. Od septembra 2017 godine, kao konsultant angažovana u NALED-u na poslovima pripreme projekata i saradnje sa EU i bilateralnim donatorima, a od aprila 2018. je direktorka Odeljenja za dobru upravu gde radi na programima lokalnog ekonomskog razvoja i jačanja kapaciteta javne uprave.\nNakon završenih osnovnih studija, počev od 2006. godine aktivno se bavi pitanjima Sjedinj...\nNakon završenih osnovnih studija, počev od 2006. godine aktivno se bavi pitanjima Sjedinjenih Američkih Država kroz dodatno usavršavanje na Fakultetu političkih nauka. Ivana na poziciji projeknog menadžera poseduje dugogodišnje iskustvo u oblasti lokalnog ekonomskog razvoja i regionalne saradnje. Od 2012. godine odgovorna je za promovisanje i poboljšanje visokih standarda povoljnog poslovnog okruženja među lokalnim samoupravama u Srbiji i regionu (Bosna i Hercegovina, Crna Gora, Hrvatska i Makedonija). U okviru svog tima Ivana je zadužena i za razvijanje i primenu modela saradnje javnog i privatnog sektora u cilju stvaranja dijaloga i održivog poslovnog okruženja. Učestvovala je na mnogobrojnim seminarima u zemlji i inostranstvu zarad profesionalnog razvoja, među kojima su kursevi na teme društveno odgovornog poslovanja, upravljanje performansama, pametni gradovi i unapređenje konkurentnosti lokalnih samouprava. Pored engleskog govori i turski jezik, a poseduje i osnovno znanje španskog jezika. Deo je NALED-ovog tima od marta 2009. godine.\nRođen je u Novom Pazaru, a završio je V Beogradsku gimnaziju, i kasnije diplomirao na Pra...\nRođen je u Novom Pazaru, a završio je V Beogradsku gimnaziju, i kasnije diplomirao na Pravnom fakultetu Univerziteta u Beogradu, smer „Međunarodno pravo“. Trenutno je na završnoj godini master studija u oblasti međunarodnih odnosa, organizacija i evropskih integracija. Prva radna iskustva stekao u Vojvođanskoj i NLB banci na poslovima promocije, neposredne prodaje i savetovanja klijenata pri izboru bankarskih proizvoda i usluga, da bi nakon toga bio angažovan kao eksterni pravni konsultant u Agenciji za razvoj Sandžaka (SEDA). Od 2010. u NALED-u stiče znanja i veštine na različitim pozicijama kroz pripremu tematskih diskusija i implementaciju brojnih projekata usmerenih na jačanje kapaciteta lokalnih samouprava u oblasti lokalnog ekonomskog razvoja i privlačenja investicija. Usmeren pre svega na saradnju sa lokalnim samoupravama i kancelarijama za lokalni ekonomski razvoj. Jedno od Markovih osnovnih zaduženja predstavlja monitoring i relizacija međunarodnog BFC SEE Programa certifikacije gradova i opština sa povoljnim poslovnim okruženjem u Jugoistočnoj Evropi (Srbija, Crna Gora, Bosna i Hercegovina, Makedonija i Hrvatska), u okviru kojeg je angažovan i kao predavač na obukama za lokalne samouprave i proveravače u zemlji i regionu. Takođe, učestvovao je kao predavač na treninzima za buduće korisnike objedinjene procedure u Srbiji, da bi 2018. godine od strane Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave bio akreditovan za realizatora programa stručnog usavršavanja zaposlenih u jedinicama lokalne samouprave za oblast “Implementacija e-uprave i kompjuterizacija rada uprave”. Učestvovao je u organizaciji brojnih događaja i konferencija za članove i partnere NALED-a.\nMenadžerka za razvoj članstva\nOsnovne studije diplomirala na Filološkom Fakultetu Univerziteta u Beogradu, na odseku sla...\nOsnovne studije diplomirala na Filološkom Fakultetu Univerziteta u Beogradu, na odseku slavistike. Svoje stručno obrazovanje i petnaestogodišnje iskustvo u radu sa privredom sticala je na različitim pozicijama i poslovima u bankarskom sektoru, dok je menadžerska iskustva usavršavala na poziciji direktora ekspoziture. Iz bankarskog sektora 2015. godine pridružuje se timu NALED-a na poziciji Menadžera za razvoj članstva. Njena osnovna zaduženja na ovoj poziciji su priprema strategije za razvoja članstva, razvijanje saradnje sa postojećim članovima, privlačenje i uključivanje novih članova iz redova lokalnih samouprava, kompanija i organizacija civilnog društva, promovisanje vrednosti i ideje NALED-a kao i definisanje novih aktivnosti i programa sa članovima.\nU tim NALED-a ušao je u maju 2012. kao savetnik za medije kako bi dotadašnjim iskus...\nKoordinatorka za odnose sa javnošću\nAngažovana u Timu za komunikacije u NALED-u od 2012. godine, najpre kao saradnik za odnose sa ja...\nAngažovana u Timu za komunikacije u NALED-u od 2012. godine, najpre kao saradnik za odnose sa javnošću, a od aprila 2018. kao koordinatorka za ovu oblast. Prva iskustva stiče radom u medijima (TV B92, KeyConnection Media), baveći se društvenim i ekonomskim temama. U Odeljenju za lokalnu samoupravu u Narodnoj kancelariji predsednika Republike, bliže upoznaje rad i ulogu privatnog, javnog i civilnog sektora. Iskustvo u nevladinom sektoru stiče u Udruženju građana Srbija u pokretu, radom na promociji projekta Podignimo rampu. U NALED-u je angažovana za promociju u medijima, na internetu i društvenim mrežama, kao i za organizaciju događaja. Diplomirani je novinar-politikolog i stekla je certifikate NDI (Efikasno komuniciranje), CINS i NUNS (Istraživačko novinarstvo – javne finansije) i Konrad Adenauer (Medijska škola za studente novinarstva u JIE).\nOsnovne studije novinarstva završila je na Fakultetu političkih nauka Univerziteta u Begr...\nOsnovne studije novinarstva završila je na Fakultetu političkih nauka Univerziteta u Begradu, kao i master studije politikologije odbranom master rada na temu "Politička parodija kao vid izborne borbe". Tokom studija, bila je aktivni član nevladine organizacije Unija studenata Vršac, sa kojom je organizovala sportske manifestacije i edukativne radionice za studente. Jedan je od osnivača prvog vršačkog studentskog portala. Učestvovala je u organizaciji velikih plesnih festivala i takmičenja. Praktično znanje u oblasti marketinga i novinarstva sticala je tokom praksi u marketinškim agencijama i medijima, a trenutno je jedan od organizatora vršačke online konferencije wwvrsac. U NALED-u je od oktobra 2018. godine, na poziciji praktikantkinje u timu za komunikacije.\nZavršila je osnovne akademske studije novinarstva, a nakon toga master akademske studije p...\nZavršila je osnovne akademske studije novinarstva, a nakon toga master akademske studije politikologije na Fakultetu političkih nauka Univerziteta u Beogradu. Odbranila je master rad na temu „Uticaj izbornih sistema na izborne kampanje“. Bila je stipendista Fonda za mlade talente i Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja. Tokom studija stiče praktično iskustvo u oblastima: PR, marketing, izborni i medija monitoring, u saradnji sa nevladinim sektorom i obrazovnim institucijama. U NALED-u je angažovana od januara 2019. godine, na poziciji praktikanta u jedinici za odnose s javnošću.\nDvadesetjednogodišnje profesionalano iskustvo stečeno radom u privatnom sektoru i na međ...\nDvadesetjednogodišnje profesionalano iskustvo stečeno radom u privatnom sektoru i na međunarodnim projektima. Prva radna iskustva stiče na poslovima komercijaliste u kompaniji koja se bavila izvozom jagodičastog voća, gde je ubrzo napredovao na poziciju menadžera sektora. Od početka 2003. godine radio je na USAID-ovom programu SLGRP na poziciji logističara programa gde stiče potrebna iskustva rada u administraciji, sa posebnim osvrtom na organiziju velikog broja seminara, radionica, konferencija i drugih događaja. Od 2006. godine unapređuje stečena iskustva radom u administraciji na poziciji menadžera kancelarije USAID-ovog programa MEGA kroz vođenje tima i organizaciju funkcionisanja kancelarije. Od januara 2011. godine počinje da radi u NALED-u na poziciji direktora operative (Domaćin NALED-a) sa osnovnim ciljem i zadatkom da izvrši reorganizaciju iz oblasti finansijskog poslovanja, administracije i HR-a. Ubrzo prelazi na poziciju direktora finansija i administracije gde pored vođenja tima od 7 ljudi ima vrlo značajnu ulogu u menadžmentu organizacije. Zadužen je za upravljanje finansijama organizacije, organizaciju događaja i aktivnosti NALED-a. Završio je ekonomsku školu u Beogradu, i trenutno privodi kraju studije na Sportskoj akademiji u Beogradu.\nSaradnica za događaje\nBiljana je diplomirala na Filološkom fakultetu u Beogradu i svoja prva radna iskustv...\nBiljana je diplomirala na Filološkom fakultetu u Beogradu i svoja prva radna iskustva stiče u oblasti marketinga i odnosa sa javnošću uzimajući učešće u organizaciji i realizaciji raznovrsnih projekata i događaja za najveća i najpoznatija imena svetske privrede i industrije (Seat, Nestle, Audi, British American Tobacco itd.), kao i vođenjem javnih nastupa. U NALED dolazi 2010. godine na poziciju menadžera kancelarije, na kojoj je bila zadužena za održavanje poslovne prepiske sa članovima i partnerima, pripremanje i arhiviranje članske i projektne dokumentacije i baze podataka. Paralelno, učestvuje u organizaciji i relizaciji projekata i događaja, moderiranju skupovima. Od 2014. Biljana prelazi na poziciju saradnika za finansije u Odeljenju za finansije i administraciju, gde najviše komunicira sa bankama, zadužena je za sva plaćanja, pripremu i praćenje finansijskih izveštaja. Od aprila 2018. se ponovo fokusira na oblast organizacije događaja, na poziciji Assitenta za događaje.\nOd 2001. godine u visoko profesionalnoj atmosferi hotela Hyatt Regency Belgrade stiče radno isku...\nOd 2001. godine u visoko profesionalnoj atmosferi hotela Hyatt Regency Belgrade stiče radno iskustvo na poslovima recepcionera i konsijerža. Tokom rada u Hyatt-u pohađala je više treninga i obuka i stekla zavidno iskustvo u internoj i eksternoj komunikaciji. Od aprila 2002. godine u Ambasadi Republike Koreje u Beogradu obavljala je više poslova: receprioner, prevodilac, asistent u odeljenju za obrađivanje viza, asistent diplomatama na administrativnim poslovima. Rad u ambasadi donosi nova iskustva vezana za diplomatski kor i protokol i kulturu i običaje naroda Republike Koreje. U januaru 2005. godine zapošljava se u britanskom predstavništvu firme koja se bavi trgovinom čelika i to na pozicijama menadžer kancelarije i administrativni asistent. Svakodnevna komunikacija sa poslovnim partnerima i posete kancelariji u Londonu, doprineli su profesionalnom usavršavanju u oblasti poznavanja govornog i pisanog engleskog jezika. U NALED dolazi u februaru 2013. godine na poziciju Administrativnog asistenta, gde je često prvo lice u susretu i komunikaciji sa članovima i partnerima NALED-a, i administrativna podrška organizacije. Od aprila 2018. je na poziciji Koordinatora kancelarije.\nMenadžerka za ljudske resurse\nDiplomirala Psihologiju na Filozofskom fakultetu Univerziteta u Beogradu. Tokom studija bila stip...\nDiplomirala Psihologiju na Filozofskom fakultetu Univerziteta u Beogradu. Tokom studija bila stipendista Republike Srbije. Od 2007. godine stiče iskustvo na poslovima upravljanja ljudskim resursima u internacionalnim kompanijama u finansijskom, FMCG i IT sektoru. Karijeru je započela u UNIQA osiguranju, članici austrijske UNIQA Grupe, učestvujući u postavljanju osnova i formiranju funkcije razvoja ljudskih resursa kojom i rukovodi od 2012. do 2015. godine kada karijeru nastavlja u Atlantic Grupi gde odgovara za upravljanje ljudskim resursima u okviru strateške jedinice Grupe za distribuciju. Specijalizovala se u oblasti privlačenja, procene i razvoja talenata, izrade i razvoja šema kompenzacija i benefita za zaposlene, praćenju i unapređenju angažovanja i zadovoljstva zaposlenih, kreiranju i implementaciji programa za razvoj lidera i generalnom strateškom i operativnom HR menadžmentu. Primarno obrazovanje kontinuirano nadograđuje prateći svetske trendove i alate u domenu razvoja ljudskih resursa i unapređujući menadžerske veštine kroz brojne obuke i radionice. Licencirani je savetnik sa naprednim nivoom edukacije iz Racionalno Bihejvioralno Emotivne Terapije. Član je Društva psihologa Srbije. U NALED-u od početka 2018. godine sa senior menadžmentom gradi funkciju organizovanja i razvoja zaposlenih kao osnovne snage organizacije.\nKoordinator za nabavke i događaje\nPrva radna iskustva stiče 2002. godine u Vrhovnom sudu Srbije na poslovima arhive i administraci...\nPrva radna iskustva stiče 2002. godine u Vrhovnom sudu Srbije na poslovima arhive i administracije, a potom u privatnom sektoru, u maloprodaji telekomunikacione opreme. Od 2005. godine radi na pozicijama shop i retail menadžera u Roaming Electronics-u, gde je zadužen za nadzor i koordinaciju osoblja u prodaji i marketingu, kao i eksternu komunikaciju s partnerima. Tokom 2008. godine počinje da radi kao logistička podrška na organizaciji događaja i promotivnih aktivnosti za klijente u kiparskoj kompaniji Ultima Communications. Dolaskom u NALED 2009. godine, prvobitno je angažovan na poslovima web administratora, održavanja IT opreme i logističke podrške, da bi dve godine kasnije bio unapređen na poziciju menadžera logistike. Zadužen je za nabavke, tehničku podršku organizaciji događaja i održavanje informacionih sistema, opreme i inventara NALED-a, na poziciji koordinatora za nabavke i događaje koju preuzima od aprila 2018.\nPrvo radno iskustvo stiče 2006.godine u preduzeću “Protector Security System” doo, ...\nPrvo radno iskustvo stiče 2006.godine u preduzeću “Protector Security System” doo, na radnom mestu šefa odeljenja za transport, gde obavlja poslove logistike, organizacije poslovanja i aktivno učestvuje u kreiranju poslovne politike firme, pri čemu njegova lojalnost i odgovornost naročito dolazi do izražaja. Nakon toga u junu 2010. godine, počinje da radi u NALED-u na poziciji logističara, a od aprila 2018. je na poziciji koordinatora voznog parka. Zadužen je za logističku podršku u organizaciji događaja, administrativne poslove, održavanje voznog parka. Usavršavanje poslovnih sposobnosti i znanja je cilj kome teži u svakodnevnim radnim zadacima.\nOsnovne studije završila je 2017. godine na Ekonomskom fakultetu Univerziteta u Beogradu n...\nOsnovne studije završila je 2017. godine na Ekonomskom fakultetu Univerziteta u Beogradu na smeru za finansije, bankarstvo i osiguranje, gde stiče zvanje diplomiranog ekonomiste. Prva praktična iskustva u struci stekla je u Sberbanci I Galenika Kliritu. Nakon diplomiranja, usledilo je prvo radno iskustvo u Republičkom zavodu za statistiku Srbije na poziciji statističkog analitičara u oblasti industrije i energetike. NALED-ovom timu za finansije i administraciju priključuje se u julu 2018. godine, gde je trenutno na poziciji saradnice za finansije.\nSaradnica za članstvo\nRadno iskustvo u civilnom sektoru i privredi je sticala tokom više od petnaest godina. Sar...\nRadno iskustvo u civilnom sektoru i privredi je sticala tokom više od petnaest godina. Saradnju sa međunarodnim organizacijama započela na USAID-ovom CRDA projektu gde je radila na poziciji Reginalnog koordinatora za četiri opštine zapadne Srbije. Bila je odgovorna za koordinaciju, upravljanje i izveštavanje svih projekata kancelarije, a kao deo tima učestvovala je u izradi prvih strategija za lokalni ekonomski razvoj u Srbiji. Nakon kraćeg angažovanja u Grupi 484 na poziciji asistenta projektnog koordinatora, prelazi u farmaceutsku kompaniju Inpharm, a zatim na poziciju asistenta MoneyGram tima koji uvodi uslugu transfera novca na srpsko bankarsko tržište. Specifično iskustvo stekla je u najvećoj medijskoj kompaniji na Balkanu – Adria Media Group, radeći na poziciji administrativnog koordinatora i ličnog asistenta generalnog direktora. 2015. prelazi u NALED na poziciju administrativnog asistenta, a zatim na mesto saradnika za projekte i administraciju gde je u aktivnom kontaktu sa članovima i partnerima NALED-a. Diplomirala na je Politehničkoj akademiji u Beogradu, i ima zvanje strukovnog ekonomiste, a prošla je dodatne obuke u domenu LER-a, upravljanja projektima i tehnika pregovaranja. Govori engleski i grčki.\nKoordinatorka za pravne poslove\nJovana je diplomirala na Pravnom fakultetu Univerziteta u Beogradu. Pravosudni ispit položila je...\nJovana je diplomirala na Pravnom fakultetu Univerziteta u Beogradu. Pravosudni ispit položila je pri Ministarstvu pravde, a advokatski ispit pri nadležnoj advokatskoj komori. Desetogodišnje iskustvo u pravnim poslovima stekla je najpre kao kao advokatski pripravnik, a zatim kao saradnik za pravne poslove u javnom i privatnom sektoru. Specijalizovala se u oblasti radno-pravnih odnosa, ugovora u privredi i javnih nabavki. Od februara 2019. godine angažovana je u NALED-u na poziciji Koordinatorke za pravne poslove.\nSaradnica za projekte i administraciju


Amblem "Milenijum Čelendž Korporejšn" (Foto: www.mcc.gov)\nAgencija američke vlade "Milenijum Čelendž Korporejšn" (MCC) saopštila je da će privremeno obustaviti programe ekonomskog razvoja na Kosovu dok Priština ne ukine takse na robu iz Srbije.\n"Pozicija Sjedinjenih Američkih Država po pitanju kosovskih taksi na robu iz Srbije je jasna. Ukidanje tih taksi će poboljšati kosovsku privredu i pomoći da se smanji siromaštvo kroz ekonomski rast", navodi se u saopštenju američke agencije.\nSve dok se ne reši pitanje kosovskih taksi, Agencija ističe da će pauzirati primenu dva programa čija vrednost iznosi oko 44 miliona dolara.\n"Odluka da se nastavi sa programima MC C zasniva se na akcijama kosovske vlade", navodi se u saopštenju američke agencije.\nU saopštenju se navodi da se "Milenijum Čelendž Korporejšn" nada da će kosovska vlada izabrati da, kako je ukazano, brzo reši pitanje taksi kako bi se nastavilo sa programima podrške.\n"Milenijum Čelendž Korporejšn" je nezavisna agencija američke vlade koju je osnovao američki Kongres 2004. Njen delokrug rada je raspodela pomoći stranim državama.\nCarine i prekid dijaloga\nCarine u iznosu od sto odsto na uvozne proizvode iz Srbije i Bosne i Hercegovine Vlada Kosova, čiji je premijer bio Ramuš Haradinaj, uvela je novembra 2018. godine, obrazlažući ih kontramerom zbog međunarodne kampanje povlačenja priznanja nezavisnosti Kosova koju vode vlasti Srbije i blokiranje prijema Kosova u Organizaciju Ujedinjenih nacija za obrazovanje, nauku i kulturu (UNESCO) i Međunarodnu policijsku organizaciju (INTERPOL).\nTo je uticalo na odluku vlasti Srbije da suspenduju učešće u dijalogu sa Kosovom o normalizaciji odnosa, koji dve strane vode, podsredstvom Evropske unije od 2011. godine. Dijalog bi trebalo da rezultira sveobuhvatnim sporazumom Beograda i Prištine.\nSjedinjene Države, koje su se u poslednjih nekoliko meseci aktivnije uključile u taj proces (posredstvom specijalnog izaslanika Bele kuće, ambasadora Ričarda Grenela, Srbija i Kosovo potpisali su pisma o namerama o uspostavljanju aviolinije između Beograda i Prištine, obnovi železničkog saobraćaja i izgradnji autoputa), od Kosova izričito traže ukidanje carina na uvozne proizvode iz Srbije i BiH.\nSa druge strane, novoizabrani kosovski premijer Aljbin Kurti, najavio je da će Kosovo od 15. marta početi postupno ukidanje carina - počeviši od tarifa na sirovine. Taj potez bi, kako je najavio, do 1. aprila doprineo potpunom ukidanju tog nameta - ukoliko bi Srbija prekinula kampanju povlačenja kosovske nezavisnosti i ukinula trgovinske barijere sa Kosovom.\nRičard Grenel, američki posrednik u dijalogu koji se protekle sedmice u Vašingtonu sastao sa predsednicima Kosova i Srbije Hašimom Tačijem i Aleksandrom Vučićem, predlog kosovskog premijera odbacio je kao polumeru.\nU međuvremenu, nekoliko američkih zvaničnika u javnost je počelo da iznosi inicijative o mogućem povlačenju američkih trupa sa Kosova - raspoređenih u sastavu snaga KFORA - zaštitnog vojnog korpusa NATO-a čija je misija očuvanje mira na Kosovu posle sukoba vojno-policijskih snaga nekadašnje Savezne Republike Jugoslavije i pobunjeničke Oslobodilačke vojske Kosova. Sukob vođen 1998.-1999, nakon vazdušne interevencije Severnoatlantske alijanse, okončan je Kumanovskim sporazumom i povlačenjem tadašnjih jugoslovenskih snaga sa Kosova.\nAljbin Kurti najavljuje pokretanje procedure za razrešenje Hašima Tačija


Izuzetna kulturna saradnja Srbije i Srpske – Portal za kulturu Republike Srpske\nIzuzetna kulturna saradnja Srbije i Srpske\n„Saradnja između Republike Srpske i Srbije na kulturnom polju posljednjih nekoliko godina sve je snažnija, bliskost ovdašnje i naše kulturne scene i umjetnika je sve prisnija. To je vrijednost na čijem ćemo bogaćenju istrajavati i ubuduće“, rekao je ministar prosvjete i kulture Republike Srpske dr Dane Malešević prisustvujući otvaranju 63. „Sterijinog pozorja“ u Novom Sadu.\nOn je istakao da učešće ansambla Narodnog pozorišta Republike Srpske i na ovogodišnjem „Sterijinom pozorju“ dovoljno govori samo za sebe.\n„Kvalitet njihovog rada je njihova karta za ulazak na scenu pozorišnog festivala kojem je prestiž drugo ime i koji, na izvjestan način, znači mjeru kvaliteta rada u oblasti pozorišta uopšte“, rekao je ministar Malešević.\nOn je naveo da sama mogućnost da naši ambasadori kulture predstave svoj rad i izuzetne potencijale na ovako uglednoj sceni kao što je „Sterijinog pozorja“, svima u Republici Srpskoj služi na ponos.\n„Upravo je ovo potvrda izuzetne kulturne saradnje kakvoj težimo na svim institucionalnim nivoima“, rekao je ministar Malešević i dodao da je zbirni potencijal naših pozorišnih stvaralaca, svih profila, izuzeto veliki i o tome svjedoče njihova gotovo svakodnevna priznanja ostvarena na domaćoj, ali i međunarodnoj pozorišnoj sceni.\nPredstava „Švajcarska“ Narodnog pozorišta Republike Srpske i spisateljsko-rediteljskog dvojca Petra Mihajlovića i Milana Neškovića otvorila je takmičarski dio 63. „Sterijinog pozorja“ u Srpskom narodnom pozorištu u Novom Sadu.\nPrije predstave, najprestižniji pozorišni festival na prostoru bivše Jugoslavije svojom besjedom otvorio je reditelj Nebojša Bradić, a u programu Festivala je devet takmičarskih predstava u selekciji nacionalne drame i tri u međunarodnom programu „Krugovi“.\nBy Branko Jungic\t May 26, 2018


Ajzea Tomas, novi saigrač Nikole Jokića u Denver Nagetsima, prethodne sezone je nosio dres Klivlend Kavalirsa, ipak mu taj period karijere nije ostao u najlepšem sećanju.\nPlejmejker je u Ohajo stigao iz Boston Seltiksa kao jedan od najboljih na svojoj poziciji, ali zbog povrede kuka se nije naigrao. On je postavio video na Instagramu u kome ne govori lepe stvare o bivšem klubu.\n"Klivlend je septička jama. Jasno mi je zašto je Lebron Džejms otišao. Ponovo", pritom aludirajući na to da je popularni "kralj" već ranije napuštao klub iz rodne države.\nNaravno omaleni košarkaš se ubrzo pokajao, te se obratio navijačima sledećim rečima.\n"Izvinjavam se zbog mog izbora reči o Klivlendu. Ja sam se na mom snimku zaigrao. Ne pokazuju sve s razlogom. Odmah nakon što sam pojasnio sve što sam rekao.. Šaljem svu ljubav svima koji su me voleli u Klivlendu", napisao je na Tviteru Tomas.\nProšlog meseca je postao novi saigrač našem centru, a očekuje se da upravo njih dvojica dovedu ekipu do plej-ofa.\nKonačno je počela NBA liga, i to kako... Golden Stejt je poražen sa čak 129:100 od San Antonio Sparsa, dok je Klivlend šampionski krenuo u odbranu trona lekcijom Njujorku sa 117:88, pa je malo nedostajalo da u senci ostane čudesna partija Demijana Lilarda.


Prvenstvo Srbije u B i C programu - SDCafe.rs\nHome\tInfo\tPrvenstvo Srbije u B i C programu\nStreljačka družina "Kikinda" iz Kikinde ovog vikenda bila je domaćin strelcima kadetskih i juniorskih mlađih kategorija B programa, i juniorskih seniorskih kategorija C programa na Prvenstvu Srbije u gađanju vazdušnim oružjem u disciplinama na 10m. Takmičenje je održano u Sportskoj hali Jezero u Kikindi. Streljačka družina "Smederevo" uspela je da ponovi prošlogodišnji uspeh sa Prvenstva Srbije u Mladenovcu kada je osvojila 5 medalja. Ove godine na Šampionatu Srbije u Kikindi, koji je organizovan kao deo obeležavanja, na sportskom polju, velikoj ubileja 125. godina Streljačkog saveza Srbije, smederevske medalje su raspoređene na sledeći način:\nStreljačka družina "Smederevo" na ovom Prvenstvu nastupila je sa ukupno 23 strelca u 7 kategorija.\nA strelce SD "Smederevo" očekuje i učešće u Prvom Kampu perspektivnih strelaca Srbije u ovoj godini, koji če biti održan od 7. do 13. aprila u Sremskoj Mitrovici (50 i 25 m). Na kampu će učestvovati 25 strelaca i 10 trenera koje je odredila Stručna komisija Streljačkog saveza Srbije. Domaćin i Direktor Kampa i ove godine biće Nebojša Relić i Streljački klub "Živko Relić Zuc" iz Sremske Mitrovica, za Rukovodioca stručnog Rada određen je Milutin Stefanović. Na selektorovom spisku kandidata za reprezentaciju na osnovu rezultata iz prethodne sezone našli su se i juniorka Ana Alentijev (sport pištolj) i Boban Marinković, trener SD "Smederevo". Svi oni su i obavezni da učestvuju u kampu, jer su ovo i prve pripreme reprezantacije. Troškove boravka u kampu snosi Ministarstvo omladine i sporta Republike Srbije. Streljački savez Srbije obezbeđuje mk municiju (SK plus) i mete po Programu rada u Kampu. Strelcu su dužni da ponesu svoje oružje, streljačku opremu i dr. U kampu će se isključivo raditi po Programu rada koji sačini Rukovodilac stručnog rada u kampu, a koji verifikuje Stručna komisija SSS.\nPrvo kolo Kupa SSS u disciplinama na 25m (juniorke i seniorke pištolj) biće održano u istom terminu na strelištu "Careva Ćuprija" u Beogradu.\nUskoro tender za partnera Železare


Izveštaj pozitivan, ali s konstruktivnom kritikom\nŠef Delegacije Evropske unije (EU) u Srbiji Majkl Devenport izjavio je danas da se krajem oktobra očekuje godišnji izveštaj Evropske komisije o napretku Srbije u pregovorima sa EU ocenivši da će taj izveštaj biti pozitivan, ali sa konstruktivnom kritikom.\nKako je saopštila Skupština Srbije, Devenport je na sastanku sa predsednicom skupštinskog Odbora za evropske integracije Marinikom Tepić rekao i da očekuje veći broj konkretnih preporuka u izveštaju, u vezi sa političkim pitanjima i pravcima Srbije.\nOn je kazao i da je uloga Odbora za evropske integracije veoma bitna u daljim evrointegracijama Srbije.\n„Otvaranje novih poglavlja dalo je novi impuls evrointegracijama Srbije i sada imamo prostora da ulazimo u detalje tih poglavlja“, rekao je on.\nDevenport je dodao da je Delegacija EU u Srbiji otvorena za sva pitanja.\nTepić je kazala da je regionalna saradnja jedan od glavnih zadataka kojim će se taj odbor baviti i najavila sastanke sa resornim odborima zemalja regiona.\nOna je izrazila i uverenje da će se „verbalne tenzije“ izmedju Hrvatske i Srbije smiriti.


Vesti – Feropromet\nEXPORT - IMPORT KRALJEVO\nSunday, 05 June 2016 by stbeli\nU 2015. godini otvoren je pogon za proizvodnju opruga u prostorijama nekadašnje fabrike opruga Gibnjara, tako se naslajući na tradiciju dugu više 60 godina u ovoj delatnosti. Posle šest meseci poslovanja sa novim pogonom Feropromet Pogon industrijska 27 postaje danas vodeći proizvođač opruga u Srbiji i jedan od najvećih u okruženju.\nTradiciju duga više 80 godina\nKompanije Feropromet 2015. godine otvora pogon za proizvodnju opruga u prostorijama nekadašnje Fabrike opruga Gibnjara, tako se nasleđuje tradiciju dugu više 80 godina u ovoj delatnosti. Prvobitno preduzeće Gibnjara posluje u okviru Fabrike vagona, koje je osnovano daleke 1936. godine, 1989 godine nakon izdvajanja iz “KFV Kraljevo” stvara se novo privredno društvo pod nazivom “A.D. Fabrika opruga Gibnjara Kraljevo”, nakon čega u 2015. godini Feropromet Kraljevo kupuje imovinu privrednog društva i preuzima radnike i obavlja samostalno proizvodnu delatnost u okviru nove radne jedinice “pogon Industrijska 27” . Tokom godina kompanija Feropromet se transformisao od male metalske prerade u savremenu fabriku sa značajnim tehnološkim i kadrovskim potencijalom. Svakodnevno prati potrebe i zahteve svojih korisnika i istovremeno modifikuje i unapređuje postojeće proizvode i formuliše nove.\nFeropromet iz Kraljeva ima u ponudi veoma bogat proizvodni program od preko 2000 različitih proizvoda. Kvalitet prozvoda potvrđuju i brojne nagrade i priznanja koje je Feropromet doo dobio u poslednjih par godina u zemlji i svetu. Sve ovo potvrđuje činjenicu da je organizacijom i načinom poslovanja kompanije Feropromet već dostigao propisane evropske standarde.\nKvalitet proizvoda obezbeđuju vrhunske sirovine od renomiranih svetskih dobavljača, stručni kadar koji prati najnovija dostignuća na polju metalskog kompleksa, moderno opremljeni pogoni za proizvodnju i kontrolu kvaliteta i način poslovanja zasnovan na posedovanju Sertifikata ISO 9001:2008 i ISO 14001:2004 za zaštitu životne sredine. Celokupan sistem od ulaznih sirovina do gotovih proizvoda kontroliše se i ispituje u vrhunski opremljenoj laboratoriji.\nDozvola za upravljanjem elektronskim otpadom\nSistemsko vođene procedure zbrinjavanja otpada\nFeropromet je stvorio kadrovske, organizacione i optimalne tehničke uslove (skladište, oprema, ADR vozila) za sistemski vođene procedure zbrinjavanja otpada, koje odgovaraju važećim zakonskim aktima. Feropromet je ovlašćeni operater koji poseduje rešenje Ministarstva zaštite životne sredine Srbije za obavljanje ove delatnosti, i u skladu sa tim je u obavezi da poštuje kompletnu zakonsku regulativu kako Republike Srbije, tako i EU (pravila i principi Bazelske konvencije o prekograničnom kretanju otpada i Direktive EU 1013/2006 o kretanju otpada).\nU 2015. godini otvoren je pogon za proizvodnju ...\nKompanije Feropromet 2015. godine otvora pogon ...\nKvalitet proizvoda obezbeđuju vrhunske sirovine...\nNakon uspešnog poslovanja tokom prethodnog peri...\nFeropromet je stvorio kadrovske, organizacione...\n© 2016. Feropromet • All Rights Reserved • Blur Adv


srbijasport.net - Fudbal - Muškarci - 2017-2018 - Zone - Vojvođanska liga "Jug" - Vesti\nPonedeljak, 17.06.2019 07:13\n15.02.2018 12:42 Nemanja 1317\nU sklopu priprema za nastavak sezone u Vojvođanskoj ligi grupa Jug, fudbaleri Sremca iz Vojke nastavljaju sa dobrim rezultatima. Nakon prošlonedeljne pobede nad ekipom Dunava iz Starih Banovaca, Vojčani su ovog puta uzeli meru Omladincu iz Novih Banovaca. Pripremna utakmica se odigrala na terenu u Novim Banovcima, što daje još veći značaj ovoj pobedi nad favorizovanim protivnikom. Iskusni...\n03.02.2018 16:56 Živko Radivojević 1890\nKupinovo, član Vojvođanske lige –Jug, odradilo je prvi trening u okviru priprema za nastavak sezone. Prozivci trenera Saše Stojadinovića odazvalo se dvadesetak fudbalera. - Do prvog prolećnog kola nije nam ostalo previše vremena – ističe šef stručnog štaba Stojadinović – U odnosu na prvi deo sezone, igrački kadar je pretrpeo velike uzmene i verujemo da će se novi igrači uklopiti....\n02.10.2017 13:11 Administrator 3685


Pad stranih investicija u BiH - Istinito.com - Ne budi ovca!\nPočetna > BIH > Ekonomija > Pad stranih investicija u BiH\n6. Novembra 2017. Istinito182Leave a Comment on Pad stranih investicija u BiH\nNepovoljna politička situacija, poreska opterećenja, spora administracija glavna su tri razloga zbog kojih strani investitori zaobilaze Bosnu i Hercegovinu, tvrde ekonomisti.\nPrema podacima Centralne banke BiH, od 1994. do 2016. godine, u BiH je investirano 12,9 milijardi KM. Najviše investicija je bilo u oblasti trgovine, zatim bankarskih djelatnosti, duvanske industrije.\nNajviše investicija dolazi iz Austrije, zatim Hrvatske i Srbije.\nPrema najnovijem istraživanju Centara civilnih inicijativa (CCI), u posljednje dvije godine zabilježen je pad investicija u BiH, prvo na 2,1 odsto u 2015. godini, a onda na 1,8 odsto u prethodnoj godini ili 536 miliona KM.\nMnogo veće investicije bilježe zemlje u regionu.\n“Ako posmatramo period od 2012. do 2016. godine, udio direktnih stranih ulaganja (FDI) u bruto domaćem proizvodu (BDP) BiH, kreće se od 1,53 do 2,98 odsto BDP-a. U Srbiji strane investicije učestvuju sa 5,2 odsto BDP-a, u Hrvatskoj 3,2 odsto, te u Sloveniji sa 2,4 odsto. Vidljivo je da Srbija ima dva i po puta viši BDP (78 milijardi KM), Slovenija sa dosta manjim brojem stanovnika ima gotovo tri puta viši (88 milijardi KM), a Hrvatska gotovo četiri puta viši (104 milijarde KM) BDP od BiH”, stoji u izvještaju CCI.\nKada se posmatraju direktna strana ulaganja, ona su prethodne godine iznosila tek 536 miliona KM u BiH, dok su u Srbiji iznosila preko četiri milijarde KM, u Sloveniji 2,1 milijardu KM, a u Hrvatskoj 770 miliona KM.\nKada se ove cifre iskažu u vrijednosti po glavi stanovnika, u BiH iznose tek 152 KM, dok je u zemljama regije taj iznos značajno viši: Srbija 564 KM, Hrvatska 770 KM i Slovenija 1.040 KM investicija po glavi stanovnika.\nPredrag Duduković, ekonomski analitičar, član Udruženja ekonomista RS (SWOT), kaže da sve manje investicije pokazuju kakva je situacija u BiH, te da nije atraktivna za inostrana ulaganja.\n“Ono što je bilo interesantno i u šta se moglo ulagati, to je već urađeno. Sad je vrijeme za investicije koje bi u suštini trebalo da krenu ispočetka, od izgradnje pogona i pokretanja neke posebne aktivnosti, no za to treba pozitivno poslovan ambijent”, priča Duduković.\nNaglašava da se o nepovoljnoj poslovnoj situaciji već godinama priča, ali da očigledno ne dolazi do onih koji bi trebalo da kreiraju poslovnu politiku u BiH.\n“Kod nas je trenutno politička situacija vrlo loša, uvijek su prisutni nekakva previranja i tenzije, a strani investitori ne žele da ulažu na mjesta gdje je ona nestabilna. Takođe, ima veoma mnogo troškova poslovanja u vezi s poreskim i parafiskalnim (neporeskim) opterećenjima, što otežava rad privrednih subjekata”, smatra Duduković, dodajući da je ogroman problem i s administracijom, koja sporo obavlja svoj posao, kao i prisustvo administrativnih barijera prilikom poslovanja koje bi trebalo srušiti.\nKako navode iz CCI-ja, direktna strana ulaganja imaju pozitivan efekat na razvoj privrede i društva zemlje u koju stižu ulaganja – direktno, u finansijskom smislu, ili indirektno, u smislu novih ideja, tehnologija i znanja.\nKažu da priliv stranih investicija mora postati jedan od prioritetnih ciljeva u BiH, pri čemu su vladavina zakona, umanjivanje korupcije, poresko rasterećenje, te povoljniji ambijent za poslovanje nužni preduslovi.\nBanjaluka: Večeras Info veče za sve koji žele da postanu web dizajneri\nStiže susnježica i snijeg na planinama


Lidl stigao i u Gornji Milanovac i Apatin › Made-in-Germany.rs\nNemački trgovinski lanac Lidl otvorio je još dve nove prodavnice u Srbiji, jednu u Gornjem Milanovcu, na adresi Vojvode Živojina Mišića 24, a drugu u Apatinu, u ulici Dimitrija Tucovića 54, čime je ukupan broj svojih prodajnih objekata u 26 srpskih gradova podigao na ukupno 37.\n„Svečano otvaranje Lidlovih prodavnica u oba grada uveličali su nastupi dečijih horova, a slavljeničkoj atmosferi i dobrom raspoloženju doprinele su i akcijske cene koje su dočekale prve posetioce“, saopšteno je iz Lidla, a prenosi agencija Tanjug.\nLidl je ovom prilikom pozvao sve potrošače da u okviru kampanje „Mala dela su velika stvar“ doniraju osnovne životne namirnice i sredstva za higijenu socijalno-ugroženim grupama stanovništva. Humanitarna akcija Lidla i Crvenog krsta Srbije, započela je 28. novembra, a trajaće do 15. decembra u svim Lidlovim prodavnicama u našoj zemlji.\n– Nakon što organizacijama Crvenog krsta dostavimo proizvode koje su donirali potrošači, mi ćemo kao kompanija, donirati sredstva za opremanje 10 narodnih kuhinja u Srbiji – poručila je Martina Petrović, rukovodilac korporativnih komunikacija u kompaniji Lidl Srbija i istakla da se na policama prodavnica u Gornjem Milanovcu i Apatinu nalazi 1.600 proizvoda Lidl brendova proverenog kvaliteta, kao i 350 proizvoda domaćih dobavljača.\nU kompaniji kažu da je njihov izvanredan odnos sa potrošačima i saradnicima prepoznala i međunarodna organizacija ICERTIAS, koja je Lidlu dodelila prestižnu medalju „Prijatelj potrošača – jer cenimo naše potrošače“, kao i status „Superiorna izvrsnost“.\nKompanija Lidl se nalazi u sastavu nemačke Švarc grupe, jednog od vodećih prehrambenih diskontnih lanaca u Evropi, koji posluje u 32 zemlje sveta i zapošljava više od 287.000 ljudi. Lidl je svoje prve prodavnice u Srbiji otvorio pre malo više od godinu dana, u oktobru 2018.


- Za Srbiju je važno šta će Kina i Rusija reći, jer je reč o stalnim članicama Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija koje naš interes brane u svetskoj organizaciji i koje nas podržavaju po pitanju Kosova. A biće to prilika i za brifing uoči sastanka u Berlinu - kaže izvor "Blica" blizak Vučiću.\nNaš sagovornik kaže i da je predsedniku Srbije važna podrška Rusije i Kine uoči sastanka u Berlinu.\nVučić će se u Pekingu sa liderima Kine i Rusije sastati na Forumu za međunarodnu saradnju "Pojas i put". Za Srbiju je važno šta će Kina i Rusija reći, jer je reč o stalnim članicama Saveta bezbednosti UN koje nas podržavaju\nDupli suverenitet pomenuli su mediji u Prištini i naveli da bi on podrazumevao da "Kosovo zadrži teritorijalni integritet, ali da Srbija zadrži suverenitet nad Srbima i svetinjama". "Specijalni status za sever Kosova" pominjao je bečki "Standard", ali je sve to za sada samo na nivou pretpostavki. Sagovornik "Blica" iz diplomatskih krugova kaže da je zapravo reč o opipavanju terena.\n- Osim toga što se obraća na prvoj sesiji, predsednik Vučić će imati čast da bude među tri lidera koji će dati završnu reč, odnosno zaključke za ceo Forum - potvrdio je za "Blic" izvor blizak Vučiću. Vučić će i na radnom ručku imati najpočasnije mesto. Kako saznaje "Blic", predsednik Srbije će sedeti desno od predsednika Kine Si Đinpinga i pored predsednika Rusije Vladimira Putina.\nNiM Ali dogovor već postoji, rezolucija 1244, samo što se ona zaobilazi.... Ko je bio njen garant?\nEvropa Cuj ovo Kina i Rusija, kao da je Kosovo u Aziji. Cela regija u Evropskoj Uniji i NATO, a samo Srbija jos se oslanja na Azijske drzave. Kosovo pripada onima koji u njoj zive a vi ratni huskaci samo izvolte.\nMa Ja sam Neki ljudi imaju stvarno limite kada je razumevanje politike u pitanju, a operisani su od nekog patritizma, a o istoriji nemaju pojma. Jedini problem sa njima je sto daju svakojake komentare po novinama\njon Ako bude dobro bice ali ako ne bude tako sta ce onda biti, sta ce alternativa ima li je i imali zivota za nas i u tom slucaju.\ntale taj problem nikada neće biti rešen...mi Kosovo ne damo i tačka\ntara Borba za KiM je za Srbiju prijoritet.\nAaaa Srbija se svim silama bori za Kosovo. Kina i Rusija brane interes Srbije.\nmiki Za Srbiju je važno šta će Kina i Rusija reći, jer je reč o stalnim članicama Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija koje naš interes brane u svetskoj organizaciji i koje nas podržavaju po pitanju Kosova. A biće to prilika i za brifing uoči sastanka u Berlinu\nsrbenda Cetiri lidera, Peking, Moskva, Pariz i Berlin......mnogi bi dali sve da mogu ovakvu priliku dobiti\ndejan Srbija u diplomatskoj ofanzivi bas, bas......iskreni budimo, pa ne pamti se ovakva diplomatska aktivnost srpske politike


Raspisani medijski konkursi za 2020. godinu - Dijalog.net\nNaslovna Civilno društvo Raspisani medijski konkursi za 2020. godinu\nBeograd, 10. decembar 2019. – Ministarstvo kulture i informisanja objavilo je devet konkursa za sufinansiranje projekata za ostvarivanje javnog interesa u oblasti javnog informisanja za 2020. godinu.\nSvi objavljeni konkursi su dostupni na sajtu Ministarstva.\nOvo je prvi put od uvođenja projektnog sufinansiranja medijskih projekata 2015. godine, da Ministarstvo kulture u decembru raspiše konkurse čija će realizacija biti sledeće godine.\nIzmeđu ostalih, raspisani su sledeći konkursi:\nKonkurs za sufinansiranje projekata prouzvodnje medijskih sadržaja za televizije u 2020. godine i za to je opredelilo 75 miliona dinara.\nKonkurs za sufinansiranje projekata prouzvodnje medijskih sadržaja za radio u 2020. godine i za to je opredelilo 30 miliona dinara.\nKonkurs za sufinansiranje projekata proizvodnje medijskih sadržaja za internet medije u 2020. godine i za to je opredelilo 30 miliona dinara.\nKonkurs za sufinansiranje projekata proizvodnje medijskih sadržaja namenjenih osobama sa invaliditetom u 2020. godine i za to je opredelilo 13 miliona dinara.\nKonkurs za sufinansiranje projekata prouzvodnje medijskih sadržaja za štampane medije i servise novinskih agencija u 2020. godine i za to je opredelilo 34 miliona dinara.\nKonkurs za sufinansiranje projekata proizvodnje medijskih sadržaja namenjenih pripadnicima srpskog naroda u zemljama regiona u 2020. godini i za to je opredelilo 21 milion dinara.\nKonkurs za sufinansiranje projekata prouzvodnje medijskih sadržaja na jezicima nacionalnih manjina u 2020. godine i za to je opredelilo 40 miliona dinara.\nOznakekonkursmedijiprojektno finansiranjeVlada Republike Srbije\nPrethodno Zaštita ljudskih prava osnovna vrednost koju Evropski parlament treba da brani, smatraju građani EU\nSledeće Evropska komisija odobrila 3,2 milijarde evra za razvoj električnih baterija\nTop Tags lokalna samouprava OCD mladi Evropska komisija ljudska prava Evropska unija istraživanje Srbija i Evropska unija Društvo Vlada Republike Srbije Civilno društvo evropske integracije konkurs vladavina prava mediji


Osma sezona u znaku najveće smrti: Da li je ovo zaista scenario #GoT-a? — Wannabe Man\n+Fun facts Kanye West dobija svoj dokumentarni film na Netflixu\nOsma sezona u znaku najveće smrti: Da li je ovo zaista scenario #GoT-a?\nOsećate li bol jer se sedma sezona završila, pa sad treba toliko dugo čekati da osma, ujedno i poslednja sezona, ugleda svetlost dana? Da, ljubitelji serije “Igra prestola” iz nedelje u nedelju su strepeli šta će sve to sedma sezona doneti, a bila je prilično napeta i nekako odlučujuća, jer sve ono o čemu se govorilo prethodnih šest sezona je počelo da se ostvaruje. Džon i Deneris su se spojili, Sersei je uspela da kaže svojim protivnicima da će im pomoći, iako im je okrenula leđa zarad dobijanja kraljevstva, a ono najgore, jedan zmaj je u vlasništvu beli hodača i Noćnog kralja, a Zid je razrušen. Šta se dešava dalje, pobogu? Hoće li nam iko otkriti?!\nKao što se već i događalo, epizode su emitovane i ranije, scenario se nalazio na internetu mnogo pre emitovanja i snimanja, jer ima ljudi koji ne vole da čekaju, pa sve svoje sposobnosti i veštine iskoriste kako bi došli do bilo kakvih saznanja. Ako je verovati onima koji su uspeli da otkriju većinu onoga što će se desiti u sedmoj sezoni, i iskreno, bili su upravu za skoro sve, onda znamo šta će se sve desiti i u osmoj sezoni, ali, da li ćemo ovakvim ishodima biti zadovoljni?!\nJedna lepa vest na samom početku, Tormund i Gendri će preživeti napad belih hodača i topljenje Zida, te će krenuti ka Vinterfelu, gde će doći i svi ostali, Deneris, Džon, Tirion, Teon, Misandei, Brijen, Davos, Podrik, Pseto i Varis. Polako će razrađivati plan kako da se bore protiv belih hodača, dok će na jugu, Sersei zajedno sa Juronom Grejdžojem planirati osvajanje Krajoluja, za koji je još Robert pričao da nikada nije osvojen.\nNa severu će biti malo problema, budući da Deneris neće prihvatiti za svoju kraljicu, ali je to svakako sporedna priča, budući da su svi zajedno u istoj borbi i sa istim ciljem – preživljavanjem. U sred svega ovoga, Bren otkriva Džonu da je on u stvari Targerijan, zbog čega će se Džon udaljiti od Majke zmajeva, ali nakon što joj otkrije, ona ga ubeđuje da je to sasvim normalno, jer su Targerijanovi najčešće imali te međusobne brakove i deca su im bila sasvim zdrava. Da, Deneris će ostati trudna, pa će se povući iz borbe kako joj se ne bi nešto dogodilo, ali svog zmaja Drogona ostvalja Džonu. Ako se neko pita šta se dogodilo Viserionu, nije teško pogoditi, budući da je i on pao u borbi.\nKljučne reči arjabrendenerisDžon SnežniGame of ThronesGOTHBOIgra prestolamagazin za muškarcemuški magazinnocni kraljOsma sezona u znaku najveće smrti: Da li je ovo zaista scenario #GoT-a?šansaserijasersejSlobodan VeličaninTV serijaWannabe Man


Rjabkov upozorio američkog kolegu: Požurićemo sa tužbom - Sputnjik Srbija\n11:27 25 Oktobar 2020\n20:05 11.09.2017 (osveženo 07:03 12.09.2017) Preuzmite kraći link\n„Ruska strana je opet izrazila protest zbog neprijateljskih akcija SAD, ukidanjem diplomatskog imuniteta. Uslovi boravka američkih diplomata u Rusiji se usklađuju sa ograničenjima utvrđenim za naše predstavnike“, rekli su u diplomatskom resoru.\nRuski diplomata je upoznao svog kolegu da Rusija neće odlagati obraćanje sudu zbog situacije sa ruskom diplomatskom imovinom u SAD, naprotiv, forsiraće ga.\nOn je rekao Sputnjiku da američkim diplomatama može biti ograničeno kretanje po Rusiji ako Vašington to isto preduzme protiv ruskih diplomata.\n„Jedini glavni i neodvojivi princip našeg pristupa ovom pitanju je paritet. Ako nam nešto budu uskraćivati i u nečemu ograničavali, znači da će na sličan način biti ograničene i smanjene mogućnosti američkim diplomatama da se normalno kreću po Rusiji. Međutim, ništa konkretno ne mogu reći“, rekao je Rjabkov.\n11:13 Vodeći američki epidemiolog: Do kraja novembra znaćemo da li je vakcina protiv korone efikasna\n10:36 Objavljen snimak posledica eksplozije na tankeru na Azovskom moru /video/


Foto: Ilustracija | Sari Vidak još sedam dana kućnog zatvora\nTanjug 22.01.2019 15:36\nNaime, nakon procedure za izvršenje strane sudske presude po zamolnici Osnovnog suda u Kotoru, Viši sud u Beogradu joj je preinačio kaznu na mjesec dana kućnog zatvora bez elektronskog nadzora (nanogice).\n"U kaznu će joj biti uračunato vreme provedeno u pritvoru u Crnoj Gori", rekla je za Tanjug portparol suda Bojana Stanković.\nBeograđanka je u pritvoru bila od 14. avgusta do 5. septembra, odnosno 23 dana, tako da joj, ostaje da izdrži još sedam dana kućnog zatvora.\nOlakašavajuće okolnosti koje je cijenio crnogorski sud - da Vidakova nije osuđivana, da je mlada, kao i da se korektno držala za vrijeme trajanja postupka, bez otežavajućih okolnosti, Viši sud u Beogradu je ocijenio kao "naročito olakšavajuće", pa joj je ublažio kaznu ispod minimalne zakonske kazne.\nVidak, koja ima i srpsko i kanadsko državljanstvo, osuđena je za krivično djelo napad na službeno lice u vršenju službene dužnosti.\nOna je, prema presudi, 14. avgusta napala sudiju Prekršajnog suda u Kotoru Jelenu Stanišić u prostorijama suda nakon što je njenom momku izrekla kaznu za saobraćajni prekršaj.\nNajprije joj je, kako piše u presudi kotorskog suda, prepriječila štok od vrata, uz pitanje "Koje je tvoje prezime? Čuće se za ovo!", a potom ju je, kako piše u presudi, udarila po desnoj šaci, stegla joj zglob, a potom i "zavrnula" ruku.\nVidak i njeni advokati su sve vrijeme tvrdili da je sudija nju najprije verbalno i fizički napala, a kada je navodno shvatila šta je uradila, optužila je djevojku da ju je napala dok je obavljala dužnost.\nOva presuda je donijeta u skladu sa Ugovorom između Srbije i Crne Gore o međusobnom izvršavanju sudskih odluka u krivičnim stvarima iz 2009. godine.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: "Neka Spajić saopšti razlog smjene"\n21. 10. 2021. 18:36 >> 18:43 13\nDAMJANOVIĆ ZA PORTAL\n"Neka Spajić saopšti razlog smjene"\nVršilac dužnosti direktora Uprave prihoda i carina Aleksandar Damjanović, kojem danas Vlada Crne Gore nije produžila mandat, kazao je da ministar finansija i socijalnog staranja Milojko Spajić treba da saopšti razlog te odluke.\nVlada je odluku o Damjanoviću donijela danas na elektronskoj sjednici, na predlog ministra Spajića.\nOn je, za Portal RTCG, kazao da očekuje da javnost bude upoznata sa razlozima zbog kojih mu Vlada nije produžila mandat.\n"Imajući u vidu činjenicu da ministar finansija Milojko Spajić, koji je predložio Vladi da mi ne produži mandat, u inostranstvu, sačekaću da on javnosti saopšti razloge ovakve odluke", kazao je Damjanović za Portal RTCG.\nRekao je da će biti prilike da javnost čuje argumente ministra Spajića za njegovo razrješenje.\n"Do tada ostajem privržen radu za dobrobit svih građana i države Crne Gore", dodao je Damjanović.\n31. 10. 2021. 14\nPreispitivanje smjene Damjanovića traži 353 službenika Uprave\n29. 10. 2021. 3\nDamjanović nije ništa skrivio, istekao mu je mandat\n27. 10. 2021. 1\nDamjanović predao dužnost Petričevićki\n27. 10. 2021. 4


Foča- Pomozimo Mariji da prohoda\nTačno vrijeme: 2020-11-27 12:34:34\nObjavljeno četvrtak, 30 oktobar 2014 01:39\nFoča - Njegošu i Tatjani Badnjar iz Popovog Mosta kod Foče potrebna je novčana pomoć za liječenje osmogodišnje kćerke Marije koja boluje od djelimične paralize.\nKod kuće su ostali otac Njegoš i Marijine sestre - petogodišnja Milica i najmlađa, četvorogodišnja Nataša, koja je takođe bolesna i koju očekuje zahtjevno liječenje.\nOboje roditelja su nezaposleni, a Njegoš kaže da će Marijina operacija u Banjaluci koštati 6.000 KM, nakon čega će biti premještena u Beograd, na očnu kliniku "Sveti Vid", jer osim paralize ima i oštećenje vida, za čije liječenje je, takođe, potrebno prikupiti novac.\n"Marija ima srednji stepen paralize, koji je posljedica inkubatora, jer je rođena sa šest mjeseci. Počela je da gubi vid, sada vidi samo 10 odsto. Još ne znamo koliko će nam trebati novca za liječenje u Beogradu", priča Njegoš.\n"Kad me zovnu komšije na dnevnicu idem da radim i ako zaradim 20 ili 30 KM toliko mi treba samo da odem do bolnice u Foči, koja je 30 kilometara od Tjentišta", kaže Njegoš.\n"I najmlađa kćerka Nataša ima zdravstvenih problema. Gubi povremeno svijest, ima neku fleku sa desne strane mozga, pa čekamo nalaze ljekara", kaže Njegoš.


Zorana Mihajlović i Vučić najodgovorniji za slom EPS-a - Čivijaš Radio Šabac\nZorana Mihajlović i Vučić najodgovorniji za slom EPS-a\nPredsednik Resornog odbora za privredu i finansije Stranke slobode i pravde (SSP) Dušan Nikezić poručio je Zorani Mihajlović da su ona i Aleksandar Vučić najodgovorniji za slom EPS-a.\n„Drago mi je što ste se ohrabili da kažete istinu i priznate da je Aleksandar Vučić odgovoran za kolaps energetskog sektora u Srbiji. Vi ste današnjom izjavom potvrdili sve ono što vam godinama govorimo: da EPS vode nestručni partijski kadrovi, da nema strategiju, da falsifikuje izveštaje, da problem sa ugljem traje godinama i da pad sistema nije proizvod bilo kakve Vučićeve „savršene oluje“, već višegodišnjeg javašluka, nerada i isisavanja novca“, rekao je Nikezić.\nOn je istakao da je tačno da Srbija uvozi struju po najskupljoj ceni u istoriji, „umesto da izvozi i zarađuje ekstra profit kao sve evropske energetske kompanije“.\n„Zato sve što ste rekli ukazuje na samo jedan zaključak: Aleksandar Vučić je uz vas najodgovorniji za slom EPS-a, jer je on lično doveo Miću Grčića u EPS i držao ga tamo sve ove godine da bi izvlačio pare preko partijskih firmi, obezbeđivao kapilarne glasove i zapošljavao partijske kadrove. Time je ozbiljno ugrožena nacionalna bezbednost Srbije i zato u vašoj krivičnoj prijavi na prvom mestu mora biti Aleksandar Vučić, pa tek onda Zorana Mihajlović, Mića Grčić i svi ostali u lancu odlučivanja“, zaključio je Nikezić.\nBonus video: Predsednik odbora za finansije Stranke slobode i pravde Dušan Nikezić


Vukčević nema informacija o Nikolićevoj ponudi u vezi sa Tribunalom\nTužilac Srbije za ratne zločine Vladimir Vukčević rekao je da nema informaciju da je predsjednik Srbije Tomislav Nikolić nudio da se odustane od rasprave o radu Haškog tribunala u UN, ako se omogući da osuđeni Srbi služe zatvorske kazne u Srbiji.\n"Vidio sam to u medijima", rekao je Vukčević, navodeći ne vidi razlog da ga Nikolić konsultuje u vezi sa predstojećom raspravom, jer je to politička tema.\nVukčević je rekao novinarima da su svojevremeno on i šef Savjeta za saradnju sa Haškim tribunalom Rasim Ljajić ideju da osuđeni Srbi služe kazne u Srbiji iznijeli nekadašnjem haškom tužiocu Karli del Ponte, ali da je ta ideja propala.\nVukčević je učestvovao na okruglom stolu o komunikaciji policije, tužilaštva i javnost.\nPredsjednik Srbije Tomislav Nikolić biće prvi govornik na debati u Generalnoj skupštini UN na temu uloge Haškog tribunala u ostvarivanju pravde i pomirenja između naroda, koja je zakazana za 10. april u Njujorku.\nSavjetnik predsjednika Srbije Oliver Antić rekao je za "Večernje novosti" da je državni vrh bio spreman da odustane od debate o Haškom tribunalu u Generalnoj skupštini UN da je ovaj sud pristao da osuđenici srpske nacionalnosti kazne služe u Srbiji.\nOn kaže da je ideja predsjednika Srbije Tomislava Nikolića bila da se kazne izdržavaju u Srbiji, pod nadzorom UN, ali da je to naišlo na prepreke u Tribunalu.


GEOPOLITIČKO POZICIONIRANJE SRBIJE IZ UGLA ZVANIČNOG BERLINA\nSevim Dagdelen i još nekoliko saveznih poslanika nemačke Levice dostavili su obiman upit saveznoj Vladi o odnosima Srbije sa Kosovom, sporazumu sa NATO, te kako će se to odraziti na evropski put Srbije.\nOdgovor na 31 pitanje, u koje je DW ekskluzivno imao uvid, otkriva stavove zvaničnog Berlina o geopolitičkom pozicioniranju Srbije. U odgovorima između ostalog piše da se pozicija nemačke Vlade po pitanju odnosa Beograda i Prištine temelji na pregovaračkom okviru koji je Srbija potpisala u januaru 2014, a koji zahteva da do kraja pristupnih pregovara sa EU dođe do „obuhvatne normalizacije odnosa Srbije i Kosova u formi pravno obavezujućeg dokumenta“. Dodaje se da pregovarački okvir ne zahteva „priznanje Kosova od strane Srbije“.\nSa druge strane, poslanica Sevim Dagdelen stavove Brisela i Berlina vidi kao „faktičko primoravanje“ Srbije da prizna Kosovo ukoliko želi da pristupi EU. U pitanju je način da se destabilizuje Balkan, ocenjuje Dagdelenova u izjavi za DW. Levica je inače jedina nemačka parlamentarna stranka čiji se političari protive nezavisnosti Kosova, te širenju NATO.\n„Bezbednost samo sa Rusijom“\nLevicu je najpre zanimalo na koji način na poziciju Srbije utiče Individualni partnerski akcioni plan (IPAP) koji je Beograd pre godinu dana zaključio sa NATO. Prema tumačenju nemačke vlade, IPAP ne govori ništa o eventualnom budućem članstvu neke zemlje u NATO, niti se kosi sa proklamovanom vojnom neutralnošću Srbije. „Srbija kao cilj u IPAP-u definiše nameru da, u skladu sa nacionalnim interesima, intenzivira saradnju sa NATO i drugim zemljama Partnerstva za mir. Osim toga, postoji više zemalja koje su privržene neutralnosti od saveza, ali istovremeno održavaju partnerske odnose sa NATO, na primer Švajcarska, Austrija, Finska ili Republika Moldavija“, piše u odgovoru koji je u ime Vlade stigao Levici iz Ministarstva spoljnih poslova.\nDodaje se da koalicioni sporazum demohrišćana (CDU/CSU) i socijaldemokrata (SPD) koji trenutno vladaju u Nemačkoj, predviđa „aktivno“ podsticanje država Zapadnog Balkana na članstvo u Evropsku uniju i NATO, ali da je „politička volja Srbije“ odlučujuća za „intenzitet i dalje oblike odnosa sa NATO“. Berlinu je poznato da je srpski parlament decembra 2007. izglasao da je za promenu vojne neutralnosti potreban referendum.\n„Konstantni pokušaji da se srpska neutralnost smekša sve jačim vezivanjem uz evro-atlantske strukture stvara novu nesigurnost na Balkanu“, tumači sa svoje strane Sevim Dagdelen, koja je u svom poslaničkom klubu zadužena za spoljnu politiku i članica je Odbora Budenstaga za spoljne poslove. Ona smatra da se približavanjem NATO Srbija primorava na suprotstavljanje Rusiji, ali i sopstvenom stanovništvu koje, kaže, „većinski odbacuje članstvo u zapadnom vojnom paktu“. Dagdelenova za DW još dodaje da bezbednosti u Evropi može biti samo „sa Rusijom, a ne protiv nje“.\nVežbe na obe strane\nU nekoliko pitanja su opozicioni poslanici pokušali da saznaju šta sve nemačka vlada zna o vojnim vežbama na kojima srpska armija učestvuje zajedno sa ruskom, odnosno sa zapadnim vojskama. Odgovori nisu spektakularni, već su više sažetak javnosti dobro poznatih informacija, recimo, o srpsko-ruskom humanitarnom centru u Nišu, vojnoj vežbi Slovensko bratstvo i letačkom treningu srpskih i ruskih pilota aviona-lovaca i helikoptera – obe vežbe biće održane i ove godine. Takođe, navodi se da je Vojska Srbije učestvovala sa vojnicima pešadije na vežbama Saber Junction (100 vojnika), Combined Resolve IV (100 vojnika) i Allied Spirit II (30 vojnika) koje je američka vojska sa partnerima organizovala na jugoistoku Nemačke. Međutim, savezna vlada nije znala ili htela da odgovori na pitanje šta se tamo i sa kojim ciljem tačno vežbalo.\nU odgovoru Vlade Nemačke navodi se da usmerenje Srbije ka EU nije u koliziji sa saradnjom Beograda i Moskve, pa čak ni kada je ta saradnja vojna. „S druge strane, Srbija se kao pristupni kandidat obavezala da, do ulaska u Evropsku uniju, sve više usklađuje svoju spoljnu i bezbednosnu politiku sa zajedničkom spoljnom i bezbednosnom politikom EU.“\nTri pitanja su levičari posvetili beogradskom Centru za evroatlanstske studije (CEAS), trustu mozgova koji se javno zalaže za članstvo Srbije u NATO. Jedno od pitanja je o finansiranju te organizacije iz odeljenja NATO za odnose s javnošću (NATO Public Diplomacy Division) – prema viđenju Levice, to odeljenje je u Ukrajini pružilo znatnu pomoć da podrška NATO sa 13 do 15 odsto naraste na preko 50 procenata kroz nekoliko godina. Na to nemačka Vlada odgovara da pomenuto odeljenje NATO već nekoliko godina sponzoriše po jedan događaj u organizaciji CEAS, te da toj organizaciji sredstva doniraju i Evropska komisija i razne fondacije.\nBez saznanja o smrti diplomata\nLevicu je zanimalo na koji način srpska vojska sarađuje sa Bundesverom i u odgovoru Vlade je dat detaljan pregled kurseva i obuka koje su instruktori Bundesvera držali pojedinim srpskim oficirima, jedinicama, medicinskom osoblju, računovođama… To se, stoji u odgovoru, dešava na osnovu sporazuma o saradnji u sektoru odbrane iz aprila 2006. koji je tada zaključen sa Državnom zajednicom Srbije i Crne Gore. „Trenutno, po srpskoj želji, traju konsultacije oko zamene tog sporazuma sličnim međuvladinim sporazumom između Savezne Republike Nemačke i Republike Srbije“, piše zvanični Berlin.\nJedno od pitanja posvećeno je i napadu američke avijacije na položaje tzv. „Islamske države“ u Libiji (19. februar ove godine) – to je napad u kojem je, kako se veruje, stradalo dvoje srpskih diplomata koji su ranije oteti. Međutim, Vlada na pitanje Levice odgovara da o tome nema nikakvih posebnih obaveštajnih ili drugih saznanja, te da u Berlinu nije poznato da li su srpski državljani stradali u tom napadu.\nIzvor: DW.COM (Nemanja Rujević)\nUpišite tekst * + 7 = thirteen


Protest u Skoplju protiv zakona o jezicima\nDok je Sobranje zasedalo, ispred je održan protest protiv zakona o jezicima\nPredlog zakona o upotrebi jezika, koji u javnu upotrebu uvodi i albanski jezik, u centru je pažnje javnosti u Makedoniji već duže vreme, a ova tema je na dnevnom redu sednice Sobranja. Predstavnici opozicije tvrde da je ovaj predlog protivustavan i da njegovom primenom neće doći do kohezije u društvu, nego do razjedinjenja. Naglašavaju da u njemu nije pomenuto unapređenje i drugih jezika, kao na primer turskog.\n“Cilj zakona o dvojezičnosti je da se zaobiđe promena Ustava, u slučaju da je neko rešio da koalicijski dogovor pretoči u ustavnu ili zakonsku normu”, kaže Antonijo Milošhoski, poslanik iz opozicione VMRO DPMNE.\nOn je kritikovao Vladu da iako je tvrdila da će biti javne debate o svim pitanjima, o ovom predlogu zakonu nije pozvala stručnjake da se izjasne i da ga je donela po skraćenom postupku da bi se izbegla debata.\nNa ovu izjavu je reagovao Dževad Ademi iz Demokratske unije za integraciju (DUI), partije Albanaca koja je deo nove vlade, a učestvovala je i u vladinoj koaliciji kada je na njenom čelu bila VMRO DPMNE. On je poslanike iz opozicije podsetio da je do 29. januara, do kada su VMRO DPMNE i DUI vodili pregovore o sastavu vlade, ovaj zakon bio ustavan. Nije dobro da se stavovi zauzimaju u zavisnosti od trenutnih pozicija, dodao je Ademi.\n“Mojim obraćanjem na makedonskom jeziku hoću da vas uverim i da vam dokažem da mi apsolutno ne smeta jezik da bi se razumeli. Pa, prijatelji moji, jezik je sredstvo za komunikaciju, a ne alatka za sakrivanje misli”, rekao je Ademi.\n(Video: Marš protiv dvojezičnosti u Makedoniji, februar 2017.)\nMarš protiv dvojezičnosti u Makedoniji\nMinistar pravde Bilen Šaljiji, obrazlažući zakon, rekao je da je Vlada Makedonije odlučna da nastavi put ka razvoju države sa ravnopravnim građanima.\n“Predlog-zakonom se predviđa na celoj teritoriji zemlje i u njenim međunarodnim odnosima da osim makedonskog jezika i njegovog ćiriličnog pisma, služben bude i jezik kojim priča najmanje 20 posto građana i njegovo pismo.”\nOvim zakonom se predviđa da makedonski i jezik kojim priča najmanje 20 posto građana budu službeni u svim organima državne vlasti, centralnim institucijama, javnim preduzećima, agencijama, direkcijama, ustanovama i organizacijama, komisijama i drugim institucijama.\nI predsednik opozicione VMRO DPMNE Nikola Gruevski je izjavio da je predloženi zakon o jezicima neustavan i da ga može osporiti bilo koji građanin sa pretstavkom Ustavnom sudu.\nPročitajte: Zašto susedi osporavaju makedonsko ime, naciju, jezik i crkvu?\nU znak nezadovoljstva zbog predlog zakona o upotrebi jezika nekoliko nevladinih organizacija održaće proteste ispred zgrade parlamenta. Mirni protest nije protiv manjinskih etničkih zajednica u Makedoniji, kaže se u pozivu građanima. Protest je sa zahtevom Vladi da povuče zakon o upotrebi jezika jer je, kako navode demonstranti, neustavan i neevropski i ruši unitarnost i teritorijalni integritet države, diskriminira manje etničke zajednice, destabilizuje zemlju i vrši majorizaciju manjine nad većinom.\nUkoliko Sobranje donese ovaj zakon, organizatori protesta će podneti zahtev predsedniku države da ne potpisuje ukaz o proglašenju zakona.


GTA 5 se popeo na drugo mesto najprodavanijih igara\nUpdated subota 16 09 2017 15:37:55\nPosted subota 16 09 2017 15:25:00\nPrema rezultatima koje je objavila The NPD Group, Nintendo Switch se ponovo nalazi na vrhu liste najprodavanijih konzola na teritoriji Sjedinjenih Američkih Država.\nOd kako je konzola lansirana pre čest meseci, ispred konkurentskih PS4 i Xbox One se do sada našla četiri puta.\nNajprodavanija video igra u Americi tokom avgusta je bio Madden NFL 18, dok se na drugom mestu nalazi neuništivi Grand Theft Auto 5, igra koja ne prestaje da zarađuje neverovatan novac za Take-Two Interactive od kako je lansirana pre četiri godine.\nKupci su tokom avgusta ove godine potrošili manje novca u poređenju sa istim mesecom prošle godine, i to u obe kategorije, po prodaji hardwarea i softwarea. Uspeh koji je zabeležio Switch u odnosu na prošlu godinu, nije uspeo da nadomesti nešto slabiju prodaju za Xbox One i „stare platforme,“ navodi se u NPD izveštaju.\nIspod vam donosimo kompletnu listu najprodavanijih igara za avgust mesec 2017. godine, na teritoriji Amerike:\nInače, Nintendo je dominirao i prošlog meseca, kada su imali prvo mesto sa Switch konzolom ali i sa naslovom Splatoon 2, koji je ovog meseca pao na četvrto mesto.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: "Čestitka Krivokapića neprijateljska prema BiH"\n10. 01. 2021. 10:47 >> 10:54 52\nPremijer Zdravko Krivokapić čestitanjem Dana Republike Srpske učinio je neprijateljski čin prema Bosni i Hercegovini (BiH), smatra bivši državni sekretar u Ministarstvu za ljudska i manjinska prava Aleksandar Saša Zeković. Smatra potrebnim da se uputi izvinjenje institucijama i narodima BiH, dok bi crnogorskom parlamentu, kako je rekao, trebalo podnijeti predlog za provjeru povjerenja Vladi Crne Gore.\nKomentarišući medijske napise da je Krivokapić telefonom čestitao Dan RS predsjednici Željki Cvijanović, Zeković kaže da je Krivokapić na taj način "iskazao nepoštovanje prema međunarodno priznatoj zemlji i njenim institucijama".\nPodsjećamo, Ustavni sud BiH je 2016. godine, po apelaciji tadašnjeg člana Predsjedništva BiH Bakira Izetbegovića, donio odluku prema kojoj je obilježavanje 9. januara kao Dana RS neustavno, jer je diskriminišuće u odnosu na građane RS koji nijesu Srbi.\n"Međunarodna zajednica, još ranije, jasno je saopštila da je 'Ustavom BiH nedvosmisleno utvrđeno da su odluke Ustavnog suda BiH konačne i obvezujuće i da su entiteti u obavezi da poštuju odluke institucija BiH'. Neprihvatljivo je da se predsjednik crnogorske Vlade miješa u unutrašnja pitanja između dvije grane vlasti u BiH, birajući stranu nepriznavanjem odluke Ustavnog suda BiH", kazao je Zeković.\nPovjerenje koje mu je ukazala Skupština Crne Gore, izborom za predsjednika Vlade, ne podrazumijeva, kaže Zeković, "na bilo koji način da osporava kredibilitet i legitimitet institucija i afirmiše nesprovođeje sudskih odluka druge države".\n"Praznik koji je Krivokapić čestitao direktno i nesporno je inspirisan 9. januarom 1992. godine kada je održana Skupština srpskog naroda u BiH, bez učešća drugih naroda i kao takav 'nema simboliku kolektivnog zajedničkog sjećanja'. Ovo je ozbiljan incident kojim se narušava kredibilitet institucija BIH i multietnički karakter tamošnjeg društva. Ljudska prava su bila sastavni dio crnogorske vanjske politike", rekao je Zeković.\nPodsjeća da je na regionalnom i međunarodnom planu Crna Gora bila prepoznata po proaktivnosti i jasnoj podršci inicijativama o ljudskim pravima, izgradnji otvorenog društva i građenju dobrih odnosa sa svim susjedima.\n"Dovoljno zabrinjavajući razlozi da se uputi momentalno izvinjenje institucijama i narodima BiH a Skupštini Crne Gore podnese prijedlog za provjeru povjerenja aktuelnoj Vladi", zaključio je Zeković.\nRepublika Srpska Aleksandar Zeković Aleksandar Saša Zeković Zdravko Krivokapić\n"I tamjan nas čuva od korone"\nPremijer svako malo mijenja stavove


Amerika ka Koreji šalje odjednom tri nosača aviona - 17.04.2017, Sputnik Srbija\nSAD nameravaju da naredne sedmice ka Korejskom poluostrvu upute odjednom tri nosača aviona, prenosi „Jonhap“. 17.04.2017, Sputnik Srbija\n09:03 17.04.2017 (Osveženo: 16:12 03.08.2021)\n© Flickr / U.S. Pacific FleetAmerički nosač aviona Ronald Regan\nKako se navodi, trenutno ka Japaskom moru plovi nosač aviona „Karl Vinson“, koji bi trebalo do korejske obale doplovi 25. aprila.\nPrema navodima neimenovanog južnokorejskog zvaničnika, u toku su pregovori Vašingtona i Seula oko zajedničke vojne vežbe koja bi uključila udarne jedinice bazirane na tim brodovima.\nPored „Karla Vinsona“, u Japanskom moru će se nalaziti i nosači aviona „Ronald Regan“ i „Nimic“.\nIzvor ocenjuje da je ova odluka američkih vlasti bez presedana, kao i da aktuelna američka administracija na ovaj način pokazuje veliku moć kada je reč o vojnom obuzdavanju Severne Koreje, što nije bio slučaj prilikom administracije Baraka Obame.


Šašić: Tri boda na našem stadionu su uvek imperativ i cilj ka kojem idemo\nBeogradski Voždovac u okviru 19.kola Linglong Tire Super lige Srbije na svom stadionu dočekuje goste iz Niša, ekipu Radničkog.\nDomaćini u ovaj meč ulaze sa puno optimizma i samopouzdanja, pre svega zbog odličnih igara tokom prethodnog perioda. Član stručnog štaba ’’zmajeva’’ Sava Šašić ističe da će njegov tim kao i do sada igrati atraktivan i napadački fudbal, kao i da je na ’’krovu’’ pobeda uvek cilj:\n’’Sutra nas očekuje još jedna utakmica sa ekipom koja ima izvrsne pojedince i koja je pokazala kvalitet. Mi smo kao i uvek posvećeni sebi i unapređenju našeg modela igre koji se ove godine pokazao kao pravo osveženje u našem fudbalu, što govore i rezultati koje je ekipa postigla. Tri boda na našem stadionu su uvek imperativ i cilj ka kojem idemo. Igramo atraktivan fudbal, napadački, koji fudbalska javnost prepoznaje i radimo sa sjajnom grupom momaka koji ispunjavaju zahteve koje stručni štab stavi pred njih. Moram takođe da istaknem da je u dosadašnjem toku prvenstva čak 14 različitih igrača postiglo pogodak, što govori o tome da igramo u napadačkom modelu igre u kojem svako može biti strelac. Nadam se da će u sutrašnjem meču i šesnaestogodišnji Dragan Stoisavljević imati priliku da se predstavi publici na našem stadionu, nakon debitantskog nastupa u prošloj utakmici kada je postao najmlađi debitant u Super ligi. Gagi je sjajan momak, i mogu slobodno da kažem budući A reprezentativac Srbije, tako da Voždovac ima pravi fudbalski biser u svojim redovima.’’


U Nevesinju obiljžen Dan Vojske RS | Trebinje Danas\nUdruženje djece poginulih boraca „Nasljeđe“ danas je obilježilo Dan vojske RS.\nPolaganju cvijeća i paljenju svijeća u Spomen kosturnici na Gvozdu prisustvovali su članovi porodica poginulih boraca, ratni vojni invalidi, borci - veterani Odbrambeno-otadžbinskog rata, predstavnici Organizacije porodica zarobljenih i poginulih boraca i nestalih civila i lokalne vlasti.\nPredsjednik Udruženja „Nasljeđe“ Saša Vujadinović istakao je da već drugu godinu zaredom na ovaj način obilježavaju Dan vojske RS, te da je ovo prilika da se oda počast borcima, koji su ugradili svoje živote u stvaranje Srpske.\nVojska Republike Srpske formirana je 12. maja 1992. godine odlukom Narodne Skupštine Srpske Republike BiH u Banjaluci. Postojala je do 1. januara 2006. godine, nakon čega je integrisana u Oružane snage BiH, odnosno u Treći pješadijski puk „Republika Srpska“.\nTanja Ivković/Radio Nevesinje


Rekonstrukcija šetališta „Lazaro Kardenas“: Šta je do sada urađeno? – NBGD Vesti\nRekonstrukcija šetališta „Lazaro Kardenas“: Šta je do sada urađeno?\nAutor nbgdvesti on 18. maja 2021.\nNastavljeni su radovi na rekonstrukciji šetališta „Lazaro Kardenas“ u Novom Beogradu, dužine oko četiri i po kilometra, koje povezuje blokove 45, 44 i 70, izjavio je zamenik gradonačelnika Goran Vesić.\nOn je gostujući u jutarnjem programu TV Pink rekao da je za rekonstrukciju tog šetališta Vlada izdvojila trista miliona dinara.\n„Ostatak novca, više od trista miliona dinara, obezbedio je Grad Beograd, tako da građani koji žive u blokovima 44, 45 i 70 treba da znaju da rekonstrukciju radi Grad Beograd uz pomoć Vlade Srbije i da niko drugi ne učestvuje u ovom projektu“, rekao je Vesić, prenosi Beoinfo.\nOn je naveo da je završeno kompletno šetalište u Bloku 45, gde se sada nalazi šest novih dečjih igrališta, saobraćajni poligon, novi tereni, dve teretane na otvorenom.\nNa ovom prostoru je zasađeno 235 novih stabala a postavljene su i 152 nove klupe, rekao je Vesić.\nOn je dodao da se sada obavljaju radovi na šetalištu u Bloku 44.\n„Radimo novo dečje igralište, rekonstruisaćemo četiri postojeća, uradićemo teretanu na otvorenom, saobraćajni poligon, saniraćemo košarkaški teren, kao i teren za boćanje, a zasadićemo i nova 53 stabla. Ukupna vrednost radova je oko 150 miliona dinara i do 15. decembra očekujemo da radovi budu završeni“, objasnio je zamenik gradonačelnika Beograda.\nIstovremeno, dodao je on, priprema se i projekat za Blok 70, gde bi trebalo da radovi krenu na proleće.\n„To znači da ćemo tokom 2022. raditi i deo u Bloku 70, nakon čega će čitavo šetalište ‘Lazaro Kardenas’ biti završeno. Prednosti nakon rekonstrukcije će biti bolji životni standard i veća cena stanova. Sve što je tamo urađeno sprovelo je Javno komunalno preduzeće ‘Zelenilo – Beograd“, zaključio je Vesić.


otvaranje Arhive - DRINA.INFO - Informativni portal zapadne Srbije i Podrinja\nDrina info portal\t jan 8, 2021 1\nNakon pet godina od početka radova, jedna od najznačajnih kapitalnih investicija opštine Čajetina, zlatiborska ''Gold gondola'' prima prve putnike, što predstavlja veliki dan ne samo za Zlatibor i Čajetinu, već i za celu Srbiju. Zlatiborska…\n29. juna otvaranje „Dino parka“ na Zlatiboru\nCeremonija otvaranja najvećeg zabavno avanturističkog parka u Srbiji i ovom delu Evrope održaće se u četvrtak, 29. juna sa početkom u 12 časova. Svojim posetiocima Dino park nudi širok spektar edukativnog, kulturnog i zabavnog sadržaja a 24…\nUŽICE: Konačište „Grad“ spremno za prve goste\nDrina info portal\t jun 22, 2017 0\nDanas je otvoreno konačište „Grad“ smešteno u samom centru Užica, u zgradi Gradskog kulturnog centra. Konačište raspolaže sa šest soba, odnosno 12 kreveta sa kupatilima, a jedna jednokrevetna soba je prilagođena za osobe sa invaliditetom.…\nDrina info portal\t jan 18, 2016 0\nU Bajinoj Bašti je juče otvorena rekonstruisana sportska hala, za čiju obnovu je deo sredstava obezbedila Ambasada Kraljevine Norveške u Srbiji a ostatak je finansiran iz budžeta opštine. Završetkom hale Bajina Bašta je, posle pune tri…\nSutra (17. januar) je svečano otvaranje rekonstruisane sportske hale u Bajinoj Bašti. U okviru otvaranja biće odigrana revijalna fudbalska utakmica između tima domaćina i ekipe glumaca iz poznatog filma „Montevideo, Bog te vide“. Zvanični deo…


Mlada bacila sito i - otišla u porodilište\nGORNJI MILANOVAC - Radovin Mirković iz sela Koštunići i Bojana Tešović iz sela Gojna Gora za danas su zakazali venčanje, i sazvali svatove, ali se svadba pretvorila u babine.\nSamo što je završeno venčanje i trudna mlada krenula da baci sito na kuću, kako nalažu običaji u ovom delu Srbije, krenuli su porođajni bolovi.\nZbunjeni svatovi ostali su pod šatrom od 600 mesta, dok su mladu hitno prevezli u gornjomilanovačko porodilište, gde je Bojana rodila zdravu mušku bebu.\n"Hvala bogu i današnjem danu. Nikad se više nisam uplašio i nikad mi lepše nije bilo. Sazvali smo mnogobrojne zvanice, a i blizu 200 gostiju treba da stigne od prijatelja. Sad su se zadržali, jer je Bojanin starac pozvao muziku, podigao i on šatru da proslavi unuka", rekao je mladoženja Radovin Mirković.\nKaže da će veselje biti nastavljeno i sutra, da se čuo sa suprugom i da su i ona i sin dobro i da se odlično oseća.\n"Sve u svemu, bolje nije moglo", ističe Radovin Mirković koji je ostao da živi na obroncima Suvobora.\nBavi se zemljoradnjom, i važi za vrednog mladog čoveka koji se odlučio da stvori porodično domaćinstvo u svom rodnom selu, gde živi sa ocem i majkom\n« Šef uvrtao ruku hendikepiranoj radnici Sedam svinja "prošetalo" Beogradom »


Tekstovi - Page 216 of 725 - Peščanik\nAleksandar Sekulović 17/12/2016\nJasno je da navodna briga srpskog nacionalizma za sunarodnike i ponovna histerična galama o „genocidu“ nad njima, nema ničeg zajedničkog sa politikom Evropske unije o manjinama.\nUlica i škola\nDejan Ilić 16/12/2016\nDeci bi prvo trebalo objasniti zašto u našim mestima postoje ljudi koji žive na ulici. Nije stvar samo u tome što su tri dečaka bez jasne svesti o posledicama svog ponašanja bila napolju posle ponoći.\nAna Jovanović 16/12/2016\nTrojica dečaka su izazvala požar u kome je stradao jedan beskućnik, dok je drugi povređen. Dečaci imaju 12 i 13 godina i ne mogu krivično da odgovaraju. Da li javnost treba da bude iznenađena?\nVučić i Kralj Sunce\nMijat Lakićević 15/12/2016\nHteo je da se iz Brisela vrati kao veliki pobednik u još jednom okršaju sa Evropom. A Hrvatska mu je taj trijumf pokvarila, pa se vratio podvijenog repa. I pošto to ne može da podnese, napravio je celu predstavu.\nPaul Krugman 15/12/2016\nIzbori, referendumi i nacionalni interes\nVladimir Gligorov 14/12/2016\nŠta je nacionalni interes? Kada je osnivana Demokratska stranka to je bila jedna od tema i Zoran Đinđić je uzeo na sebe da ga formuliše.\nThe Guardian 14/12/2016\nEvropljani veoma precenjuju broj muslimana u svojim zemljama. U tome prednjače građani Francuske koji misle da muslimani čine trećinu stanovnika njihove zemlje, dok ih realno ima 7,5%.\nBranislav Dimitrijević 14/12/2016\nPredgovor za novu knjigu „Potrošeni socijalizam“: Totalitarna paradigma je i dalje dominantni pogled na kulturnu logiku jugoslovenskog socijalizma. Nasuprot tome stoji kulturna praksa jugonostalgije…\nGore od lažnih vesti\nJonathan Albright 13/12/2016\nGlobalne tehnološke kompanije su odlučile da nas (i svoje prihode od reklama) zaštite od lažnih vesti. Ova odluka ugrožava nezavisne medije, koji mogu postati kolateralna žrtva ove čistke.\nMijat Lakićević 13/12/2016\nMinistar finansija pažnju javnosti usmerava više na, kako sam kaže, budžetski đevrek, a manje na rupu u njegovoj sredini. O toj rupi u budžetu za 2017. govori analiza Fiskalnog saveta.\nGardisti, zataškavanje i zloupotrebe\nAleksandar Roknić 12/12/2016\nSlučaj ubistva gardista Dražena Milovanovića i Dragana Jakovljevića još jednom je zloupotrebljen za promociju vlasti i tabloidnu eliminaciju političkih protivnika.\nZlatko Minić i Nemanja Nenadić 12/12/2016\nNadežda Milenković 12/12/2016\nZlatne godine bi stvarno mogle da dođu. Onima koji su vlast ili dovoljno blizu vlasti. Kad isposluješ da cela država bude tvoja prćija – onda te zaista očekuju zlatne godine vladavine.\nRodoljub Šabić 10/12/2016\nMolba da povodom 10. decembra, Dana ljudskih prava, napišem nešto o svojoj oblasti, suočila me je sa zadatkom sastavljanja sumorne inventure.\nJelena Đureinović 10/12/2016\nNa poslednjem ročištu svedočio je istoričar Dragan Aleksić tvrdeći da je cilj Nedićeve vlade bila zaštita Srba od odmazdi, pri čemu toj vladi do 1943. nije bila poznata sudbina srpskih Jevreja.\nDejan Ilić 10/12/2016\nPočetkom ove nedelje predsednik vlade je rekao (i ostao živ): „Ima onih koji žele da Srbija bude civilno društvo ili nevladina organizacija. Pa, neće nikad… Pa, nećemo nikad tako da se ponašamo“.\nSaša Ilić 09/12/2016\nVest iz SANU glasi da je „napokon stvoreno saglasje za formulisanje jezičke politike“. Slično je počela i prva sezona serije „Memorandum SANU“, kada je Dobrica Ćosić okupio svoje stručnjake…\nAna Jovanović 09/12/2016\nU ponedeljak je Vučić pozvao poslanike opozicije da mu „izađu na crtu“. On ih nije pozvao da snagu odmere na izborima (mada će, po svemu sudeći, uskoro dobiti tu šansu), već ih je pozvao na ferku.\nPaul Krugman 09/12/2016\nHeni Erceg 09/12/2016\nMladina – Šta moraš imati u glavi da bi se dosjetio zavrnuti rukave, uzeti komad mramora, na njega ugravirati ustaški pozdrav „Za dom spremni!“, pa ploču s tim natpisom postaviti u Jasenovcu.\nDomet dogovora o kvotama\nDimitrije Boarov 09/12/2016\nDogovor OPEK-a o smanjenju dnevne proizvodnje sirove nafte, prvi je dogovor o kvotama ove grupacije od 2008.


Tri karte za operu - muzička predstava i radionica za decu u Kulturnoj stanici Mlin\nTri karte za operu – muzička predstava i radionica za decu u Kulturnoj stanici Mlin\nObjavljeno 10/09/2020 u kategoriji: Vesti\nU subotu, 12. septembra u Kulturnoj stanici Mlin u tri termina – 10, 14 i 18 sati biće izvedene ukupno tri predstave sa radionicama za decu uzrasta od pet do sedam godina, inspirisane delom Petera Lunda, Veštica Hilari ide u operu.\nPrvi deo ovog muzičkog putovanja predstavljaće muzička predstava u trajanju od 30 minuta, a drugi deo, radionica u trajanju od 40 minuta, nastavlja se odmah nakon predstave. Na radionicama će se, pored glumice i operske pevačice, priključiti i kompozitorka, a gledaoci predstave postaju učesnici radionice.\nPredstava je povod za direktno uključivanje u stvaranje muzike, te deca sa kompozitorkom na licu mesta komponuju svoju prvu kompoziciju. Na ovaj način dobiće se konkretan proizvod – kompozicija koju su napravili gledaoci i učesnici zajedno.\nZbog epidemiološke situacije predstave neće biti otvorene za javnost, već su organizovane posete u saradnji sa vrtićima, osnovnim školama, Novosadskim dečijim kulturnim centrom i organizacijama za marginalizovane grupe. Događaj je podržan na javnom konkursu za podršku lokalnim umetnicima kroz realizaciju programa u prostorima Kulturnih stanica “Umetnici. Sad!” projekta Novi Sad – Evropska prestonica kulture.\nTekst opere potpisuju Radoslava Vorgić Žuržovan i Maja Grgić, dok glavne uloge pripadaju glumici Sonji Leštar i operskoj pevačici Radoslavi Vorgić Žuržovan. Radionicu vodi kompozitorka Nataša Đuragić, koreografiju potpisuje Sonja Leštar, kostim Nataša Vranešević, a dizajn tona i svetla, scenografiju i režiju Maja Grgić.\nRediteljka Maja Grgić smatra da veliki broj dece nema kontakta sa klasičnom muzikom:\n„Oni su konzumenti onoga što im se nudi u okolini, a svi smo svedoci da to najčešće nije kvalitetna muzika. Klasična muzika slovi za nešto strano, dosadno, nešto što mnogi ne razumeju, te samim tim deca nisu u prilici da je slušaju često, a pogotovo nema ko da im na njima jasan način objasni kako se sluša muzika ili opera. Ova predstava služi da edukuje decu tako da počnu da doživljavaju muziku na pravi način, da počnu da je razumeju, da nauče šta sve i na koji način muzikom može da se prikaže, a potom (kroz radionicu) da se i sami oprobaju kao muzičari, kompozitori, dirigenti i da švate muziku iznutra, a ne samo kao pasivni slušaoci. Veoma je bitno da na licu mesta dobijaju i proizvod svog rada – svoju zajedničku kompoziciju.“\nCilj radionica je da približe operu deci kroz igru, kreativnost, timski rad, emociju i prirodu.\n140 godina odrastamo uz Neven: Obeležavanje jubileja u KS Mlin\nNovi sajt kulturnih stanica: Agregator kulturnih događaja širom Novog Sada\nOpera za decu „Snežana“ u Kulturnoj stanici Mlin\nKamp savremenog cirkusa za decu u kulturnim stanicama Mlin i Rumenka\nZavršeno „Raspustilište“ u Kulturnoj stanici Mlin\nTagovi: Mlin Tri karte za operu


G.Skillova nova Trident Z DDR4 memorija na 4333 MHz :: Vijesti @ Bug Online\nTvrtka G.Skill predstavila je novinu u svojoj ponudi Trident Z proizvoda, a to je DDR4 memorijski kit s ukupnim kapacitetom od 16 GB.\nDo prije koju godinu DDR4 memorija koja radi na frekvencijama od preko 3000 MHz bila je namijenjena samo entuzijastičnim overlockerima, dok se u posljednje vrijeme sve češće na tržištu mogu susresti memorije s čipovima koji omogućuju rad na frekvencijama od 3800 odnosno 4000 MHz.\nZa korisnike koji trebaju takvu vrstu memorije G.Skill je predstavio Trident Z DDR4 memoriju s prije spomenutim ukupnim kapacitetom od 16 GB (dva modula s kapacitetom od 8 GB) koja nativno radi na brzini od 4333 MHz, a može bez problema dostići i brzinu od 4500 MHz.\nU programu AIDA64 ova memorija je postigla rezultat od 55.000 MB/s pri čitanju i 65.000 MB/s pri zapisivanju. Zasad nije poznato kada će se ovaj memorijski kit naći na tržištu, no pretpostavlja se da će doći s cijenom od barem 280 eura.\nučo pon 17.4.2017 15:20\nG.Skillova nova Trident Z DDR4 memorija na 4333 MH\nŠto jes' jes', izgledaju super, brzina brutalna..(kao i cijena). Vrijeme je da se sa DDR3 pređe na DDR4, nadam se na jesen....\nStjepanj pon 17.4.2017 11:57\nMašala, i tata bi sine, prekrasan dizajn!LP...\nTvrtka G.Skill je predstavila novi memorijski kit s ukupnim kapacitetom od 16 GB, čija dva modula od 8 GB rade na brzini od 4333 MHz, a sasvim normalno funkcioniraju i pri brzini od 4500 MHz