Epidemiolog Zoran Radovanović – Strašno je što Vučić nije bio sprečen da dođe u dodir sa detetom | Talas.rs\nEpidemiolog Zoran Radovanović – Strašno je što Vučić nije bio sprečen da dođe u dodir sa detetom\nEpidemije gripa u Srbiji uveliko traje, a do sada je prema podacima Instituta za javno zdravlje Batut obolelo više od 100.000 ljudi, dok je njih 30 preminulo. Posete srpskim bolnicama su zabranjene, a zbog gripa je produžen i raspust u svim školama za nedelju dana.\nUprkos namerama nadležnih institucija da sprovedu mere koje će doprineti smanjenu broja obolelih, predsednik Vučić je suprotno svim zabranama juče posetio Institut za majku i dete u okviru svoje kampanje Budućnost Srbije.\nPolitičari su u kampanjama spremni na sve, ali nismo ni mogli da zamislimo da bi nekome palo na pamet da uradi ono što je uradio Aleksandar Vučić.\nEpidemiolog Gradskog zavoda za javno zdravlje Beograd, Predrag Kon, u izjavi za Talas povodom ovog slučaja rekao je samo da nema komentar.\nO poseti predsednika Vučića Institutu za majku dete razgovorao sam sa epidemiologom doktorom Zoranom Radovanovićem.\nPoseta je nerazumna, ali je još strašnije što nije sprečena od strane osoblja\nPrema rečima doktora Radovanovića, deca koja se nalaze na odeljenju hematoonkologije primaju imuno-supresivnu terapiju pošto im je otpornost jako smanjena lekovima pa su osetljivi na svaku infekciju. Međutim, na pitanje da li je Vučićeva poseta uopšte moguća ili nije u takvim okolnostima, doktor Radovanović odgovara da to pre svega nije razumno uraditi u okviru takvog bolničkog odeljenja.\nJedan od pristunih doktora je pokušao da upozori predsednika da ne ulazi u sobu gde se nalazi obolelo dete, ali uprkos tom upozorenju Vučić je ušao u sobu, dodirnuo dete i slikao se sa njim. Sve to zbog svoje kampanje Budućnost Srbije.\nIzjava ministra zdravlja sa epidemiološke strane nije tačna\nKako bi opravdao posetu Aleksandra Vučića Institutu za majku i dete tokom trajanja zabrane posete bolnicama, ministar zdravlja Zlatibor Lončar je izjavio da najodgovornije tvrdi da je poseta organizovana po svim pravilima epidemiologa kako niko ne bi bio ugrožen.\nStrašno je što nijedan lekar nije sprečio Vučića da uđe u sobu obolelog deteta\nOsim kliničkog aspekta ove posete, neophodno je da se razgovara i o etičkom jer to predstavlja nadogradnju celog slučaja. Nažalost, nije iznenađenje da je ovakva poseta pala na pamet predsedniku Vučiću kao dobra ideja u okviru svoje kampanje Budućnost Srbije. Ali, jeste iznenađenje da nijedan lekar Instituta za majku i dete nije pokušao da spreči da do takve posete i dođe.\nNa taj način su lekari pogazili i svoje etičke kodekse, a predsednik Vučić je svim građanima poslao poruku da propisi ne važe isto za sve. Kada državni vrh šalje poruku da se propisi ne primenjuju, onda je očekivano i da sutra neko drugi pokuša da uradi isto ili slično.\nZbog čega je neophodno da u jeku epidemije gripa predsednik Srbije obilazi odeljenje gde se nalaze teško bolesna deca, gde je pristup zabranjen svima osim majkama, gde nečiji život može biti ugrožen zbog ovakve posete, gde ni najbliža porodica ne može da dođe u posetu.\nDa li postoji jedna osoba koja Vučiću može da kaže „slušaj, ovo što si zamislio, to se ne radi, to ne smeš da radiš“?\nJoš gore od same ideje posete i njenog sprovođenja jeste opravdavanje posete ministra Lončara. On je u svojoj izjavi rekao da su to deca za koju je kranje neizvesno šta će biti i kad imaju želju da vide predsednika, onda je najmanja stvar koju možete da uradite da ispunite takvu želju.\nČak i da je neko dete htelo da se slika sa Vučićom, u svakoj civilizovanoj državi to ne bi bilo moguće zbog svih navedenih okolnosti.\nMeđutim, državni vrh je ovu priliku iskoristio da zloupotrebi decu, možda i ugrozi nečije živote zbog nepropisne posete i da pošalje poruku svima radite šta hoćete kad vidite da mi više nemamo blama ni za šta.\nDa je predsedniku Vučiću stalo do budućnosti Srbije i njenih građana, a ne samo do svoje političke budućnosti, ovakve stvari mu nikada ne bi ni padale na pamet.\nIvan Vejvoda za Talas o evropskom putu Srbije i odnosu sa Rusijom\nTAGS: Institut za majku i dete kampanja Vučić zdravlje


Top deset: Disruptivne tehnologije lanca snabdevanja\nDecember 5, 2021 December 5, 2021 adminR\nOd „računanja magle“ i automatizovanih kamionskih konvoja, do robotike i 3D štampanja, budućnost je već tu za lanac snabdevanja. Disruptivna tehnologija je napredak koji menja način na koji potrošači, industrije ili preduzeća funkcionišu. Disruptivne tehnologije imaju potencijal da zamene vekovne prakse. Nekoliko oblasti poslovanja doživljavaju više takvih promena od lanaca snabdevanja. One se razvijaju da postanu digitalne mreže koje su na zahtev i uvek uključene. Kao takvi, imaju potencijal da isporuče ogromne ekonomske i ekološke nagrade, podstičući produktivnost i održivost, pokrećući nova tržišta i podstičući inovacije. Kao i kod svih…\nZanimljivosti3D printing, Blockchain, disruptivne tehnologije, IoT, lanac snabdevanja, prediktivna analitika, računanje magle, robotika i automatizacija, tehnologija


LOKALNA SAMOUPRAVA I DRŽAVA RAZMIŠLJAJU I O DRUGIM OBLICIMA POMOĆI MIGRANTIMA: USKORO HRANA I ZDRAVSTVENI PREGLEDI - Magločistač\nPočetna Aktuelno LOKALNA SAMOUPRAVA I DRŽAVA RAZMIŠLJAJU I O DRUGIM OBLICIMA POMOĆI MIGRANTIMA: USKORO HRANA I ZDRAVSTVENI PREGLEDI\nLOKALNA SAMOUPRAVA I DRŽAVA RAZMIŠLJAJU I O DRUGIM OBLICIMA POMOĆI MIGRANTIMA: USKORO HRANA I ZDRAVSTVENI PREGLEDI\nLokalna samouprava nastaviće pružati pomoć migrantima kako bi se izbegla humanitarna katastrofa, izjavio je član Gradskog veća zadužen za socijalnu pomoć Milimir Vujadinović.\nOn je rekao da je lokalna samouprava i danas u Ciglanu poslala cisterne sa vodom, dodajući da je formirano i radno telo koje je, zajedno s kolegama iz Kanjiže, u stalnom kontaktu sa pokrajinskim i državnim telima kako bi pomoć migrantima bila što efikasnija.\nVujadinović je rekao da se pomoć odvija i preko „Crvenog krsta“, bar kada je reč o hrani i sredstvima za higijenu, dodajući da je u planu lokalne samouprave da krajem ove ili početkom seldeće nedelje osoblje Zavoda za javno zdravlje obavi preglede ljudi u Ciglani. U istom periodu, kako je rekao, i radnici „Čistoće“ će očistiti prostor u Ciglani gde migranti borave.\nKada je reč o pružanju utočišta migrantima, Vujadinović je rekao: „Ne može Grad otvarati prihvatne centre, niti je to u ingerenciji lokalne samouprave. Naravno, ukoliko Vlada i njena tela odluče da krenu u tom pravcu, u lokalnoj samoupravi će imati itekako dobrog saveznika.“\nDa će to Vlada i uraditi najavio je državni sekretar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Nenad Ivanišević. On je rekao da će na inicijativu Vlade sutra u Beogradu biti održana donatorska konferencija na kojoj će predstavnicima UNHCR-a, Kancelarije za evropske integracije, ambasada i donatora biti predočene potrebe Srbije u pomoći migrantima.\n„Ono što jeste hitna pomoć i Preševu i Kanjiži i Subotici je da zahtevamo da se zaposli određen broj ljudi u lokalnim samoupravama, nevladinim organizacijama, policijskim upravama i medicinskoj službi, a mi ćemo pokušati omogućiti svu ostalu neophodnu pomoć“, rekao je Ivanišević, dodajući da Vlada upravo od lokalnih samouprava očekuje da im one kažu kakva vrsta pomoći im je najpotrebnija.\nIzgradnjom prihvatnog centra u Subotici, kaže Ivanišević, sigurno bi se uticalo i na bolju evidenciju migranata kao i na to da ih se ne podstiče na ilegalno prelaženje granice.\n„Ideja je da se omogući da, u saradnji sa Ministarstvom odbrane i lokalnom samoupravom, stvorimo pre svega uslove da se ti ljudi ne smrznu kada dođu hladniji dani, kao i da imaju humane uslove za vreme tog svog kratkog boravka u Srbiji“, rekao je Ivanišević.


GDE SU NAJVEĆE MINIMALNE ZARADE? - Šljaka Karijera\nGDE SU NAJVEĆE MINIMALNE ZARADE?\nadmin 16. marta 2018. 16. marta 2018. 0\nBez obzira na činjenicu da nas sa svih strana uveravaju da Srbija beleži privredni rast, ostvaruje fiskalnu stabilnost, snižava stopu nezaposlenosti i prednjači po investicionim ulaganjima, više od 300.000 radnika u Srbiji ostvaruje minimalnu zaradu. U januaru ove godine minimalna zarada u Srbiji iznosila je 26.312 dinara. A kolike su minimalne zarade u svetu, u Evropskoj uniji?\nZa početak ovakvog poredjenja navešćemo podatak da je minimalna zarada u Srbiji početkom ove godine povećana 10%, a u zemljama Evropske unije u proseku 4,4%. I tu se završavaju sva poredjenja u korist Srbije, uz napomenu da je minimalna zarada u Srbiji gotovo deset hiljada dinara manja od troškova minimalne potrošačke korpe.\nInstitut za ekonomsko i socijalno istraživanje Evropske unije objavio je početkom marta ove godine najsvežije podatke o visini minimalne zarade, prema kojem je Australija lider sa najvišim nivoom minimalne zarade, u iznosu od 12,42 evra po satu.\nSlede je Luksemburg, Novi Zeland, Francuska i Holandija.\nPrema očekivanju u Evropi su najviše minimalne zarade u Zapadnoj Evropi i kreću se u intervalu od 9,47 evra u Belgiji do 11,55 evra u Luksmburgu. U drugoj grupi su zemlje sa minimalnom zaradom od tri do pet evra po satu – Slovenija sa 4,84 evra, Španija sa 4,46 evra, Malta sa 4,31 evrom, Portugal sa 3,49 evra i Grčka sa 2,3 evra.\nZačelje, kao i obično, pripada zemljama Istočne Evrope, sa minimalnom zaradom nižom od tri evra po času. U Turskoj je minimalna zarada 2,53 evra, u Bugarskoj 1,57 evra, a u Ukrajini 0,74 evra i u Moldaviji 0,68 evra. Tu je i Srbija sa 1,21 evra.\nOsim ovih apsolutnih podataka o visini minimalne zarade, za pravo sagledavanje treba uzeti u obzir podatak o odnosu minimalne i prosečne zarade u pojedinim zemljama. Tako u mnogim zemljama minimalna zarada čini jedva 50% prosečne zarade, pa je i u Nemačkoj, sa 8,84 evra minimalne zarade po času, to manje od polovine prosečne zarade.\nBaš ovakva poredjenja bila su podstrek da Evropska trgovinska komora uputi inicijativu da se zakonom utvrdjuju takve minimalne zarade koje obezbedjuju neophodan minimum životnog standarda, odnosno ne niže od 60% prosečnih zarada u evropskim zemljama. To znači da bi u većini evropskih zemalja trebalo značajno povećati minimalnu zaradu.\nRB Zemlja Minimalna cena rada po satu – u evrima\n1. Australija 12,42\n2 Luksemburg 11,55\n3 Novi Zeland 9,91\n4 Francuska 9,88\n5 Holandija 9,68\n6 Irska 9,55\n7 Belgija 9,47\n8 Nemačka 8,84\n9 Velika Britanija 8,56\n10 Kanada 7,96\n11 Japan 6,69\n12 SAD 6,42\n13 Koreja 5,90\n14 Slovenija 4,84\n15 Španija 4,46\n16 Malta 4,31\n17 Portugal 3,49\n18 Grčka 3,39\n19 Estonija 2,97\n20 Poljska 2,85\n21 Češka 2,78\n22 Slovačka 2,76\n23 Hrvatska 2,66\n24 Madjarska 2,57\n25 Letonija 2,54\n26 Turska 2,53\n27 Argentina 2,53\n28 Rumunija 2,50\n29 Litvanija 2,45\n30 Bugarska 1,57\n31 Brazil 1,26\n32 Srbija 1,21\n33 Albanija 1,03\n34 Rusija 0,83\n35 Ukrajina 0,74\n36 Moldavija 0,68\nKolike su minimalne zarade u Evropi a kolike u Srbiji ?\nZa sagledavanje položaja naših radnika i odredjivanje njihovog mesta na lestvici evropskih zemalja i zarada koje se tamo ostvaruju, može korisno poslužiti podatak o minimalnoj zaradi. Minimalna zarada u …


Region Autor:Beta19. jan. 202121:3912 komentara\nVisoki predstavnik Evropske unije za spoljnu politiku i bezbednost Žozep Borel uputio je pismo predsedavajućem Predsedništva BiH Miloradu Dodiku ponovo zahtevajući od njega ravnopravnu raspodelu migranata u BiH.\nBorel je naglasio potrebu za prevencijom humanitarne krize i angažovanje Oružanih snaga BiH, objavio je sarajevski „Avaz“.\nKako žive migranti u „ledenim“ uslovima u kampu kod Bihaća\nMigranti protestovali tokom posete ministra bezbednosti BiH kampu „Lipa“\n03. jan. 2021 2\n„Nerad državnih vlasti i nedostatak koordinacije omogućili su eskalaciju humanitarne krize u Unsko-sanskom kantonu tokom Nove godine. Ljudi su na zimi ostali bez skloništa, rizikujući da umru na snegu. To je neprihvatljivo i donelo je ozbiljnu štetu po reputaciju BiH, kako u EU tako i na široj medjunarodnoj sceni“, navodi se u pismu.\nBorel je istakao da država mora biti u stanju preuzeti odgovornost za situaciju i provoditi svoje odluke, te pružiti potrebnu podršku da kamp „Lipa“ postane zimski prihvatni centar, jer je to bilo preferirano rešenje za BiH.\nDodao je da je potrebno privremeno otvoriti i prihvatni centar „Bira“ u Bihaću, koji je u potpunosti opremljen za zimske uslove i finansiran iz EU.\n„Iako su preduzeti neki pozitivni koraci u vezi s privremenim lokalitetom na Lipi, postoji potreba da Oružane snage BiH nastave s takvim naporima“, naveo je Borel.\nOn je izrazio nadu da će Predsedništvo BiH ovlastiti Oružane snage BiH za dalju pomoć u poboljšanju životnih uslova na privremenom lokalitetu „Lipa“, poput uspostavljanja dodatnih šatora i grejalica i pravljenja puta do centra.\n„Ljubazno molim da ovaj zahtev uzmete u obzir sa oznakom hitno“, naveo je Borelj.\nOn je upozorio da istovremeno treba nastaviti raditi na uspostavljanju odgovarajućeg sistema upravljanja migracijama i azila širom zemlje, tako da se odgovornost pošteno podeli u celoj državi i da lokalne zajednice mogu održavati socijalnu koheziju.\n„Nije prihvatljivo da samo u Unsko-sanskom i Kantonu Sarajevo budu prihvatni centri“, naveo je Borelj.\nDodao je da će EU nastaviti pružati podršku, podsetivši da je od 2018. EU dala 89 miliona evra pomoći BiH za upravljanje migracijama, kao i da je doprinela značajnim iznosima pristupnim fondovima i drugim oblicima finansijske pomoći.\nPrema njegovim rečima, spreman je i novi paket za Bosnu i Hercegovinu u borbi protiv pandemije Covid-19 i za saniranje posledica na ekonomiju i društvo.\n„Stoga očekujem da Predsedništvo BiH preuzme svoje odgovornosti. Takodje računam na vaš angažman, kao predsedavajućeg Predsedništva BiH, u odlučnom napredovanju na putu integracija BiH u EU sa ciljem ispunjavanja 14 ključnih prioriteta iz Mišljenja Evropske komisije“, naveo je visoki zvaničnik EU u pismu predsedavajućem Predsedništva BiH Miloradu Dodiku.\nBosna i HercegovinamigrantiMilorad DodikŽozep Borel\nNovi zemljotres kod Petrinje magnitude 4,1


Formiran Vojvođanski preokret | Autonomija\nFormiran Vojvođanski preokret\nU koaliciji na pokrajinskom nivou LDP, SPO, SDU, Vojvođanska partija i Bogata Srbija\nLiberalno-demokratska partija (LDP), Srpski pokret obnove (SPO), Socijaldemokratska unija, Vojvođanska partija i Bogata Srbija nastupiće zajedno na pokrajinskim izborima na listi „Čedomir Jovanović-Vojvođanski preokret“, najavili su danas u Novom Sadu predstavnici tih stranaka.\nPotpredsednik LDP-a Dušan Mijić rekao je da je program ove koalicije sadržan u Deklaraciji „Vojvođanski preokret“, koju su potpisali brojni ugledni pojedinci a čija je suština da je Vojvodini potrebna nova politika.\nPotpredsednik SPO Žika Gojković izrazio je uverenje da će „Vojvođanski preokret“ biti veliki iznenađenje predstojećih pokrajinskih izbora.\nPredsednik Vojvođanske partije Aleksandar Odžić rekao je da je LDP prva „beogradska stranka“ koja se otvoreno zalaže za to da Vojvodina ima sudsku, zakonodavnu i izvršnu vlast, kao i definisane sopstvene prihode i imovinu.\nPoverenik Bogate Srbije za Vojvodinu Vitomir Vidović rekao je da se kroz program „Preokreta“ može ostvariti vizija ove stranke da domaći farmeri na jednom hektaru mogu da proizvedu vrednost od 10.000 evra a ne kao sada svega 700 evra.


Vesti online / Sport / Fudbal / Bivši kapiten Zvezde na meti Napolija\nBivši kapiten Zvezde na meti Napolija\nDobre igre Darka Lazovića u dresu Đenove odškrinuli su mu vrata Napolija. Kako pišu italijanski mediji, nekadašnji kapiten Zvezde mogao bi da se preseli podno Vezuva.\nDarko Lazović bi mogao da promeni dres ovog leta\nNavodno, cena Čačanina je pet miliona evra, što ne bi bio problem za tim iz Napulja. Dres trećeplasirane ekipe Serije A od prošlog leta nosi još jedan bivši fudbaler Crvene zvezde, Nikola Maksimović, koji je bio u drugom planu iako je doveden za 29 miliona evra iz Torina.\nLazović je bio na meti Lacija, ali su Rimljani doveli nekadašnjeg napadača Voždovca Adama Marušića, za šest miliona evra iz belgijskog Ostendea.\nFUDBAL Lazović na leto prelazi u Lacio\nFUDBAL Radovanović prebegao iz Kjeva u Đenovu\nFUDBAL Lazovićev volej na San Paolu za Đenovin bod s igračem manje (VIDEO)


Suočavanje s neuspesima: najbolji načini da ih prevaziđete - Skills\nSuočavanje s neuspesima: najbolji načini da ih prevaziđete\nNeuspesi: svi ih mrzimo. Šta više, ne želimo ni da ih pominjemo. Ponos nas može dovesti dotle da odbijamo da ih priznamo. A sujeverni ljudi bi radije izbegli i svaku pomisao na njih. Koji god da je razlog, ipak se čini da je ljudima prosto urođeno to da pred neuspesima zatvaraju oči.\nŠta je to zbog čega nastojimo da se što više distanciramo od neuspeha čim se prašina slegne? Ako zaista imamo želju da učimo i napredujemo, onda nam nema druge do da se sa neuspesima suočimo i analiziramo ih, pre nego što krenemo dalje.\nPostavljanje temelja uspeha\nNe možemo se posvetiti lekcijama iz uspešnosti, a da prethodno nismo detaljno proučili neuspeh. Ono što omogućava jedno, obezbeđuje i drugo.\nVaša uloga menadžera sastoji se i u tome da svom timu pomognete da postavi solidne temelje budućeg uspeha, sa korenima u detaljima sistema podrške. Tako, na primer, na sastancima strateškog planiranja mora da se razmatra definisanje pojedinačnih specifičnih aktivnosti zaposlenih kao i tome odgovarajući sistem podrške. Ako je za tim vrlo značajno da Jovan svoj deo posla obavi bez greške i na vreme, onda je jednako važno i to da tim obezbedi Jovanu za to neophodnu podršku .\nNažalost, iznenađujuće je koliko mali broj kompanija i menadžera uopšte obraća pažnju na važnost podrške. Mnogi o njoj razgovaraju, neki su čak spremni da je stave na dnevni red. Međutim, ono što razlikuje pobednike i gubitnike je upravo ono što se dešava kasnije. Vremenom, kompanije, organizacije i timovi koji propuste prilike – propadaju. Ukoliko organizacije sasvim ozbiljno shvate potrebu da detaljan plan rada kompletiraju i primenom sistema podrške, njihove šanse za uspeh dramatično rastu.\nŠta treba preduzeti kada inicijativa propadne? Sistem podrške vašeg tima može se svrstati u jednu od četiri kategorije koje su podjednako važne i skoro uvek međusobno zavisne. U kontekstu specifičnih strateških inicijativa, one mogu postati krajnje određene. Stoga, kad neka inicijativa propadne, morate se vratiti korak unazad i i analizirati sisteme podrške iz novog ugla..\nVeštine – Da bi mogli uspešno da rade, zaposleni moraju da poseduju znanje i sposobnosti. Suviše često se događa da se na stručnu obuku i usavršavanje misli tek nakon doživljenog neuspeha.\nOkruženje – Zaposlenima uspeh ide lakše od ruke ukoliko rade u odgovarajućem okruženju, tamo gde su im obezbeđena odgovarajuća sredstva, alati, prostor, resursi i društvneno-emotivna podrška. Ovaj aspekt pružanja podrške najbolje mogu da definišu sami zaposleni.\nMotivacija – Motivacija, koja je vrlo popularan sistem podrške, može se javiti u najrazličitijim formama. Međutim, ona može biti prezentovana u pozitivnom ili negativnom smislu, shodno čemu su i reakcije sasvim različite. Svaka osoba želi nešto drugo, a vešti menadžeri posvećuju vreme otkrivanju šta je to 'nešto' za svakog pojedinačno.\nSaradnja u timu – U poslovanju se ohrabruje timski rad zbog toga što pritisak koji vrše kolege jedni na druge može da podstakne odgovarajuće ponašanje isto koliko i društvena podrška, drugarstvo i sinergija. Ljudi često kažu da je glavni podsticaj njihovom angažovanju u timu to što ne žele da iznevere kolege. Povrh toga, pojedinačne uloge zahtevaju od zaposlenih da razumeju moguće uzroke i posledice svake od njihovih interakcija. Kao i kod pružanja drugih vrsta pomoći, mnogo je bolje prvo identifikovati stvari a tek posle se upuštati u akciju.\nUčiti iz neuspeha\nVrlo je važno shvatiti razloge neuspeha, bilo profesionalnog bilo ličnog, ali je još važnije izvući pouku iz takvog iskustva. Kada temeljno sagledamo svaki kiks koji se nam dogodio, najčešće ćemo videti da odgovarajući sistemi podrške nisu bili na vreme uspostavljeni.\nNajuspešnije kompanije su one koje odlično barataju detaljima. Tome nasuprot, koren neuspeha je u nedostatku planiranja. Bez obzira na to da li smo odlučili da učimo iz neuspeha ili iz uspeha, ostaje činjenica da prekretnica leži u podršci.


Grad Trebinje poništio postupak nabavke reflektora za stadion Police - Direkt Portal\n11.01.2021 11:57 fk leotar, reflektori, stadion police, Trebinje 0\nGrad Trebinje poništio je postupak javne nabavke za reflektore na stadionu Fudbalskog kluba "Leotar" u Policama, čija je predviđena vrijednost bila više od 940.000 maraka bez PDV-a. Grad je postupak javne nabavke poništio 30. decembra 2020. godine, bez preciznog obrazloženja zašto je to urađeno.\nU odjeljku u kome bi trebalo da stoji obrazloženje, navedeno je da su u pitanju "dokazivi razlozi koji su izvan kontrole ugovornog organa i koji se nisu mogli predvidjeti u vrijeme pokretanja postupka javne nabavke", što je dio prepisan iz Zakona o javnim nabavkama BiH. U obrazloženju, takođe, nije navedeno ni to da li se na tender javio neko od ponuđača.\nPodsjećamo, početkom septembra prošle godine u intervjuu za "Radio Trebinje" izvršni direktor Saveza opština i grada istočne Hercegovine Luka Petrović kazao je da je projekat uradio Ranko Skoko iz banjalučkog „Ars inženjeringa“, stručnjak za projektovanje rasvjete na ovoj vrsti objekata.\n„Dugo godina su prethodne generacije nastojale da realizuju ovaj projekat, ali očito, imale su važnije probleme, jer je stalno trebalo nadograđivati stadion u Policama", rekao je tada Luka Petrović.\nPrecizirao je da je riječ o skupom projektu te da je u planu postavljanje "četiri različita nosiva stuba, koja će činti cjelinu najmodernije led rasvjete po evropskim standardima".


Tadić: Srbija "osuđena“ na kredite | SerbianForum\nTadić: Srbija "osuđena“ na kredite\nDatum pokretanja 14.12.2010\n14. decembar 2010. | 15:56 | Izvor: FoNet, Beta, Tanjug\nBeograd -- Predsednik Srbije Boris Tadić ocenio je da nema razvoja infrastrukture bez novog zaduživanja, ali i istakao da država mora da vodi računa kako troši.\nTadić je rekao da u najskorijem periodu moraju da se završe infrastrukturni projekti i dodao da je Srbija izgubila šansu da dobije bespovratna sredstva Evropske unije za razvoj infrastrukture i da sada mora da uzima kredite od evropskih banaka.\n"Ti krediti su isplativi i moralno opravdani", podvukao je Tadić i dodao da nema razvoja infrastrukture bez novog zaduživanja.\nTadić je kazao da Srbija mora da završi projekat izgradnje autoputa i revitalizaciju železnice od Beograda do Bara, ocenivši da je to "istorijski projekat".\nPredsednik Srbije je kazao da lokalne samouprave u nerazvijenim područjima moraju da pokažu inicijativu i dodao da je nepovoljan pristup da država treba da reši sve probleme.\n"Država nije nepresušna kasa, država mora racionalno da se ponaša i ulaže u oblasti koje će biti isplative", kazao je Tadić i dodao da su u pojedinim opštinama investicije bile "politčke i nisu bile racionalne".\nZaloživši se za reformu administracije, Tadić je rekao da treba obezbediti racionalnu državu, odnosno da se "mora pažlivo analizirati i selektovati gde ide novac koji se opredeljuje".\nTadić je poručio da je najveći protivnik praktičnom pristupu koji daje rezultate uvreženo očekivanje građana da država sve treba da uradi sama.\n"Samoupravni socijalizam ne može biti odgovor u današnje vreme. Državna kasa nema nepresušne izvore i mora racionalno da se ponaša i da ulaže u oblasti u kojima će produktivnost da se podignu na najviši nivo", kazao je Tadić.\nPredsednik Srbije je naglasio da su nerazvijene opštine u središtu strateškog plana razvoja "Srbija 2020", koji podrazumeva institucionalne reforme, konkurentnost zemlje kada su u pitanju strane investicije, plan izgradnje infrastrukture, sagledavanje resursa države i lokalnih sredina i sprečavanje demografskog sloma.\nPrema njegovim rečima, današnji neravnomerni razvoj i zaostalost pojedinih opština posledica su nazadovanja u poslednjoj deceniji 20. veka, ali i neplanskog razvitka Srbije u vreme SFRJ.\nOpštine da se angažuju\nDemografija je najveći problem u razvoju Srbije, jer se mladi iseljavaju iz nerazvijenih područja, rekao je Tadić i pozvao lokalne samouprave da pokažu inicijativu u rešavanju problema. Tadić je poručio, u razgovoru s predsednicima nedovoljno razvijenih opština, da će država stvoriti infrastrukturne pretpostavke za ravnomerni razvoj, ali da lokalne samouprave same moraju da sagledaju sopstvene razvojne potencijale.


Spartak savladao Borac sa 2:0 – Vila As\nJuče su na stadionu Švajcarija snage odmerili ekipe FK Spartaka iz Subotice i FK Borca iz Banja Luke. Subotičani su slavili sa 2:0, a pokazali su dobru igru, da je bilo malo sportske sreće rezultat je mogao biti i veći.\nPublika je mogla da vidi dobar fudbal a u redovima Spartaka su između ostalih nastupile mlade nade Zlatković, Ćalasan, Tomović i Krmar kao i strana pojačanja Maikl, Apiah, Horan, Adjuru.\nBorac je nastupio u kombinovanom sastavu, a od prvog minuta na teren su istrčali: Asmir Avdukić, Aleksandar Kondić, Ognjen Petrović, Nemanja Vejnović, Nemanja Vidović, Nenad Kiso, Vladan Danilović, Živojin Mišić, Ognjen Škorić, Miloš Kukić i novajlija Gedeon Guzina, doskorašnji napadač Tekstilca iz Dervente koji trenira sa novim saigračima i uskoro će potpisati ugovor sa klubom.\nNije se dugo čekalo na prvi gol. Zlatiković je doneo prednost Spartaku u 19 minutu. Pokušali su igrači Borca da dođu do izjednačenja u prvom poluvremenu ali bez uspeha. U drugom poluvremenu, Spartak je nastavio sa napadima i već u 48 minutu je mogao i do vođstva od 2:0 da jedan od igrača Borca nije grudima odbranio svoj gol.\nKako je vreme prolazilo tako je opadao i tempo, sve do 75 minuta kada su Banjalučani pokušali da dođu do izjednačenja zaigravši otvorenije i agresivnije. Ovo su iskoristili Subotičani i Maikl je u 89 minutu postigao drugi gol za Spartak.\nEkipa Spartaka danas putuje za Suboticu, a već sledećeg vikenda će igrati protivu ekipe Voždovca u 1.kolu Super lige.\nŠto se tiče Borca ovo je bio treći poraz ekipe na pripremema a 15.jula će Banjalučani odigrati i četvrtu kontrolnu utakmicu sa prvoligaškom ekipom Grblja iz Crne Gore.


FSC™ : Nameštaj koji brine o prirodi - GIR\nŠta je FSC™?\nSavet za upravljanje šumama (FSC™) je nezavisna, nevladina, neprofitna organizacija koja promoviše odgovorno upravljanje svetskim šumama. Smatra se jednom od najvažnijih inicijativa za promovisanje odgovornog upravljanja šumama širom sveta. Poseban akcenat stavlja se na očuvanje prašuma.\nPokrenuta od strane grupa za zaštitu životne sredine 1993. godine, FSC™ rukovodi međunarodnim standardom za dobro upravljanje šumama i procesom praćenja i sertifikacije drvenog nameštaja i drugih proizvoda dobijenih iz tih šuma. FSC™ se bavi brojnim aspektima održivog šumarstva, uključujući ekološka pitanja, stare šume, plantaže, obnovu, biodiverzitet, prirodno stanište, prava autohtonog stanovništva i zdravo upravljanje šumama za proizvodnju drveta.\nFSC™ sertifikat za nameštaj je dobar pokazatelj da je nameštaj nezavisno procenjen i određen kao održiv ili ekološki prihvatljiv, ali šta to zapravo znači?\nFSC™ etiketa obezbeđuje sertifikaciju lanca između šume iz koje proizvod potiče i krajnjeg korisnika. Na primer, sa nameštajem od drveta, svaka od delatnosti koja je uključena u transformaciju drveta u komad nameštaja mora biti FSC™ sertifikovana da bi taj finalni komad nameštaja bio FSC™ sertifikovan:\nSertifikovani vlasnik šume,\nSertifikovani drvoseča i pilana,\nVeleprodaja sertifikovane drvne građe,\nSertifikovani trgovac drvetom,\nSertifikovani proizvođač nameštaja i\nSertifikovani prodavac nameštaja.\nKao kompanija koja se neprestano razvija, u našem poslovanju veoma je važno ekološko prihvatljivo razmišljanje. Od 2010. godine, GIR je FSC™ sertifikovan i ponosni smo na svoj doprinos održivom šumarstvu.\nGIR je započeo sa prelaskom na korišćenje FSC™ sertifikovanog drveta od 2010. godine. Od tada se udeo sertifikovanog drveta u našoj proizvodnji kontinuirano povećava. Proces dobijanja sertifikata izvršen je implementacijom, uvođenjem FSC™ standarda, izradom potrebnih dokumenata, a sve u cilju ispunjavanja zahteva složenih FSC™ standarda, koji su podložni promenama na globalnom nivou. Trenutno važeći spoljni akti, koji se odnose na GIR, su FSC-STD-40-004 V3-0 i FSC-STD-50-001 V2-0 standardi.


Izlozba Stari generalstab u Cvjeti Zuzoric – Nadlanu.com\nIzlozba Stari generalstab u Cvjeti Zuzoric\nBEOGRAD, 8. decembra 2010. (Beta) – Izložba "Stari Generalštab", na kojoj će biti prikazan postupak restauracije fasade objekta u ulici Kneza Miloša 33 u Beogradu, biće otvorena u četvrtak u Umetničkom paviljonu "Cvjeta Zuzorić" na Kalemegdanu.\nBEOGRAD, 8. decembra 2010. (Beta) – Izložba “Stari Generalštab”, na kojoj će biti prikazan postupak restauracije fasade objekta u ulici Kneza Miloša 33 u Beogradu, biće otvorena u četvrtak u Umetničkom paviljonu “Cvjeta Zuzorić” na Kalemegdanu.\nZgrade Generalštaba građene su od 1956. do 1965. godine, a urušene su 1999. godine tokom bombardovanja NATO-a. Radovi na zgradi Generalštaba u ulici Kneza Miloša 33, počeli su početkom ove godine.\nIzložbu će otvoriti ministar odbrane Srbije Dragan Šutanovac, a o specifičnostima izvedenih radova i značaju izložbe kojom se ovaj objekat približava najširoj javnosti govoriće predsednik Komisije u oblasti zaštite kulturnih dobara od izuzetnog značaja i dobara srpskog porekla u inostranstvu pri Ministarstvu kulture Srbije Marko Popović, pomoćnik direktora Zavoda za zaštitu spomenika kulture Beograda Aleksandra Fulgosi.\nAutori izložbe “Stari Generalštab” su arhitekte Tatjana Videnović i Svetlana Marković koje su i autori projekata restauracije fasada Generalštaba i “Sale ratnika” i vršioci konzervatorskog nadzora tokom radova.


Previranja u SPD - Radio Forum - Sendungen - Funkhaus Europa\nSie befinden sich hier: WDR.de Funkhaus Europa Sendungen Previranja u SPD\nRadio Forum Previranja u SPD\nSteinbr�ck kandidat za kancelara, Beck najavio povlačenje\nGodinu dana pred izbore za savezni parlament neočekivano je obelodanjeno da će kandidat SPD-a za kancelara biti bivši šef vlade Severne Rajne-Vestfalije i bivši savezni ministar finansija Peer Steinbr�ck. Istovremeno je u Majncu šef vlade Rajnland-Pfalca Kurt Beck najavio da će se povući sa funkcije početkom sledeće godine.\n"Mi želimo da ova vlada ode i da umesto nje dodje socijaldemokratsko-zelena vlada", rekao je danas popodne na iznenada sazvanoj konferenciji za štampu u sedištu SPD-a u Berlinu Peer Steinbr�ck, ne ostavljajući mesta nagadjanjima. Prethodno su mediji objavili da nekadašnji ministar inostranih poslova i kandidat za kancelara na prošlim saveznim izborima Frank-Walter Steinmeier ne želi više da bude u prvom redu predizborne kampanje. U ponedeljak će šef SPD Sigmar Gabriel na vanrednom sastanku predsedništva SPD i zvanično predložiti Steinbr�cka kao kandidata za kancelara, kongres stranke početkom decembra bi potom trebalo da ozvaniči kandidaturu.\nU skladu sa današnjim Gabrielovim rečima da "u SPD nije nikad dosadno", u Majncu je obelodanjeno da je Kurt Beck odlučio da preduhitri zlu političku sudbinu. Jer, njegov ugled je počeo da se krnji posle afere sa bankrotstvom N�rnburgringa, a CDU-opozicija već je počela da razmišlja o mogućnosti da pokrene proceduru smanjivanja Becka u pokrajinskom parlamentu. U toj situaciji, umesto da čeka nepovoljni razvoj, Beck koji je na mestu šefa vlade 18 godina, duže nego bilo koji drugi pokrajinski premijer, najavio je povlačenje već početkom 2013. O svemu bi javnost večeras posle sastanka partijskog rukovodstva javnost trebalo da obavesti i Beck lično. Na položaju bi trebalo da ga zameni Malu Dreyer, koja je u njegovom kabinetu već 10 godina ministarka za socijalnu politiku i rad, i koja je, prema oceni kolega, u Rajnland-Pfalcu popularna isto kao i besplatno pivo medju odraslima i skraćeni časovi medju djacima.\nSteinbr�ck pak nije tako omiljen, unutar stranke je čak njegova kandidatura i sporna, jer mu SPD-levica prebacuje da zastupa previše konzervativne pozicije, čak da je socijaldemokrata samo po partijskoj knjižici. No, čak i kritičari mu ne spore da ima harizmu, stručno znanje, retoričko umeće i humor. Kancelarka Merkel nema preferencija kada je reč o protivkandidatu, saopštio je njen portparol. Dodao je da ona u kampanju želi da udje sa uspešnim bilansom proteklog mandata i ponudi uverljiv koncept za budućnost. Vodja Zelenih J�rgen Trittin smatra da je današnja vest o Steinbr�cku "dobra za SPD i loša za kancelarku", jer pokazuje da SPD zaista želi da se bori za pobedu na izborima, a ne za veliku koaliciju.\nDok unutar stranke kritičari Steinbr�cku prebacuju da se više bori za sebe, nego za promenu politike, a komentator "Zeita" smatra da on nema šansi protiv Angele Merkel, stručnjaci stvar vide diferenciranije. Politikolog Gero Neugebauer smatra da je Steinbr�ck najopasniji protivnik Angele Merkel, jer je najbolje u stanju da pridobije birače na političkom centru. Gerd Langguth, biograf kancelarke Merkel, zaoštrenije smatra da je Steinbr�ck "najbolji kandidat za krivolov medju CDU-biračima".\nIstraživanja javnog mnjenja s početka meseca pokazuju da Steinbr�ck znatno zaostaje za kancelarkom kada je reč o pitanju koga bi gradjani radije imali za kancelara, ali da tu bolje stoji od svojih partijskih kolega. To znači, podsećaju komentatori, da Steinbr�ck ima da vodi borbu na više koloseka, odnosno da mora da uveri i birače i sve struje u sopstvenoj stranci da upravo on jeste pravi kandidat. Svakako znajući za to, Steinbr�ck je najavio da želi da se angažuje sa 200 odsto snage koja će mu itekako trebati u predizbornoj kampanji stranke koja još nije uspela da preboli težak poraz na prošlim izborima kada je dobila samo 23 odsto glasova.


ErazmusPlus > Akreditacija – Evropski Volonterski Servis\nOrganizacija/institucija iz Srbije koja je žella pre 2018. godine da šalje mlade iz Srbije, ugosti volontera i da učestvuje na volonterskim projektima u okviru programa Erazmus+, morala je biti akreditovana za to. Osnovna ideja je bila da se na ovaj način obezbedi da svi volonterski projekti budu podjednako kvalitetni i da organizacije koje su slale i primale volontere poštuju standarde kvaliteta koji su bili propisani u EVS Povelji.\nAkreditacija organizacija se odvijala pod okriljem SALTO resursnih centara; za organizacije, KzM i institucije iz Srbije je nadležan je bio SALTO SEE – SALTO Resursni centar za Jugoistočnu Evropu, koji se nalazi u Ljubljani. Proceduru akreditacije, kao i prijavni formular, mogli ste pronaći na prezentaciji SALTO SEE Resursnog centra. Iako je tokom 2016. godine Srbije ušla u proces pripremnih mera za punopravno učešće u Erazmus+ programu, prijavni formular za akreditaciju je bilo potrebno popuniti na engleskom jeziku.\nBazu svih akreditovanih organizacija ste mogli pronaći u EVS bazi podataka.\nU Srbiji je od 2013. do 2018. postojalo preko 40 organizacija i institucija koje su imale akreditaciju za volonterske projekte i koje su mogle da sarađuju sa preko 5.000 organizacija i institucija iz programskih zemalja. Organizacijama kojima EVS akrediacija traje nakon 2018. godine omogućeno je učešće u programu Evropske snage solidarnosti (European Solidarity Corps), a po isteku EVS akreditacije neophodno je podneti zahtev za Oznaku kvaliteta u okviru programa Evropske snage solidarnosti. Više informacija o aktuelnom procesu akreditacije možete pronaći na linku ovde.\nProces akreditacije je bio besplatan!\nNije postoji rok za predaju aplikacije za akreditaciju za volonterske projekte. Od momenta predaje prijavnog formulara proces akreditacije u proseku je trajao sedam nedelja.\nDobijena akreditacija je mogla važiti za čitav period trajanja programa Erazmus+ ili za kraći period, a u zavisnosti od toga šta je organizacija/institucija navela u svom prijavnom formularu, ali i od rezultata periodičnih kontrola koje su se sprovodile kako bi se proverilo da li prethodno akreditovane organizacije/institucije još uvek ispunjavaju zahtevane standarde kvaliteta.\nPoslednje modifikovano: October 25, 2018


HomePolitikaPoslanici Skupštine Srbije žale zbog presude Mladiću u Hagu\n09/06/2021Redakcija BALKAN TVPolitika, Vesti0\nPoslanici vladajuće većine u Skupštini Srbije više puta su danas ponovili da je jučerašnja presuda Ratku Mladiću „skandalozna“ i da je sud u Hagu „antisrpski“.\nPoslanik Srpske napredne stranke Đorđe Dabić rekao je da je juče bio „posebno težak dan za srpski narod“\n„Sramna presuda generalu Mladiću je samo dokaz da je Haški tribunal jedan politički sud koji je stvoren da izvrši reviziju istorije i da srpski narod optuži da je vršio zločine, dok su svi drugi oslobođeni„, rekao je Dabić.\n„Dvadeset hiljada mladića dalo je život u temelje Republike Srpske, a njihov predvodnik je bio general Ratko Mladić, zato smo svi danas i juče bili i te kako tužni„, rekao je Dabić.\nI Lider jedinstvene Srbije Dragan Marković naveo je ko je sve oslobođen u haškom sudu u kojem, kako je rekao, „poslednjih osam godina nije postojala pravda kad je Srbija u pitanju“.\n„Jučerašnja presuda Ratku Mladiću govori da se sudi samo Srbima u Hagu i takva presuda se očekivala, jer je to politički sud, a ne sud pravde, a svi ti koji su nekada bili sudije, sada su advokati i brane kosovske Albance„, rekao je Marković.\nŠef poslaničke grupe Socijalističke partije Srbije, Đorđe Milićević, veći deo svog govora takođe je posvetio Mladiću, rekavši da je „presuda sramna“.\n„Juče je bio jedan od najbolnijih dana, Mladić je osuđen, a njegov greh je bio samo što je branio svoj narod„, ocenio je Milićević i pitao „znaju li sudije šta je pravo i šta je genocid“.\nNarednih dana nestabilno i veoma toplo, uz kišu


Dominacija električnih kola i malih terenskih vozila na salonu u Frankfurtu\nBeta 12. septembra 2017. 17:50\nNa medjunarodnom salonu automobila u Frankfurtu proizvodjači su predstavili vozila s niskom emisijom i tehnološke strategije za koje se nadaju da će im doneti profit narednih godina kada se očekuju dubinske promene u auto industriji.\nNemački Folksvagen izložio je revidiranu verziju svog električnog terenskog vozila „ID Crozz“ pošto je juče saopštio da će do 2030. godine ponuditi električne ili hibridne verzije svih svojih 300 modela i da će do 2025. godine ponuditi 80 novih električnih automobila. Kompanija planira da uloži 20 milijardi evra u unapredjenje postrojenja, izgradnju dve nove platforme za električna vozila i za obuku radnika.\nFolksvagen je naveo da bi, zavisno od razvoja na tržištu, u 2025. godini mogao da proda tri miliona čisto električnih vozila.\nDajmlerov „Mercedes-benc“ predstavio je danas u Frankfurtu električno vozilo u okviru svog brenda „EQA“, sa dva električna motora koji mogu da postižu različite performanse tokom vožnje, zavisno od načina vožnje koji vozač izabere.\nBe-Em-Ve (BMW) je izložio električno vozilo „i Vision Dynamics“, koje će se pridružiti njegovim modelima „i3“ i „i8“, i koje može da razvije brzinu do 200 kilometara na čas i da postigne ubrzanje do 100 kilometara na čas za svega četiri sekunde.\nProizvodjači su u Frankfurtu izložili i mala terenska vozila (SUV), medju kojima su Folksvagenov „T-roc“, „SEAT Arona“, jaguarov „E-pace“, „Kia stonic“, „Citroen C3 Aircross“ i Škodin „Karoq“.\nNa frankfurtskom salonu automobila ove godine ne učestvuju Fiat, Džip (Jeep), Alfa romeo, Pežo, DS, Nisan, Volvo i Infiniti.\nIako se postojeći električni modeli ne prodaju u velikim količinama, izmedju ostalog i zbog njihovih visokih cena, proizvodjači automobila ulažu veliki novac u razvoj i poboljšanje električnih automobila kako bi zadovoljili sve oštrije propise vlada koji imaju za cilj smanjenje zagadjenja.\nAnalitičari smatraju da bi njihova prodaja mogla da se poboljša kada baterije postanu bolje, a cene automobila padnu.\nČisto električni automobili, koji rade samo na baterije, činili su u 0,57 odsto svetske proizvodnje u 2016. godini, a u 2017. godini će dostići 0,86 odsto, navode istraživači kompanije IHS Markit.\nFrancuska i Velika Britanija objavile su u julu da će do 2040. godine prestati sa prodajom benzinaca i dizelaša, u sklopu napora za smanjenje zagadjenosti vazduha i emisije ugljenika koja doprinosi globalnom zagrevanju.\nKina je u nedelju objavila da radi na rokovima za prestanak proizvodnje i prodaje automobila s tradicionalnim motorima i da će promovisati razvoj električne tehnologije.


Kako Hodžaj i Pacoli vide inicijativu Vučića za KiM\nAktuelni kosovski političari podržali su poziv predsednika Srbije Aleksandra Vučića političkoj eliti Srbije za pokretanje unutrašnjeg dijaloga o rešenju pitanja KiM, tumačeći to kao unošenje "novog duha realizma" o kosovskom pitanju, dok su analitičari još uvek skeptični prema toj inicijativi.\nNa Kosovu jača islamski ekstremizam\nNa Kosovu jača pretnja od islamskog ekstremizma, koji delimično finansiraju strane organizacije koje propagiraju ekstremne ideologije, navodi Stejt department.\nSpecijalizovana veća negiraju sastanke sa Vučićem\nZvaničnici Specijalizovanih veća Kosova negirali su da su sastali sa Aleksandrom Vučićem, nakon medijskih navoda da je prištinski oficir za vezu u Beogradu Valjdet Sadiku izrazio zabrinutost zbog pojačane aktivnosti veća u Srbiji i njihovih sastanaka sa srpskim zvaničnicima.\nTanjug, Bota sot\nŠta je cilj unutrašnjeg dijaloga za Kosovo?\nUnutrašnji dijalog o Kosovu najavljen za jesen neće za rezultat imati priznanje nezavisnosti, kaže za B92 predsednik Odbora za KiM Milovan Drecun.\nO nastavku dijaloga treba da odluči kosovska skupština\nO formatu dijaloga u Briselu, nastavljenom na nivou predsednika, treba da odluči kosovska skupština, prenose prištinski mediji, navodeći mišljena analitičara, koji ističu da je kosovski predsednik Hašim Tači jednostranom odlukom o susretu sa Aleksandrom Vučićem, prekršio Ustav Kosova.\nZeri: Opasno uključiti Srpsku listu u kosovsku vladu\nKosovo je na jednoj od ključnih raskrsnica u istoriji pošto se formiranje nove vlade ispostavilo kao ozbiljan izazov, piše danas prištinski list Zeri.\n"Zbog titoizma i Miloševića ostali smo bez KiM"\n"Za rešenje problema Kosova nisu spremni vlast i narod, a ni ranije nisu bili", kazao je bivši ambasador Srbije u SAD Milan St. Protić.\n’’Tači je sam u novom plesu sa Vučićem’’\n"Pregovori Hašima Tačija sa Aleksandrom Vučićem su protiv interesa Kosova, jer je on sebi naložio da ih vodi na zaista autokratski način", piše urednik švajcarskog dnevnika Tages Ancajger i saradnik portala Priština insajt Enver Robeli.\nPune plate i za bivše poslanike\nPoslanici u prošlom skupštinskom sazivu koji, nakon izbora, neće više biti u ovom telu, nastaviće sa primanjem pune plate i narednih 12 meseci.\n“Srpska lista ne može da ima predsednika skupštine”\nPredstavnici glavnih albanskih političkih stranaka u Prištini izjavili su da ne podržavaju zahtev "Srpske liste" da njen predstavnik bude predsednik kosovske skupštine, kao jedan od uslova za ulazak i podršku budućoj kosovskoj vladi.\nAljbin Kurti najviše pojedničnih glasova na izborima\nRSE: Kačanik - džihadistička prestonica Evrope\nNakon što je potvrđeno da je u redovima Islamske države poginuo džihadista Lavdrim Muhadžeri iz Kačanika, na Kosovu i Metohiji, "Radio Slobodna Evropa" ovaj grad opisuje kao "džihadističku prestonicu Evrope", iz koje je, kako navode, mnogo mladih u redovima ID, od kojih se većina njih neće vratiti.\nBečki "Kurir": Neizvesna budućnost Kosova\nI pored mnogo investiranog novca i energije međunarodne zajednice, Kosovo je i dalje najsiromašnije u Evropi, cveta trgovina narkoticima, jer legalno nema šta drugo da izvozi osim starog metala i nekih namirnica, a mladi vide perspektivu samo u inostranstvu, ističe bečki dnevnik Kurir.\nKosovo: Dug put do nove vlade\nNakon 91% prebrojanih glasova od strane Centralne izborne komisije (CIK) Kosova, koalicija koju čine Demokratska partija Kosova, Alijansa za budućnost Kosova i Inicijativa za Kosovo zajedno sa još deset drugih stranaka, osvojila je 34,6% odsto glasova.\n"Izbor Haradinaja bi zakomplikovao odnose sa Beogradom"\nBuduće vlasti u Prištini očekuju težak posao u borbi protiv korupcije i moguće optužnice protiv ratnih vođa OVK, napominju zapadni mediji u prvim reagovanjima na preliminarne rezultate parlamentarnih izbora na Kosovu, uz ocenu da bi izbor Ramuša Haradinaja za premijera zakomplikovalo odnose sa Beogradom.\n’’Izbori u tamnom vilajetu’’\nSa Srbijom je gotovo, ujedinićemo Mitrovicu, napravićemo etničku Albaniju, čuvajte se, Srbi, pokazaćemo dokle su naše granice – govore proteklih mesec dana političari iz Prištine. Ova kanonada pretnji i ratne retorike deo je institucionalnog duha, ekonomske propasti, uspostavljanja etnokratije i potrebe da se, uoči izbora, zaštiti jedan neodrživi sistem, piše za Politiku Živojin Rakočević.\nID preti Balkanu: Nismo vas zaboravili, preokupirani smo\nU poslednjem izdanju magazina ekstremističke grupe Islamska država "Rumijah" za Balkan, objavljene su najnovije terorističke pretnje zemljama Balkana.\nDijalog o Kosovu – priprema za "nešto"?\nDeo inauguracionog govora Aleksandra Vučića u kome je izrazio potrebu da se pokrene "unutrašnji dijalog o Kosovu" naišao je na veliku pažnju javnosti. Iako nisu poznati nikakvi detalji, to nije sprečilo brojna tumačenja, piše Dojče vele.\nD. Jablanović: Propaganda u kampanji\n"Niko nije repetirao pištolj na aktiviste stranke (Srpske, prim. red), to je najobičnija propaganda i napravljen scenario za predizbornu kampanju” saopšteno je iz kabineta gradonačelnika Leposavića Dragana Jablanovića.\nSputnjik: “Veliki brat“ odlučio, dve vlade OVK na Balkanu\nLjubav" između SAD i OVK učvrstio je zajednički interes, pa se posle 18 godina može reći da je ušla u zrelu fazu, piše Sputnjik.\nCIK traži pomoć OEBS-a za organizovanje izbora na severu\nCentralna izborna komisija (CIK) zatražila je od misije OEBS tehničku pomoć za organizovanje parlamentarnih izbora na severu Kosova.\nDW: Svedoci zločina OVK žive u opasnosti\nSvedoci zločina bivše OVK na Kosovu žive u opasnosti, piše Noje cirher cajtung, a prenosi Dojče vele.\nIzbori: Šta su srpski interesi i ko su "plaćenici"\nNa vanrednim parlamentarnim izborma na Kosovu, zakazanim za 11. jun, kosovski Srbi izaći će s više lista, tačnije čak šest. Zvanični Beograd podržava samo Srpsku listu, dok za ostale izabrani predsednik Aleksandar Vučić tvrdi da su pod kontrolom kosovskih lidera i stranih ambasada.\nNemačka upozorava na uticaj Saudijske Arabije na Kosovu\nMisionarske grupe iz Saudijske Arabije šire ultrakonzervativni vehabizam na Kosovu, upozorila je nemačka vlada i dodala da je na Balkanu primetan uticaj drugih Zalivskih zemalja i Turske.\nNa biračkom spisku Kosova se nalazi 1,9 miliona imena birača, iako Kosovo ima samo 1,7 miliona stanovnika, piše danas prištinski dnevnik Zeri, pozivajući se na podatke Centralne izborne komisije u Prištini.\nAnalitičari smatraju da je najava SAD da na Kosovo pošalju dodatnih 130 vojnika kao podršku Kforu i NATO poruka "ratnohuškačkim" političarima u regionu.\nSamo deset dana za kampanju\nNa Kosovu je počela da se zahuktava predizborna kampanja za prevremene parlamentarne izbore 11. juna, iako ona zvanično počinje 31. maja i traje samo 10 dana.\nB92, Info ks\nInsajder: Povod za bombardovanje SRJ fabrikovan?\nSrbija će se obratiti UN zbog izjava bivšeg šefa misije OEBS na Kosovu Vilijema Vokera da radi na projektu stvaranja "velike Albanije". Tadašnji američki diplomata je ključna ličnost u kreiranju izveštaja o događajima u selu Račak, što je bio neposredan povod za bombardovanje tadašnje SRJ, prenoesi Insajder.\nSrbija nastavlja gonjenje Haradinaja


Konte otpao, osvajač "Boginje" menja Alegrija? - Sportske.net\nKonte otpao, osvajač "Boginje" menja Alegrija?\nNa Apeninima nam sledi prava trenerska vrteška na klupama najvećih timova.\n"Kun" glasno: "Ni Mesi ni Ronaldo za Zlatnu loptu!"Tri ponude za Pogbu, svi nude i kusur u vidu velikih imena, šta se ne sviđa Junajtedu?Bomba sa Ostrva, na pomolu trampa između Junajteda i Juventusa!Bavarci se ne šale, poslata ponuda na Apenine."Građanski rat" u Juventusu oko Alegrija!\nIzgleda da je samo Karlu Anćelotiju sigurna klupa u Napulju u novoj sezoni Serije A. Juventus, Inter, Milan i Roma će najverovatnije promeniti svoje stručnjake.\nSezona na Apeninima bi trebala da dobije na svom kvalitetu, ali i interesovanju ukoliko se ostvari povratak Kontea. Harizmatični bivši trener "Stare dame" i Čelsija je veoma blizu trenerske klupe Intera, omraženog rivala Juventusa.\nI u redovima šampiona je nesigurno, već smo pisali da se vodi pravi rat da li vratiti Kontea, ali izgleda da će Anjelijva reč ipak da presudi.\nTako da po pisanju Tutosporta, ukoliko dođe do smene Alegrija, njegov naslednik bi trebao biti Didije Dešam.\nFrancuz je vodio "Staru damu" posle Kalćopolija u Seriji B i uspeo da ih za samo godinu dana vrati u elitni rang italijanskog fudbala, ali je Francuz po osvajanju trofeja u Seriji B napustio Torino.\nOd 2012. godine je prvi čovek reprezentacije Francuske sa kojima je ubedljivo osvojio minulo Svetsko prvenstvo u Rusiji.


AU MILO, SRAM TE BILO: Đukanović: Srbi nisu Srbi, nego… | Afera\nAU MILO, SRAM TE BILO: Đukanović: Srbi nisu Srbi, nego…\n13. децембра 2017. Srećko Milovanović 0 Comments\nSrbi u Crnoj Gori su se našli u čudu nakon tvrdnje predsednika Demokratske partije socijalista Mila Đukanovića da su crnogorski Srbi produkt „političkih procesa“ iz devedesetih godina prošlog veka i da se nikako ne mogu smatrati dijasporom, kakav god nacionalni ili verski identitet imali.\n„Srbi u Crnoj Gori ne mogu biti tretirani kao dijaspora i to ne zato što su većina njih postali Srbi u političkim procesima devedesetih, nego prvenstveno zbog toga što su i oni i svi njihovi preci rođeni u Crnoj Gori“, rekao je Đukanović za „Pobjedu“.\nNaravno, većina Srba u Crnoj Gori zatečeni su saznanjem da su postali Srbi prije samo nekih dvadesetak godina, a mnogi se takođe pitaju otkud to da se u 21. veku osećaju kao građani drugog reda i to upravo u zemlji u kojoj su po priznanju Đukanovića starosedeoci.\nKomentarišući najnoviji stav prvog čoveka DPS-a povodom srpskog pitanja u Crnoj Gori, istoričar Aleksandar Stamatović za Sputnjik kaže da Đukanovićeva izjava predstavlja „samo deo već prepoznatljivog miljea političkog i državno-identitetskog projekta, koji je počeo od njegovog razlaza sa Slobodanom Miloševićem 1996. godine“, kada je on, kako Stamatović dodaje, „izvesno vrbovan od strane Sjedinjenih Američkih Država da razbije Saveznu Republiku Jugoslaviju“.\n„Radi se zapravo o kontratezi, gde treba stvoriti potpuno novi crnogorski identitet, koji je oličen u povezanosti identiteta — crnogorska država, crnogorski jezik i crnogorska crkva. Pritom se ide korak dalje u unifikaciji tog identiteta, koji je zasnovan na koncepciji antičkog Rima, to jest civis romanusa (rimskog građanina), gde je Rimljanin bio svako ko je građanin Rima. U širem kontekstu, to se sada radi i u Crnoj Gori, jer svako ko je državljanin Crne Gore, bio on Srbin, nacionalni Crnogorac, Albanac, musliman, ili Hrvat, on je dakle — Crnogorac“, kaže Stamatović.\nDa se radi o klasičnoj zameni teza govori i činjenica da je crnogorska nacija, prema viđenju našeg sagovornika, u suštini „veštački stvorena od strane komunista posle pobjede u ratu 1945. godine“, pri čemu se, kako kaže, zapravo radilo o „istom modelu kakav je upotrijebljen u Sovjetskom Savezu od strane boljševika, tj. razbijanja ruskog naroda i ruskog etničko-nacionalnog identiteta, na ruski, bjeloruski i ukrajinski“.\n„Jugoslovenski komunisti u tom smislu nisu ništa novo izmislili. Kasnije kombinacijom dekreta i nametanja crnogorskog identiteta represijom, crnogorski identitet je usađivan na svaki mogući način van srpskog i on je završnu fazu dobio u Đukanovićevo vreme. Dakle, radi se o jednom procesu koji ne traje poslednjih 10, 15 ili 20 godina i koji se može samo vezati za Đukanovića. To je proces koji je započet 1945. godine, on traje decenijama, a ova Đukanovićeva era predstavlja nekakav krov ili završnicu razbijanja tog srpskog nacionalnog identiteta u Crnoj Gori“, kaže Stamatović.\nKako objašnjava naš sagovornik, u Crnoj Gori pored tradicionalnog srpskog, pravoslavnog i nadasve pravoslavno-slovenskog identiteta, sada treba napraviti novi, koji je suštinski „antisrpski, rimokatolički i globalno latinično-zapadnjački“ identitet.\n← Crnogorci se potukli zbog Lepe Brene!\nMladić prerezao vene na koncertu Amadues benda! →\nŠOKANTNO SVEDOČENJE SRPSKOG DIPLOMATE: Šta mu je direktor CIA rekao o Naseru Oriću, o JEZIVOJ PORUCI ambasadora SAD upućenoj Srbiji u maju 1993, o Albancu koji je LOMIO KRST na srpskoj crkvi…\n4. децембра 2018. Srećko Milovanović 0\nUkrajinske sankcije za srpske političare koji su bili na Krimu\nUGROŽENA BEZBEDNOST PREDSEDNIKA: Priština zabranila Vučićevu posetu Banjama!\n9. септембра 2018. Srećko Milovanović 0


Đorđevićev klub izazvao haos u Italiji, zbog njega neće da organizuju Evropsko prvenstvo - MaxBet Sport\nĐorđevićev klub izazvao haos u Italiji, zbog njega neće da organizuju Evropsko prvenstvo\nKošarkaški klub Virtus je izazvao pravi haos u Italiji zbog odluke da se sledeće sezone takmiči u Evrokupu. Klub iz Bolonje, na čijoj klupi sedi selektor Srbije Aleksandar Đorđević, prihvatio je pozivnicu za učešće u tom takmičenju, samo nekoliko nedelja pošto je osvojio Ligu šampiona koju organizuje FIBA.\nKvota u MaxBetu na pobedu Crvene zvezde protiv Partizana u prvom meču finala Superlige Srbije je 1.33.\nZbog rata koji vode FIBA i Evroliga oko organizacija klupskih kontinentalnih takmičenja, a u kojem vodi organizacija Đordija Bertomeua koja privlači mnogo atraktivnije klubove, Košarkaški savez Italije se “našao u nebranom grožđu”. Predsednik tog Saveza Đani Petrući je izjavio da je postiđen zbog odluke Virtusa i najavio je da će Italija povući kandidaturu za organizaciju predstojećeg Evropskog prvenstva 2021. godine.\n– Razočaran sam, osećam se kao da me je Virtus izdao. Odlukom da prekrše ugovor sa FIBA i zaigraju u Evrokupu, lupili su šamar i Svetskoj košarkaškoj organizaciji, ali i našem savezu. Pre godinu dana ne bi uopšte učestvovali u kontinentalnim takmičenjima da nisu uz našu pomoć dobili specijalnu pozivnicu za Ligu šampiona. Pre dva meseca, uoči završnog turnira u Antverpu, kada se još nije znalo da će Virtus osvojiti trofej, dobio je novu specijalnu pozivnicu koju je prihvatio – kazao je Petrući.\nU Belgiji je tim iz Bolonje osvojio trofej.\n– Pored trofeja su dobili i novčanu nagradu od 1.000.000 evra. Iako su potpisali ugovor sa FIBA i prihvatili da ostanu u tom takmičenju, rešili su da iskoriste novac od nagrade i da se takmiče u Evrokupu. Njihova odluka je jako loša za sliku KS Italije, obrukali su nas u čitavom košarkaškom svetu. Zapravo, sada smo prinuđeni da sazovemo hitan sastanak, kako bi sledeće nedelje razgovarali o povlačenju kandidature za organizaciju Evropskog prvenstva – istakao je Petrući.\nPored Italije, kandidaturu za organizaciju Evropskog prvenstva su predali još i Češka, Estonija, Gruzija, Nemačka, Mađarska i Slovenija. FIBA će u julu ove godine odlučiti kome će dodeliti organizaciju, kao i to da li će čitav turnir organizovati jedna država ili će kao na prethodnom svakoj grupi biti domaćin druga nacija.\nTagovi:Aleksandar ĐorđevićĐani PetrućiĐordi BertomeuKK Virtus BolonjaTop3


Za energetsku sanaciju kuća prihvaćeno 114 prijava građana - JuGmedia\nGradski energetski menadžer Pirota Bojan Ivković izjavio je da je na konkurs Gradske uprave za dodelu bespovratnih sredstava za energetsku sanaciju kuća u gradu stiglo 137 prijava od kojih je 114 prihvaćeno a 23 su odbačene.\n“Objavljena je preliminarna rang lista za tri mere energetske sanacije kuća u gradu. Za zamenu stolarije prihvaćeno je 87 prijava , za zamenu kotlova 24 a za solarne kolektore za toplu vodu prihvaćene su tri prijave građana”, rekao je Ivković, dodajući je bilo veliko interesovanje građana za ovaj konkurs.\nPrema njegovim rečima, najveći deo odbačenih prijava je odbijen jer su se odnosile na stanove a ne porodične kuće. Rok za prigovore je osam dana od objavljivanja preliminarne rang liste na sajtu grada.\nIvković, uz podsećanje da je uslov za konkurs bio da su kuće legalizovane, da su plaćeni porezi i da se u njima živi, dodao da će posle prigovora Komisija obići vlasnike kuća koji su podneli prijave i potom se očekuje i donošenje konačnih rešenja i potpisivanje ugovora.\n“Gradsko veće, posle prigovora i obilaska komisije, donosi konačnu odluku, potom sledi potpisivanje ugovora, tako da očekujemo da realizacija ovih mera počne krajem oktobra”, rekao je Ivković, dodajući da je Pirot po broju prijava za ovu energetsku meru u samom vrhu gradova u Srbiji.\nZa sanaciju kuća Grad Pirot je izdvojio pet miliona, koliko je izdvojilo i Ministarstvo energetike i rudarstva.\n“Za ove tri mere izdavajamo do 50 posto od vrednosti radova. Maksimalni iznos koji odobravamo za zamenu stolarije je 100.000 dinara, za zamenu kotlova 85.000 a za solarne kolektore 120.000 dinara”, rekao je Ivković.


Vučić: Nisam prihvatio predloge Kvinte i Evropske unije iako bi se ROSA povukla - JUGPRESS\nVučić: Nisam prihvatio predloge Kvinte i Evropske unije iako bi se ROSA povukla\nNjihovo je da nude i pokušavaju nešto, a naše je da izaberemo i odgovorimo. Ja sam rekao NE, izjavio je Vučić posle sednice Saveta za nacionalnu bezbednost.\nOn je novinarima rekao da je odbio predlog zemalja Kvinte i Evropske unije kako bi trebalo da izgleda kompromisno rešenje za aktuelnu situaciju na severu Kosova, jer je “sit politike svršenog čina”.\nMožda neće nikad da se povuku. Sve to može, ali na silu, bez pristanka Srbije. Nema pristanka Srbije za nasilničku politiku, poručio je on.\nVučić je rekao kako radi sve što može da uradi, ali neće da prihvati zahtev “onih koji su sve dogovarali sa Prištinom” i ukazuje da će se “kriza nekako rešiti, ali bez ponižavanja Srbije i pristankom na kriminalne akcije Prištine”.\nRazgovaraćemo nekako, sigurno je da će Srbi čuvati mir, a za druge ne nam. Da pristanemo ta vrstu igre, pa sledeći put upadnu na Valač, kontrolnu zgradu na Gazivodama, pa onda dođe neki predstavnik EU kod mene i kažu -“‘ajmo kompris”, ilustrovao je Vučić.\nOn je naglasio kako će Srbija nastaviti da insistira na očuvanju mira, stabilnosti i da neće prihvatiti ugrožavanje sigurnosti srpskog stanovništa na Kosovu.\n“Ostavićemo vam PR, KM, ali kad dolazi neki iz BG, stavićemo vam neki stiker i probne table – nije to pitanje, već primena Briselskog sporazuma”, naveo je Vučić, objašnjavajući novinarima posle sednice Saveta.\nPrema njegovim rečima, Savet je zatražio povlačenje svih trupa sa severa Kosova, povratak na pređašnje stanje, pa da se tek nakon toga ide u Brisel na razgovore o svemu.\nVučić je rekao da je Savet ocenio kao “neprimerene” izjave u kojima se Beograd i Priština izjednačavaju i krivica prebacuje na obe strane.\nSrbija je spremna da nastavi dijalog, ali neće prihvatati nametanje jednostranih odluka Prištine i da nečija kriminalna akcija dobija legitimizaciju. Da dobijate pečat Srbije na to – nećete, poručio je Vučić.\nTražimo od EU da odgovori da li i dalje postoji Briselski sporazum, pozivamo EU, Veliku Britaniju i SAD da utiču na Prištinu da ukinu presudu Ivanu Todosijeviću, jer to smatramo sledećim mogućim razlogom za veliku krizu, rekao je Vučić.\n“Sećate se slučaja voz? Tu nije bilo ni topova, tenkova, već oslikani srpski manastiri. Zamislite greh srpske države da se oslika neki od kupea voza? Strašna uvreda i provokacija, a voz nije stigao ni 30 kilometara od linije, a njihova oklopna vozila su zauzela administrativni prelaz”, podsetio je Vučić.\nTad su bili samo Srbi krivi, naglasio je on i predočio – ako imamo samo jedan odsto krivice, biće Srbi krivi, a ako su oni (Priština) 100 odsto krivi – biće “pozivajte obe strane”.\nKakva je krivica Srbije za ovo juče – kažite ti šta smo uradili, jesmo mi uperili snajperske puške u svaku kuću na Gazivodama? Iza svakog drveta vide Milana Radojčića, a on tamo bio nije, rekao je Vučić.\nPrema Vučićevim rečima, Savet je zatražio hitne licence za dve kompanije za snabdevanje strujom Srba na severu, a Beograd će pronalaziti način za snabdevanje severa osnovnim životnim namirnicima.\nVeliki pozdrav našim junacima na Kosovu.Ti ljudi su ponos Srbije, našeg naroda, hvala što čuvaju svoja ognjišta, poručio je predsednik Srbije.\nVučić je, posle sednice Saveta za nacionalnu bezbednost, zbog odluke Prištine da za vozila iz Srbije uvede privremene tablice, ocenio da se radi o “kriminalnoj nameri prištinskih vlasti” i šestom ulasku Rosu bez obaveštavanja gradonačelnika četiri opštine sa severa Kosova.\nOn je rekao da je zadovoljan stanjem borbene gotovosti, moralom, motivisanošču ljudi da unapređuju bezbednosne kapacitete države.\nOčekuje nas značajnije opremanje naše vojske u narednom periodu i ta razlika će se videti, dodao je on u obraćnju medijima.\nSednici Saveta za nacionalnu bezbednost prisustvovali su premijerka Ana Brnabić, ministri Nebojša Stefanović i Aleksandar Vulin, načelnik generalštaba Milan Mojsilović, direktor policije Vladimir Rebić, direktori BIA i VBA, predsednik Srpske liste Goran Rakić, kao i v.d. direktor Puteva Srbije Zoran Drobnjak.\nPre sednice Saveta, Vučić je razgovarao sa ambasadorima zemalja Kvinte.


Holandija odbila zaključke nemačkog istražitelja o padu malezijskog aviona MH17 - Sputnjik Srbija\n17:43 01 Decembar 2020\n14:30 30.07.2019 (osveženo 14:35 30.07.2019) Preuzmite kraći link\nOn je rekao da je taj materijal odbila Zajednička istražna grupa pod rukovodstvom Holandije, nakon što je ih on zamolio da ih objave.\nReš je istakao da njegovi materijali uključuju važne nove informacije, uključujući audio-zapise o vazdušnom saobraćaju u toj oblasti na dan incidenta, snimke komunikacije ukrajinskih vojnika, snimke povezane sa letom predsednika Rusije Vladimira Putina iz Brazila u Moskvu na dan pada aviona, lične snimke pilota o incidentu i druge dokaze.\nNijedna od tih informacija nije iskorišćena u junskoj prezentaciji Istražne grupe, u kojoj su ponovljene ranije tvrdnje da je MH17 „oboren ruskom raketom ’buk‘“, naglasio je istražitelj.\n„Naša najviša moguća bezbednost, ako se uopšte može garantovati, može se osigurati javnim saopštenjem, zajedno sa obelodanjivanjem informacija Istražne grupe i tužioca“, insistirao je Reš, objašnjavajući da želi da vidi javno obelodanjivanje njegovih informacija bojeći se za svoj život nakon što je dobio nekoliko pretnji smrću zbog svog istraživanja.\nIstražitelj je rekao da je spreman da otkrije ime svog izvora istražiteljima međunarodne grupe i pruži im druge važne informacije, uključujući navodne tajne dokumente za koje se ranije smatralo da su uništeni, a koji sadrže beleške neimenovanih visokih zvaničnika i političara i obaveštajnih agenata, kao i „dodatne dokumente“ o čijem sadržaju je rekao da ne može da raspravlja zbog zabrinutosti za svoju bezbednost.\nIstražna grupa tek treba da odgovori Rešu, dok su mu holandski tužioci napisali pismo rekavši da će njegova ponuda biti „uzeta u obzir“, ali i dodajući da je njegov zahtev za objavljivanje informacija „veoma neobičan“ i da može da „nanese štetu“ istrazi. Tužioci su mu savetovali da se umesto toga žali nemačkim tužiocima.\nHolandski tužioci su mu rekli da svoje materijale može da pošalje Zajedničkoj istražnoj grupi preko specijalnog onlajn obrasca.\nRanije je Moskva pozvala grupu na čelu sa Holandijom koja istražuje pad malezijskog aviona na letu MH17 u julu 2014. godine iznad istočne Ukrajine da se usredsredi na nepristrasnu analizu dostupnih podataka. Poslednje tvrdnje Istražne grupe malezijski premijer je ocenio kao politički motivisan lov na veštice protiv Rusije.\nJozef Reš istražuje ovu avionsku nesreću od 2014. godine kao privatni istražitelj.\nistražitelji, pad malezijskog aviona MH17


Carina zainteresovana da se utiče na zadržavanje u teretnom saobraćaju\npetak, 11 oktobar 2019.\nPrivredna komora Srbije je u saradnji sa Kabinetom predsednice Vlade Republike Srbije 11. oktobra 2019. godine organizovala još jedan susret svojih članica i predstavnika državnih organa kako bi se pronašlo rešenje za duga zadržavanja u teretnom drumskom saobraćaju.\nČeste kolone na našim graničnim prelazima predstavljaju ozbiljann izazov i prete da ugroze konkurentnost srpske privrede na međunarodnom tržištu, kako ističu predstavnici kompanija koji su se okupili u Privrednoj komori Srbije.\nUpravo su zbog toga sastanku prisustvovali i visoki predstavnici Uprave carina Srbije, zamenik direktora Veselin Milošević i Smiljana Kovačević, pomoćnik direktora u Sektoru za carinske postupke.\nЈoš tada je delegacija Uprave carina Srbije objasnila mađarskim kolegama da se carinska služba vrlo često suočava sa nezadovoljstvom privrednika i prevoznika zbog višečasovnih čekanja na granici koja loše utiču na pozitivan privredni ambijent koji Srbija pokušava da kreira i stimuliše.\nSa druge strane, prisutni su mogli da čuju i konkretne podatke koji govore o tome da na prelazu Horgoš za 24 časa iz zemlje izađe oko 400 teretnih vozila, a da je kapacitet carinske službe Srbije duplo veći. Na žalost, kada kolona stoji i međuzona je puna, nemoguće je sprovoditi carinski postupak, jer kamioni fizički ne mogu da prođu do susedne granice.


Kamernom teatru 55 finansijska podrška za Dane Jurislava Korenića – Urban Magazin\nKamernom teatru 55 finansijska podrška za Dane Jurislava Korenića\nU povodu zvaničnog otpočinjanja partnerske saradnje između Turističke zajednice Kantona Sarajevo i Kamernog teatra 55, člana Evropske teatarske asocijacije, održana je press konferencija u Galeriji Gabrijel istoimene pozorišne kuće. Turistička zajednica Kantona Sarajevo odlučila je ove godine finansijski podržati 3. međunarodni teatarski festival Dani Jurislava Korenića, čiji je početak zakazan za 1. decembar 2018.\nIako je kulturni turizam in u svijetu, rijetko se kod nas dešava da jedna ozbiljna organizacija kakva je Turistička zajednica KS prepozna da su i Kamerni teatar i kultura dio turizma Sarajeva. Ovakvom konstatacijom započeo je svoje obraćanje novinarkama i novinarima Emir Hadžihafizbegović, direktor Kamernog teatra 55, nastavljajući:\n„Beskrajno smo zahvalni na 10.000 KM koje nam je Turistička zajednica KS dodijelila. Zahvaljujući ovim sredstvima mogu reći da smo gotovo zaokružili finansijsku konstrukciju festivala Jurislava Korenića, koji je spiritus movens teatarskog života i u Sarajevu i u BiH. Odjeci festivala su daleko van granica BiH, a tokom njegovog odvijanja prikazuju se najbolje predstave iz zemalja bivše Jugoslavije.”\n„Kada se govori o destinaciji, njen neizostavan segment je kultura. Smatram da BiH nema boljih ambasadora od kulturnih djelatnika i sportista. Kroz prvu godinu poslovanja i kvalitetnog rada uspjeli smo da osiguramo sredstva kojima ćemo sufinansirati kvalitetne projekte u našem gradu. Na to smo posebno ponosni”, rekao je Nermin Muzur, direktor Turističke zajednice KS.


ŠABAC GRAD BUDUĆNOSTI: Potpisivanjem ugovora ozvaničeno finansiranje programa energetske sanacije u gradu na Savi (FOTO)\n25. 06. 2021. u 18:26\nGRAD Šabac jedan je od 67 gradova i opština kojima je Ministarstvo rudarstva i energetike odobrilo finansiranje programa energetske sanacije, odnosno zamene stolarije.\nTim povodom, gradonačelnik Šapca dr Aleksandar Pajić danas je u Kraljevu potpisao ugovor sa potpredsednicom Vlade Republike Srbije i ministarkom rudarstva i energetike Zoranom Mihajlović. On je istakao da je cilj da svaka kuća i domaćinstvo na selu imaju mogućnost da zamene dotrajala vrata i prozore.\n- Zbog loše izolacije, troši se dosta više toplotne i električne energije. Polovinu novca za zamenu subvencionisaće država i lokalna samouprava, a drugu polovinu građani. U narednom periodu naša lokalna samouprava raspisaće dva javna poziva, za kompanije i građane. Ovo je samo početak, u narednoj godini ćemo izdvojiti mnogo veća sredstva za veliki broj domaćinstava. Zajedno sa državom razvijamo Šabac kao grad budućnosti - rekao je gradonačelnik Pajić.\nLokalne samouprave za subvencije namenile su 235 miliona dinara, dok su raspoloživa sredstva podsticaja Ministarstva rudarstva i energetike 224 miliona dinara.\nenergetska efikasnost u Srbiji energetska efikasnost zamena stolarije pomoć države Šabac vesti\nMINISTAR finansija u Vladi Republike Srbije Siniša Mali izjavio je danas da je završen proces prijave građana za dodatnih 20 evra pomoći države, a čija isplata se može očekivati 7, 8. i 9. decembra.\nPREDSEDNIK Srbije Aleksandar Vučić na vanrednoj konferenciji za novinare saopštio je sjajne vesti za građane Srbije.


Izvor: eKapija | Petak, 22.01.2021.| 11:15\n- Mnogobrojni projekti izgradnje, modernizacije i rekonstrukcije ne samo u BiH, već i u Srbiji, Sjevernoj Makedoniji, Crnoj Gori i Sloveniji, ali i Njemačkoj, Švedskoj, Islandu..., svrstali su nas u red vodećih kompanija za objekte do 400 kV (na elektranama, elektroenergetskim mrežama, infrastrukturnim projektima, industriji i instalacijama) - kažu u Elnos Grupi za naš portal.\nKada je riječ o regionalnim projektima, kao najznačajnije aktuelne poslove naši sagovornici izdvajaju one u Srbiji, Crnoj Gori i Sloveniji:\n(Radovi na rekonstrukciji 15 trafostanica u Crnoj Gori) Kada je u pitanju Crna Gora, Elnos Grupa učestvuje u gradnji sistema dalekovoda koji će biti u službi energetskog napajanja dionice Smokovac-Mateševo na autoputu Bar-Boljare. Takođe, i u Crnoj Gori smo dio izgradnje Transbalkanskog elektroenergetskog koridora na dionici kroz ovu zemlju, u okviru koje radimo na rekonstrukciji 15 trafostanica 110 kV, 220 kV i 400 kV širom Crne Gore, što će biti nastavljeno i ove godine. Najzad, u Sloveniji smo dio projekta Cirkovce-Pince, odnosno izgradnje prve viskonaponske veze između Slovenije i Mađarske, u okviru kojeg smo zajedno sa ostalim ekipama angažovani na poslovima rekonstrukcije i nadogradnje 400/110 kV trafostanice Cirkovce i rekonstrukciji raspleta 110 kV dalekovoda na ulazu u trafostanicu.\nS obzirom da u svakoj od zemalja u kojima posluje Elnos Grupa nastupa preko svojih članica, ova kompanija, kako kažu, ne na nailazi na administrativne niti bilo kakve druge barijere na regionalnim tržištima, na koje se firme uglavnom žale. Međutim, pandemija je dovela do zatvaranja granica, što je kompaniji, kako kažu, definitivno bio najveći izazov za poslovanje, jer su svim članicama Grupacije morali da obezbijede dovoljno ljudskih i materijalnih resursa za period od minimalno dva mjeseca, kako bi ispunili ugovorne obaveze prema investitorima.\n- Godinama unazad ostvarujemo dobru saradnju kako sa administrativnim organima, tako i sa investitorima i partnerima. Čak ni tokom protekle, pandemijske godine, nismo otkazali realizaciju nijednog projekta, kako u u regionu, tako i u Evropi. Ipak, s obzirom na to da naša Grupacija posluje u većem broju država posredstvom ćerki firmi, zavisnih preduzeća ili poslovnih jedinica, to je iziskivalo širok spektar mjera, aktivnosti i procesa od početka pandemije. Diverzifikacijom tržišta kroz poslovanje u više zemalja i fleksibilnošću naših projektnih timova, prilagođavamo se uslovima poslovanja u doba pandemije i stava smo da svaka kriza znači i određenu šansu novog pozicioniranja na tržištu, a prvi preduslov dobrog poslovanja u doba krize jeste brže donošenje kvalitetnih odluka - navode iz Elnos Grupe.\n- U prošloj godini uspješno smo iskoračili na njemačko i holandsko tržište, u oblasti izgradnje i rekonstrukcije novih dalekovoda kao i izgradnje industrijske infrastrukture. Takođe, osnovali smo dvije nove članice, Elnos Španiju i Elnos Portugal, a glavni fokus razvoja i širenja tržišta su projekti poput solarnih elektrana i vjetroelektrana – navode naši sagovornici, dodajući da će kompanija u ovoj godini na tržištu Švedske i Islanda nastaviti započete projekte u oblastima dalekovoda i trafostanica.\n- U planu nam je nastavak dugoročnih kapitalnih projekata u susjednim zemljama (Cirkovce-Pince u Sloveniji, rekonstrukcija 15 trafostanica u Crnoj Gori i gradnja dalekovoda Kragujevac-Kraljevo), a u Bosni i Hercegovini nastavak rekonstrukcije SN i NN elektrodistributivne mreže u Republici Srpskoj. Pored već gore pomenutih regionalnih projekata, očekujemo početak novog investicionog ciklusa Elektroprenosa BiH, te budući angažman na izgradnji 2x110 kV dalekovoda za potrebe HE Ulog - zaključuju iz Elnos Grupe.


Vreme 678 - Pet ekonomskih dogadjaja koji su obelezili 2003: Milijarda od privatizacije\nMada se 2003. godine, na prvi pogled, i sa ekonomske tačke gledišta doima samo kao još jedna sumorna godina – kad se pažljivije osmotri sled proteklih događaja, videćemo da će ona biti zapisana kao godina u kojoj je privatizacija definitivno eksplodirala i tako povukla Srbiju u, nadajmo se, nepovratnu tranziciju, što pomalo popravlja bilans. Ne samo da je krajem 2003. godine obeležena prodaja i hiljaditog preduzeća nego su i ostvareni prihodi od privatizacije u proteklih dvanaest meseci od oko milijardu evra (1,3 milijarde ukupno u dve i po godine). To je praktično omogućilo kakvo-takvo funkcionisanje države uzdrmane atentatom na premijera Zorana Đinđića i galopirajućom korozijom svih vrhunskih institucija vlasti, što je i dovelo do prevremenih izbora.\nU opredeljivanju za konkretnih pet ekonomskih događaja koji su obeležili proteklu godinu javlja se specifična "srpska teškoća", da je niz naizgled ekonomskih događaja imao čisto političku suštinu – pa se ti događaji zapravo moraju knjižiti u "crnu političku hroniku" 2003. godine. Zbog toga u ovom izboru nema julske smene guvernera NBJ Mlađana Dinkića, sa donošenjem novog zakona o Narodnoj banci Srbije, nema ni velikih korupcionih i poreskih afera (Janjušević, Kolesar itd.) koje su jedan od glavnih uzroka sporog dotoka stranog kapitala u državu, a nema ni raznovrsnih pokušaja da se "harmonizuje" ekonomski prostor novostvorene državne zajednice Srbija i Crna Gora (od 4. februara, kada je "konstituisana", do današnjeg dana). Dakle, kao i svaki, tako i naš izbor nije ni metodološki ni aksiološki savršen, ali "ako ne škodi", može da zabavi čitaoce premorene 2003. godinom.\nAko niz povezanih događaja koji su tresli srpsku telefoniju nazovemo kao konačno "otvaranje telekomunikacionih pitanja", onda bi to mogao biti jedan od pet najkrupnijih događaja 2003. godine. Taj sled događaja započeo je zapravo potkraj 2002. godine, kada je kao nekakav novogodišnji poklon građanima Srbije predsednik Vlade Srbije Zoran Đinđić, 29. decembra, saopštio da je sa Telekomom Italija, vlasnikom 29 odsto udela u Telekomu Srbija, dva dana ranije postignut dogovor o svojevrsnom reotkupu tog udela. Na prvi pogled, ušlo se u veoma povoljan aranžman, jer je zaključen ugovor da se udeo koji su Italijani nekada platili 497 miliona dolara otkupljuje po ceni od 195 miliona evra, a zapravo još jeftinije, jer je u tu cifru bilo uračunato i vraćanje pozajmice srpske strane i naknade za menadžment od najmanje 60, a knjigovodstveno oko 75 miliona evra. Dinamika isplate ove cene takođe je izgledala kao povoljna – jer se PTT Srbije obavezao da 120 miliona evra upla ti u roku od četiri meseca (do kraja aprila 2003. godine), a prestali iznos od 75 miliona evra će se otplaćivati u narednih šest godina, što bi teorijski trebalo da se obezbedi iz tekućeg profita. Kasnije će se ispostaviti da je isplata pomenutih 120 miliona dolara Italijanima suviše krupan zalogaj za naše banke, pa je tadašnja ministarka za saobraćaj Vlade Srbije Marija Rašeta-Vukosavljević dala nalog da se za poslednju tranšu uzme neverovatno skup domaći kredit – koji će PTT Srbije baciti na kolena, a cela operacija iskazaće se i dinamički prilično nepovoljnom, jer je Srbiji baš 2003. godine trebalo mnogo svežeg kapitala da amortizuje uobičajenu tranzicionu recesiju. Tim nevoljama pridružio se i blokirajući pritisak preostalog stranog suvlasnika, grčke firme OTE (20 odsto vlasništva), koja se smatrala oštećenom ovim poslom i koja ni protekle godine, mada sada kao usamljeni manjinski vlasnik Telekoma Srbija, nije učinila ni milimetar ustupka oko (u vreme Miloševića) ugovorenog monopola na fiksnu telefoniju do 2005. godine – pa je privatizacija u ovoj oblasti ostala zakočena.\nTim problemima u telefoniji pridružila se i pat pozicija oko Mobtela, operatera mobilne telefonije u većinskom vlasništvu BK Grupe, u kojem država trenutno ima navodno samo 49 odsto vlasništva ili otprilike toliko ili stvarno mnogo više (?). Vlada Srbije ni tokom protekle godine nije uspela da raščisti ovaj bilans s Karićima i tako sebi odreši ruke za nastavak privatizacije ili prethodne nacionalizacije čitavog sektora telekomunikacija (da bi se mogla uspostaviti racionalna strategija njegove eventualne delimične privatizacije).\nIstina, potkraj 2003. godine činilo se da je oko toga napravljen "dil", ali je on propao iz nekog razloga. Naime, prema maglovitim glasinama, bilo je dogovoreno da Karići "poklone" šest odsto svog udela u Mobtelu, a da se to "kompenzuje" povraćajem ranije naplaćenog poreza na ekstraprofit – i Karićima i Mobtelu (ukupno, nešto manje od 400 miliona evra, što je doista "papreno" za toliko mali poklon od šest odsto). Izgleda da su pare vraćene i Karićima i Mobtelu, a struktura vlasništva ipak nije promenjena u korist države, pa je ministar finansija Božidar Đelić ostao "sam na kiši" – i to u nezgodan čas, baš pred prevremene izbore. Ceh ovog neuspeha su zasad platili generalni direktor PTT Srbije Srđan Blagojević (smenjen) i vladin "demokratski kabinet" Zorana Živkovića (izgubio mandat na izborima), dok su Karići i dalje dobro.\nZapravo, prvi veliki ekonomski događaj koji je bukvalno počeo protekle godine bio je, 6. januara, prelazak platnog prometa iz državnog Zavoda za obračun i plaćanja (nekadašnji famozni SDK) u poslovne banke. Bilo je, istina, na samom početku nekih problema, gužvi i nesnalaženja, pa su neke uplate veoma kasnile (najgore je prošao državni budžet), ali manje nego što se moglo očekivati, s obzirom na činjenicu da su u dotadašnjem platnom prometu učestvovale i mnogobrojne propale, nelikvidne ili prevarantske firme koje su imale više raznih računa. Tako je viceguvernerka Vesna Arsić mogla da saopšti da je među 154.000 pravnih lica u Srbiji, koja su bila stekla svoj poreski informativni broj – skraćeno PIB, postalo vidljivo da 30.000 pravnih subjekata ima čak 120.000 blokiranih računa. Seoba platnog prometa iz državnog aparata u poslovne banke, naravno, sama po sebi nije mogla da reši realne finansijske probleme koji pritiskaju privredu Srbije – pa je nivo dospelih, a neizmirene obaveze preduzeća krajem 2002. godine, u iznosu od oko milijardu evra, gurnuo u stečajni postupak desetine hiljada preduzeća. Pošto novi zakon o stečaju nije usvojen ni tokom čitave protekle godine, ovaj problem sa starim i novim dubiozama i dalje zjapi, a u njemu dobro plivaju samo mešetari privatizacije.\nMućke sa šećerom\nPosle ubistva premijera Zorana Đinđića, 12. marta, koje je, bez obzira na energične pokušaje Vlade Srbije da izađe na kraj s naoružanim kriminalom (u akciji Sablja), objektivno predstavljalo ogroman udarac srpskoj ekonomiji, jer je atentat zaustavio reforme i povećao sve privredne rizike, došla je i veoma nepovoljna vest iz Brisela, da Komisija Evropske unije, počevši od 7. maja, na tri meseca suspenduje preferencijale za izvoz šećera iz Srbije i Crne Gore na evropsko tržište, zato što su tu privilegiju naši izvoznici u prethodne dve godine iskoristili iznad naših proizvodnih mogućnosti i evropskih očekivanja (ta suspenzija je kasnije produžena i još se ne zna da li će ikad biti povučena).\nAfera nije iskrsla iznenada, jer su upozorenja iz Komisije EU-a, da se odobrena privilegija za bescarinski izvoz šećera "zloupotrebljava", već stizala u Beograd nekoliko puta u 2002. godini. Evropska komisija nije u našem slučaju (kao kod Hrvatske ili Makedonije) svoje restrikcije obrazložila nekom konkretnom špekulacijom sa šećerom, koji je eventualno uvezen u Srbiju po beneficiranoj niskoj ceni, pa potom prepakovan vraćen na to tržište, opet sa beneficijom skuplje prodaje – nego je sasvim načelno napisano da se ona izriče "zbog neadekvatnog sistema izdavanja sertifikata kvaliteta o poreklu robe". Tako je i do današnjeg dana, navodno, ostalo nedokazano i da je bilo nekih špekulacija i tobože se ne zna ko se u ovoj špekulaciji zasladio sa stotinak miliona evra.\nUvozno-izvozne cifre oko srpskog šećera navodno su izazvale zaprepašćenje i kod inostranih i kod domaćih posmatrača, a oko njih i dalje ima konfuzije. Vlada je saopštila da je između 1. januara 2001. i 7. maja 2003. godine izvezeno 347.000 tona šećera od repe, a uvezeno 179.000 tona iste vrste šećera (uvezeno je plus i 20.000 tona šećera od trske). Otpor i Savet za borbu protiv korpucije Vlade Srbije baratali su drugačijim podacima, a Vladina komisija za ispitivanje cele afere još nije okončala rad.\nU ovoj trgovini šećerom istakla se novosadska firma MK Komerc, u vlasništvu Miodraga Kostića, nekadašanjeg direktora Demokratske stranke, pa je afera dobila i političku dimenziju. Na kraju, ništa još nije razjašnjeno, a restrikcije na izvoz traju, pa će ceh pasti na leđa seljaka.\nNa sve nevolje Srbije u 2003. godini došla je i strašna suša. Zapeklo je još u maju, sve do 32°C, i to posle sušne zime koja je ostavila manjak vlage u zemljištu nezabeležen u poslednjih 100 godina. Odmah se znalo da će rod pšenice podbaciti i to posle godine u kojoj su zalihe bile praktično izvezene (640.000 tona u 2002. godini), ali po cenama za trećinu nižim od onih po kojima je ta pšenica bila otkupljena.\nPošto se suša nastavila, tokom žetve u Srbiji je sakupljeno samo oko 1,4 miliona tona hlebnog žita, oko 850.000 tona manje nego 2002. godine, a kasnije su zbog sparine nastradale i sve druge biljne kulture (osim suncokreta). U jesen je obrano i za oko 25 odsto manje kukuruza nego prethodne godine, pa, pošto je on glavna "seljačka gotovina", oni su ekonomski potpuno pauperizovani, a Vlada Srbije ne samo da je planirala mali agrarni budžet nego i taj planirani nije poštovala. Neki ekonomisti smatraju da je društveni proizvod u poljoprivredi ove godine smanjen za oko 25 odsto, uz smanjeni obim proizvodnje od oko deset odsto, što znači da je znatno smanjen i nivo carinske zaštite ove važne privredne grane. Šteta koju je samo suša nanela poljoprivredi u Srbiji ceni se na blizu 700 miliona evra – što je naravno iznos koji Vlada Srbije uopšte nije bila u stanju da kompenzuje u ozbiljnijem iznosu, čak ni onima koji su prošli najgore.\nDuvan, nafta, pivo...\nUz sve te probleme, država je preživela zahvaljujući prihodima od privatizacije, koju je nadležni ministar Aleksandar Vlahović tokom 2003. godine nastavio "kromvelovskom čvrstinom", ne hajući za sve glasnije jadikovke koje su stizale sa svih "starih strana" i ne obazirući se na okolnost da je sve prateće zakonodavne, ekonomske, berzanske, kontrolne, sudske, poreske i druge poslove, od kojih zavisi ovaj proces, ostavio državnom aparatu zaostalom iz neke socijalističke praistorije, kompromitovanom i ponižavanom od Miloševića i njegovih doglavnika, izbušenom starom i novom korupcijom, udbaškim i kriminalnim ucenama, obezglavljenom u pukom stručnom smislu i navrat-nanos, tokom DOS-ove vladavine, napunjenom često infantilnim i nekompetentim stranačkim dobrovoljcima reformi i spoljnim školarcima sa uglednih svetskih univerziteta, koji najčešće nisu mogli da shvate šta se ovde događa i zašto se ne događa. U takvoj situaciji načinjen je podvig u prikupljanju privatizacionih prihoda – od koga se Vlada nije oporavila do prevremenih izbora.\nGlavni privatizacioni poslovi u 2003. godini počeli su 4. aprila kada je raspisan tender za prodaju srpskih fabrika cigareta u Nišu i Vranju (DIN i DIV), a da je postignut uspeh videlo se 4. avgusta, kada su, posle izvesnog zakašnjenja, objavljene ponude zainteresovanih. Za Duvansku industriju u Nišu (DIN) najbolju ponudu, "tešku" ukupno 518 miliona evra (cena, investicije, socijala), dala je multinacionalna kompanija "Filip Moris", a za Duvansku industriju u Vranju (DIV) "Britiš Ameriken Tobako" – ukupno 87 miliona evra.\nDimenzije ovog uspeha najlakše je ilustrovati podatkom da je Agencija za privatizaciju od početka ovog procesa, pre dve i po godine, do ovog tendera uspela da proda 760 preduzeća za oko 600 miliona evra, a samo za većinsko vlasništvo u dve fabrike cigareta uknjižila je 437 miliona evra. Kasnije su sa "Filipom Morisom" i "Britiš Ameriken Tobakom" i perfektuirani ugovori o prodaji, istina uz izvesne privilegije na domaćem tržištu (koje nisu dovoljno transparentne, ali su bar pristojno plaćene).\nOdmah posle dobre prodaje tržišta cigareta, dobro je prodat i znatan udeo na tržištu derivata nafte. Ministar Vlahović je 25. avgusta mogao da objavi da je na tenderu za Beopetrol, koji je s prometom od 400.000 tona derivata godišnje držao 20 odsto domaćeg tržišta, najbolju ponudu dao ruski Lukoil i da ona iznosi 117 miliona evra za većinski paket akcija, 85 miliona evra investicija i 5,35 miliona evra za socijalni program. Kada je, krajem septembra, taj ugovor s ruskim gigantom potpisao Mirko Cvetković, direktor Agencije za privatizaciju, zapravo je započela i transformacija naše naftne privrede, to jest počelo je razbijanje dugogodišnjeg državnog monopola na naftu. Osim toga, u našu privatizaciju se i javno uključio i ruski kapital (koji je, čini se, potom nagrnuo u mlekarsku i prehrambenu industriju).\nProtekle godine nisu od privatizacije imali veliku vajdu samo budžetski korisnici i ulagači – nego i neki radnici koji su imali sreće da se nađu u dobro prodatim fabrikama. Na primer, "Interbru" multinacionalni koncern pivarske industrije sa sedištem u Briselu, šesti po veličinu u svetu u toj branši, otkupio je Apatinsku pivaru. Pored toga što je izveo krupnu dokapitalizaciju vrednu preko 600 miliona evra, preostalim malim deoničarima, uglavnom radnicima Apatinske pivare, ponudio je, sa opcijom do 31. marta iduće godine, da svaku njihovu akciju otkupi po povoljnoj ceni od 167,64 evra, što znači preko sedam puta više nego što je prošle godine njihovim drugovima, koji su požurili s prodajom, platio londonski Salford fond. Takvih akcija, inače, ima još preko milion i po komada, a to znači da je Interbru spreman da u stopostotno vlasništvo nad Apatinskom pivarom uloži još oko 250 miliona evra. Te pare radnici su počeli užurbano da preuzimaju. Za njih je 2003. godina bila odlična.


Potpisan Protokol o saradnji između Biblioteke grada Beograda i Kulturnog centra Vojvodine “Miloš Crnjanski” - BIBLIOTEKA GRADA BEOGRADA\nPotpisan Protokol o saradnji između Biblioteke grada Beograda i Kulturnog centra Vojvodine “Miloš Crnjanski”\nU Kulturnom centru Vojvodine „Miloš Crnjanski“ svečano je potpisan Protokol o saradnji između ove institucije i Biblioteke grada Beograda. Protokol su potpisali direktori ovih institucija, Jasmina Ninkov u ime Biblioteke grada Beograda i Nenad Šaponja u ime Kulturnog centra Vojvodine Miloš Crnjanski.\nProtokolom su stvorene osnove za zajedničku realizaciju domaćih i inostranih umetničkih, naučnih, izdavačkih, manifestacionih i drugih projekata i programa iz oblasti umetnosti i kulture, projekata iz izdavačke delatnosti, kao i za međusobnu podršku u promotivnim aktivnostima.\n„Radujemo se ovoj saradnji i smatramo da je potpuno prirodno da se ta saradnja između nas, najveće javne biblioteke u Srbiji, a mi smo poznati i po kulturnim programima koje organizujemo i kojih ima više od 3000 na godišnjem nivou, bogatoj izdavačkoj delatnosti i velikom broju izložbi posvećenih našim piscima, i institucije kakva jeste Kulturni centar Vojvodine „Miloš Crnjanski“, a koja, takođe, ima odličnu produkciju, kao i veoma kvalitetna izdanja i koja se bavi i kulturnom baštinom i savremenom kulturom Vojvodine, razvija u budućnosti na mnogim nivoima. Biće zaista od višestruke koristi i na radost publike da razmenjujemo publikacije, da vaša izdanja budu u našim fondovima i čitaonicama, kao i da su naša izdanja dostupna ovdašnjoj publici, istakla je ovom prilikom Jasmina Ninkov i dodala da „iako znamo da su Beograd i Novi Sad kilometarski gledano vrlo blizu, zaista je potrebno da institucije između sebe ostvare mnogo veću saradnju na obostrano zadovoljstvo i zadovoljstvo publike“.\n„Pored razmene programa i publikacija, naravno, postoji mogućnost i zajedničke realizacije pojedinih događaja jer mi smo u Beogradu vrlo ambiciozni i stalo nam je da učestvujemo u realizacijama najvažnijih događaja koji se planiraju u našoj zemlji“, rekla je Ninkov.\nNenad Šaponja, direktor Kulturnog centra Vojvodine „Miloš Crnjanski“, najavio je ovom prilikom da je već dogovoren prvi program u okviru ove saradnje.\n„U organizaciji Narodne biblioteke Srbije, sa kojom već imamo potpisan Protokol o saradnji, u četvrtak, 28. oktobra premijerno će biti izvedene kompozicije poznatog književnika Vladana Desnice, što je pravi kuriozitet jer ove kamerne kompozicije nikada nisu izvedene i malo ko i zna da je on i komponovao. Koncert „Muzika Ivana Galeba“ biće u Beogradu, a za tu priliku Biblioteka grada Beograda je priredila izložbu „Vladan Desnica (1905 – 1967)“. Sve to, zahvaljujući našoj međusobnoj saradnji, imaće priliku da vidi i publika u Novom Sadu. I izložbu i koncert organizovaćemo u Kulturnom centru Vojvodine „Miloš Crnjanski“ početkom decembra meseca“, istakao je Šaponja.


Cytogenix Laboratories Dodaci ishrani, suplementi, prirodni preparati, preparati za sportiste, proteini, kreatin, aminokiseline, gejneri, sagorevači masti, proteini za masu, ishrana sportista, dodaci ishrani, | Fitness Shop\nCytogenix Laboratories, firma koja je na tržište izbacila moćan proizvod za sagorevanje masti Xenadrine- RFX-X! Svaki proizvod ove firme je naučno formulisan i sproveden kroz najrazličitija nezavisna naučna istraživanja kako bi se osigurao kvalitet i unapredilo i maksimizovalo dejstvo preparata. Takođe bitno je to da sastojci koji ulaze u sastav preparata potiču od najčistijih sastojaka, sa pažljivo biranih lokacija. Napredne tehnologije proizvodnje i precizno određivanje doza takođe su sastavni deo programa ove kompanije. Cytogenix se bazirao na hardcore vežbače i bodibildere kako bi im omogućio brže i efikasnije dolaženje do rezultata.\nMoćna termogena formula sa tečnim punjenjem kapsule za brže i jače sagorevanje masti


Lasta ide na Buvljak, nova stanica do 2018. – NovostiDana.rs\nFoto: Petar Stojanović – MONDO\nDeo međugradskog i međunarodnog saobraćaja sa Novog Beograda će krenuti i ranije, jer Lasta mora da se iseli ranije zbog potreba izgradnje Beograda na vodi. Zbog toga će privremeno biti u blizini sadašnje lokacije ali na drugoj obali Save – na platou Parking servisa kod Buvljaka (tj, Otvorenog tržnog centra)\nTamo će imati minimum neophodne infrastrukture kako bi funkcionisala, a kasnije će biti premeštena na objedinjenu lokaciju glavne autobuske i železničke stanice koja počinje da se gradi sledeće godine, kaže Folić za „Večernje novosti“.\nTa lokacija u Bloku 42 je planirala Generalnim urbanističkim planom Beograda još pre nekoliko decenija i konačno će se „privesti nameni“.\n„Konačno smo u mogućnosti da izmestimo međugradski autobuski saobraćaj iz centra prestonice i značajno umanjimo gužve i zagađenje“, objašnjava Folić.\nProšle godine je završen arhitektonski konkurs i kao rešenje je usvojen projekat profesora Milana i Vlade Lojanice, tako da će Beograd dobiti objedinjenu saobraćajnu stanicu koja će biti dobro povezana sa gradskim saobraćajem, uključujući i tramvajske linije preko Mosta na Adi.\nKoliko će nova stanica koštati Beograđane još nema ni procene, jer nije izgrađena kompletna tehnička dokumentacija.\nPostoji mogučnost da se stanica radi u javno-privatnom partnerstvu a interesovanje je iskazalo nekoliko investitora zbog toga što postoji mogućnost izgradnje pratećih komercijalnih objekata, pišu „Novosti“.\nU LASTI SPREMNI, ALI…\nU Lasti tvrde da su spremni za preseljenja ali kažu da „još niša nije utanačeno“. Ukoliko Grad odluči, selidba se može izvesti i do kraja godine, samo da se reši pitanje finansiranja premeštaja.\n„Nema tu ni nekog velikog posla, ni ti su potrebne velike pare. Biće napravljeni peroni za međugradske linije a za prigradske okretnice“, kažu u Lasti.\nLasta je „izostala“ sa nedavnog tendera za gradske linije u Beogradu, trenutno vozi na 74 od postojećih 134, jer se opredelila za naredni tender za nove prigradske (npr. Progar, Boljevci… se vraćaju u prigradsku zonu), koje joj više odgovaraju zbog strukture vozila.


Pooštrene mere | 013 info\n021.rs\tPet, 16/10/2020 - 11:06\nNošenje maske od sada je obavezno i na otvorenom, saopštila je dr Darija Kisić Tepavčević nakon sednice Kriznog štaba. Kasnije je u izjavu Tanjugu dr Kisić precizirala da je nošenje maski na otvorenom preporuka, a ne obaveza.\n"Pooštravamo sve dosadašnje mere, u smislu njihovih primena. Na lokalu više neće moći da izdaju dozvole za okupljanja. Maske treba da nosimo svi, stalno i na otvorenom prostoru", rekla je dr Kisić Tepavčevič.\nOdlučeno je i da Beogradska arena od ponedeljka ponovo bude spremna za prijem pacijenata obolelih od kovida-19.\n"Želimo preventivno da delujemo, da ne reagujemo tek kad imamo ozbiljno popunjenje kapacitete, premorene ljude, kroz to smo prošli i nemamo razloga da ne učimo i na svojim i tuđim primerima koji nisu dali dobre rezultate. Kad smo se ponašali odgovorno, imali smo rezultat, zato molim za jedinstvo i solidarnost", rekao je ministar zdravlja Zlatibor Lončar pre početka sednice Kriznog štaba.\nkoronavirus maska krizni štab


Doseljenici - Blic Online\nOdlazak u inostranstvo, u potrazi za boljim životom ni ranije nije bio neuobičajen. Početak 20. veka i teški životni uslovi na ovom području naterali su mnogo Balkanaca da sreću potraže na drugim kontinentima, a njihove priče o zaniljivim životnim putevima i uspehu, inspirišu i danas.\nTrampov test za doseljenike NE BI PROŠLA ni MELANIJA, ali za nju ne važi iz JEDNOG RAZLOGA\nAmerički predsednik Donald Tramp želi da uvede čvršće kriterijume za migrante u SAD.\nLjubav prema zavičaju NIJE JAČA STRANA: U rodnom mestu živi tek svaki treći stanovnik Srpske\nOČI PUNE SNA Fascinantne fotografije "oživljavaju" američke doseljenike od pre 100 godina\nAko mislite da je Njujork mešavina različitih kultura, trebalo je da budete tamo pre stotinak godina. U to vreme je veliki broj imigranata sa svih krajeva sveta hrlio u Veliku jabuku, kako bi ostvarili svoj "američki san".\nRekordan broj doseljenika u Kanadu\nKanada je primila više od 320.000 doseljenika u poslednjoj administrativnoj godini koja se završila 30. juna, što je rekordan broj, objavio je danas Institut za statistiku.\nBroj stranih doseljenika u Rim udvostručio se od 2000.\nBroj stranaca koji žive u Rimu više se nego udvostručio od 2000. godine, pa je izbegnut demografski pad, ali su nastale gradske četvrti sa velikim procentom stranaca, uglavnom na periferiji, navodi se u izveštaju italijanskog Centra za socijalne studije (Censis).\nFederalni sudija protiv Obamine zaštite doseljenika\nFederalni sudija u Teksasu odbio je da ukine privremenu obustavu izvršenja naređenja predsednika SAD Baraka Obame o zaštiti miliona stranih doseljenika od deportacije.\nJevrejski ekstremisti osumnjičeni za paljenje džamije kod Vitlejema\nMilitantni jevrejski ekstremisti osumnjičeni su da su podmetnuli vatru u jednoj džamiji na Zapadnoj obali i ostavili preteće poruke na zidu na hebrejskom jeziku.\nRUSI DOLAZE Zašto Moskovljani masovno kupuju napuštena seoska imanja oko Vrnjačke Banje\nNemački ministar finansija: Useljenici nam trebaju kao nekad gastarbajteri\nNemački ministar finansija Voflgang Šojble koji je godinama bio ministar unutrašnjih poslova i pokrenuo održavanje Islamske konferencije je, povodom demonstracija Pegide protiv islamizacije zemllje, poručio Nemcima da se ne plaše i rekao da će suživot sa useljenicima uglavnom poboljšati svakodnevicu.\nŠvajcarci odbacili sva tri predloga na referendumu\nŠvajcarci su danas velikom većinom glasova odbacili sva tri referendumska predloga - da se smanje kvote za doseljenike, ukine paušalni porez za bogate strance i da se Centralna banka Švajcarske obaveže da kupi ogromne količine zlata.\nDOBRO DOŠLI Kanada prima rekordan broj doseljenika u 2015.\nEkonomske posledice švajcarskog referenduma\nRezultati referenduma o ograničavanju doseljavanja stranaca mogli bi naneti veliku štetu ekonomskim odnosima Evropske unije i Švajcarske, kao važnim partnerima.\nNemačka u strahu od neobrazovanih imigranata iz Bugarske i Rumunije\nNemačka Hrišćansko-socijalna unija je među vladajućim strankama ona koja se zalaže za najrestriktivnije mere prema doseljenicima iz siromašnijih zemalja EU. Ona je istovremeno i na vlasti u Bavarskoj, najbogatijoj nemačkoj saveznoj državi. Stalno govori o doseljenicima koji „žele da prevare nemački socijalni sistem“ i žive ovde na tuđ račun. Kuda vodi taj populizam?\nU Hrvatskoj više odseljenih nego doseljenih\nČetvrtu godinu uzastopno u Hrvatskoj je zabeležen negativan migracijski saldo - veći se broj osoba odselio, nego doselio na teritoriju od 1. jula članice Evropske unije.


Veliko interesovanje za prvi konkurs Ministarstva poljoprivrede pod nazivom 50:40:10 - Domaćinska kuća\nKuća » Konkursi i Programi » Veliko interesovanje za prvi konkurs Ministarstva poljoprivrede pod nazivom 50:40:10\nMinistarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede pre nešto manje od mesec dana raspisalo je prvi od tri konkursa koje će finansirati u saradnji sa Svetskom bankom. Do isteka roka ostalo je još dva dana, a prema podacima resornog Ministarstva do sada je na konkurs za koji mogu da se prijave voćari, vinogradari, povrtari i proizvođači cveća pristiglo skoro 1000 prijava. Uprkos prvobitnom mišljenju da je teško popuniti zahtev poljoprivrednici su ipak uspeli da brzo savladaju ovu „prepreku“ i u najvećem broju su pravilno popunili zahteve. U tome su im pomagale Savetodavne službe koje takođe finansira Ministarstvo poljoprivrede ali i konsultantske kuće čiji troškovi rada će takođe biti priznati za finansiranje projakata koje predlažu proizvođači. Prema dosadašnjoj analizi podnetih zahteva najviše zainteresovanih ima povrtara a zatim voćara. U narednim koracima biće procenjeno ko ispunjava uslove za dalje i takvi projekti poljoprivrednika će biti ocenjeni na osnovu predloženih biznis planova. Najviše će se finansirati projekti koji unapređuju rad gazdinstva, ekološki su prihvatljivi i donose najveću korist proizvođačima. Prioritet, kako je i ranije rečeno, imaće žene i mladi, članovi zadruga i poljoprivrednici iz manje razvijenih opština.\nKonkurs koji je u javnosti zaživeo pod nazivom 50:40:10 je zapravo tako osmišljen da poljoprivrednik dobija unapred odobrena sredstva na osnovu projekta i to tako da pola sredstava dobija bespovratno, za 40% finansira se iz kredita banke u kojoj poljoprivrednik ima račun registrovanog gazdinstva i pod uslovima te banke, a samo 10% treba da ima ličnog učešća. Prve isplate novca očekuju se u oktobru i to voćarima, vinogradarima, povrtarima i proizvođačima cveća koji su prvi i podnosili zahteve dok će ostali novac dobijati do kraja godine.\nSledećaNedimović: Polovina propisa koje Srbije mora da usvoji u procesu pristupanja EU odnosi na poljoprivreduNext