Božidar Ferjančić - O Jeleni (Jelisaveti), srpskoj carici, ženi cara Stefana Dušana Istaknut\nO Jeleninim političkim sposobnostima i angažovanju pregršt zanimljivih podataka daje savremenik Jovan Kantakuzin, koji "hvali njenu rečitost, bistrinu pogleda i političku mudrost". Purković veruje u objektivnost sudova cara pisca" jer je Jelenina srećna zvezda bila već na zahodu i on nije imao potrebe da joj pravi nikakve nezaslužene komplimente". Na osnovu brojnih portreta, sačuvanih na zidovima naših srednjovekovnih crkava, Purković je pokušao da ocrta Jelenin lik, naglašavajući da je bila "crnomanjasta, lepo razvijena, čak ni u godinama kad bi to bilo sasvim prirodno, nimalo gojazna. Nos tanak i dugačak. Između nosa i gornje usne širok razmak, obrve tanke i visoko izvijene u luk. Oči malo žućkaste, pomalo kose, mongolske. Iako pokriven ogrlicom vidi se da je vrat dugačak i tanak." Zanimljivo je da je dubrovački pisac Mavro Orbin bio krajnje neraspoložen prema Jeleni, prikazujući je kao opaku ženu koja je mrzela katolike, pa je Stefan Dušan po njenom nagovoru oduzeo zlato, srebro i druge dragocenosti latinskim crkvama i manastirima "u obe Zete".\nIz biografije Stefan Dušan\nPročitano 1320 puta\tPoslednji put izmenjeno Subota, 02 Maj 2020 10:48\nNićifor Grigora - O sukobu kralja Stefana Dečanskog i njegovog sina Dušana\nViše iz ove kategorije « Bil Brajson - Zvezda može goreti milijardama godina\tSeneka - Želiš da živiš: a da li znaš da živiš? »\nVi ste ovde: Home Društvo Božidar Ferjančić - O Jeleni (Jelisaveti), srpskoj carici, ženi cara Stefana Dušana


Sastanak Ćurić Višković: Vlada rezervisala sredstva za završetak započetih projekata | Hercegovina Press\nSastanak Ćurić Višković: Vlada rezervisala sredstva za završetak započetih projekata\nPremijer Republike Srpske Radovan Višković istakao je da Vlada Srpske ima obezbijeđena sredstva za sve investicije koje je započela u Trebinju i očekuje da će svi ti projekti biti završeni.\nVišković je, nakon sastanka sa zamjenikom gradonačelnika Trebinja Mirkom Ćurićem, rekao da je za ovaj grad veoma značajan projekat sistema za navodnjavanje, gdje je već završena prva faza radova.\n„Već smo pokrenuli razgovore sa Svjetskom bankom o drugoj fazi koja je vrijedna nekoliko miliona KM. Time bismo doveli i vodu za navodnjavanje na zubački plato, kako bi i tamošnji mještani imali veće prihode od svog rada“, naveo je Višković.\nOn je istakao i da je za Trebinje, a samim tim i cijelu Hercegovinu, veoma značajna izgradnja novih energetskih objekata, navodeći da je već raspisan međunarodni tender za finansiranje i izgradnju hidroelektrane „Dabar“, dok će do kraja februara biti oformljeno zajedničko preduzeće Srpske i Srbije za izgradnju elektrana „Foča“ i „Paunci“.\n„Uskoro će biti raspisan i tender za izgradnju hidroelektrane `Buk bijela`, a uporedo radimo i na pripremi projektne dokumentacije za izgradnju novog puta od Foče do Tjentišta“, rekao je Višković i najavio da će biti rekonstruisan put od Trebinja do Ljubinja.\nVišković je istakao da ga veoma raduje rad trebinjskog Gradskog savjeta, koji okuplja iskusne ljude koji su se dokazali u svojim strukama, što bi, kako je naveo, trebao da bude primjer i drugim gradovima u Republici Srpskoj.\nĆurić je zahvalio premijeru Viškoviću za podršku koju Vlada Srpske pruža Trebinju, navodeći da se svi projekti odvijaju planiranom dinamikom.\nOn je upoznao Viškovića da je budžet grada stabilan i da su u njemu planirali milionska sredstva za investicije.\n„Očekujem da se nastavi ovako dobra saradnja grada Trebinja i Vlade Srpske“, rekao je Ćurić.


Na sednici Ženske parlamentarne mreže predstavljena knjiga „Žene i politika“ - Skupština Autonomne Pokrajine Vojvodine\n05. 12. 2016.Na sednici Ženske parlamentarne mreže predstavljena knjiga „Žene i politika“\nNovi Sad, 5. decembar 2016. godine – U okviru današnje četvrte po redu sednice Ženske parlamentarne mreže Skupštine AP Vojvodine, predstavljena je knjiga „Žene i politika“ sa aspekta rodne ravnopravnosti, autorke Lilijane Čičkarić, objavljene u izdanju Instituta društvenih nauka iz Beograda.\nPredstavljanje ovog značajnog izdanja koje treba da pomogne ženama da jasnije sagledaju svoju ulogu, mogućnosti i značaj učešća u politici, kao i da ih ohrabri da istraju u svojim političkim i društvenim ulogama, usledilo je kao nastavak aktivnosti Ženske parlamentarne mreže u okviru kampanje 16 dana aktivizma u borbi protiv nasilja nad ženama, koja traje do 10. decembra. Sa članicama Mreže, na sednici su o knjizi diskutovale autorka Lilijana Čičkarić, dr Goran Bašić i dr Zorica Mršević, predstavnici Instituta društvenih nauka iz Beograda. Sednici je prisustvovala i Svetlana Selaković, pomoćnica pokrajinskog sekretara za socijalnu politiku, demografiju i ravnopravnost polova.\nKako je rečeno na sednici, knjiga je nastala kao rezultat rada na Projektu strukturne i istorijske promene srpskog društva u kontekstu evropskih integracija i globalizacije, koji se realizuje u Institutu društvenih nauka u Beogradu i finansiran je od strane Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja. Istovremeno, knjiga je i rezultat autorkinog višegodišnjeg istraživačkog rada na analizi fenomena političke participacije i reprezentacije žena, zasnovanog pre svega na bogatom iskustvu stečenom u institucijama sistema u razvijenim demokratskim državama, ali i u našoj zemlji, od 2003. godine do danas.\nU tom smislu, u istraživačkom radu predstavljenom u knjizi fokus je bio na institucijalnoj politici, participaciji žena u parlamentima, izvršnoj vlasti i drugim instirucijama, organima i ustanovama u kojima se donose političke odluke, kao i u političkim partijama, posredstvom kojih se žene kandiduju za značajne političke funkcije.\nako je rečeno, jedan od glavnih ciljeva je bio da se prikažu mogućnosti i prepreke ušešća žena u formalnoj politici, kao i da se prikaže analiza načina i vrste zastupljenosti političkih interesa žena, sa posebnim akcentom na odgovor državnih i društvenih institucija na potrebu žena da pođednako participiraju i budu predstavljene u procesima rukovođenja i odlučivanja. Stepen razvoja rodne jednakosti u zemljama Evropske unije je posebno značajan sa stanovišta integracije Srbije u taj politički i ekonomski prostor, te poslednja dva poglavlja razmatraju pitanja odnosa žena i politike u EU i u Srbiji.\nPostoji veliki problem neadekvatne percepcije žena koje su uključene u politiku, kako od strane njihovih kolega političara, tako i šire javnosti, pa i samih žena. Ženska reč u politici nema onu težinu koju imaju stanovišta koja zastupaju muškarci. Izvesno nepoverenje prema ženama u politici je široko raprostranjeno. Na primer, u parlamentima, jedan veliki broj žena, zbog kompleksne trojake uloge, jer zastupaju partijske, interese žena i interese biračkog tela, svesno ograničava sferu političke angažovanosti na skup problema koji se odnose na porodicu, zdravlje, decu, mlade, ekologiju, obrazovanje. Međutim, ženska participacija u politici ne sme da se ograničava na tu vrstu problema ili da bude orijentisana isključivo na zaštitu ženskih interesa, već na probleme i zaštitu interesa svih građana. Ženama se mora omogućiti i garantovati pravo da ravnopravno učestvuju u dijalogu sa muškarcima oko svih relevantnih pitanja. Suština emancipacije žena je u većem stepenu političke participacije i reprezentacije u izvršnoj vlasti, gde se donose odluke i kreiraju strateške politike razvoja, i u predstavničkim telima, gde se donose zakoni i kroz rad političkih partija zastupaju interesi građana. Stoga je, kao prelazno rešenje, potrebna društvena regulacija u formi propisanih što većih kvota, kako bi žene u većem broju izašle na političku scenu i uključile se aktivno u proces raspodele moći, jedna je od poruka sa sednice.\nNaglašeno je da je za značajniju zastupljenost žena u politici od ključnog značaja da se izbore sa izazovima usklađivanja interesa rodne ravnopravnosti i javnih politika. Upravo zbog toga postojanje Ženske parlamentarne mreže i sličnih organizovanih grupa žena u politici sa zajedničkim ciljevima koji prevazilaze stranačke okvire je od posebne važnosti za uspeh političarki i za njihovu bolju zastupljenost i vidljivosti u politici, donošenju odluka, kreiranju javnih politika.\nNakon sednice, članice Ženske parlamentarne mreže Skupštine AP Vojvodine prisustvovale su u zgradi Skupštine AP Vojvodine, predstavljanju Zbirke konferencija slučaja nasilja nad ženama u porodici i partnerskim odnosima. U Zbirci su prikazane konferencije slučaja u situacijama nasilja nad ženama održane tokom 2015. godine u okviru mentorske podrške koju je Pokrajinski sekretarijat za socijalnu politiku, demografiju i ravnopravnost polova pružao centrima za socijalni rad u Zrenjaninu, Pančevu, Sremskoj Mitrovici, Novoj Crnji i Novom Bečeju. Aktivnost je realizovana u okviru sprovođenja mera Programa za zaštitu žena od nasilja u porodici i u partnerskim odnosima i drugih oblika rodno zasnovanog nasilja u Autonomnoj pokrajini Vojvodini za period od 2015. do 2020. godine.


DODIK NE ODUSTAJE OD SVOJIH NAKANA: IZMJENE ZAKONA O ZASTAVI BIH NAKON KONSTITUISANJA DOMA NARODA PSBIH – Dijalog\nPredsjedavajući Predsjendištva Bosne i Hercegovine Milorad Dodik ponovio je danas da će biti predložene izmjene i dopune Zakona o zastavi BiH, kako bi se uz državnu zastavu, istakla i entitetska.\n– Nakon što se konstituiše Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH zatražit ćemo da se u zakonu uvrsti i isticanje zastave entiteta, u ovom slučaju RS – izjavio je Dodik novinarima u Banjoj Luci.\nKaže da je na njegov zahtjev jučer „uklonjena zastava Federacije BiH“ iz prostorija u Predsjedništvu BiH, ali i dodaje da bi bilo dobro da se kasnije i ona i zastava RS-a vrate u prostorije državne institucije.\nDodik ističe da se to nije moglo uraditi za par dana, ali će insistirati da se to uraditi, kako bi se istakla, kako kaže, i simbolika entiteta RS.\nTvrdi i da je jučer na sjednici Predsjedništva BiH, na svom reveru imao značku u znaku zastave RS-a, što negira tvrdnje funkionera PDP-a Igora Crnatka da se ta zastava nije jučer mogla uočiti u prostoriji u kojoj je zasjedalo Predsjedništvo BiH.\nAtmosferu u Predsjedništvu BiH nazvao je „sterilnom, bez vidljivog entuzijazma da se nešto učini na bilo kojem planu“, dodajući da su odbijeni neki njegovi zahtjevi, kao i da veći dio poslova obavlja u kabinetu u Istočnom Sarajevu.\nRekao je da podržava autonomiju policije RS, ali da nije upoznat sa zahtjevom Direkcije za koordinaciju policijskih tijela BiH za potpisivanje sporazuma o korištenju radio-veze između policijskih agencija u BiH.


Irak: Automobil bomba ispred policijske stanice - 2004-01-14\nNajmanje dvoje ljudi je ubijeno i 29 drugih ranjeno u eksploziji automobila bombe do koje je došlo ispred jedne policijske stanice u gradu Baquba u centralnom dijelu Iraka. Iračka policija je saopštila da se radi o samoubilačkom bombaškom napadu dok predstavnici američke vojske kažu da je bomba aktivirana daljinskim upravljačem.\nU medjuvremenu su pripadnici Danske vojske saopćili da minobacačke granate koje su prošle sedmice pronadjene na jugu Iraka ne sadrže kemijske agense, kako se prvobitno sumnjalo. Američki i danski eksperti su testirali pet punjenja i nisu našli nikakve tragove kemijskog oružja. Planirani su novi testovi. Kada je riječ o Iraku, iz Pentagona je danas saopćeno da je najmanje 21 američki vojnik tokom prošle godine u toj zemlji izvršio samoubistvo.\nNajviši zvaničnik za zdravstvo u Ministarstvu odbrane, William Winkenwerder je rekao da je broj samoubistava moguće velik i zbog toga što neki slučajevi smrti izvan borbenih dejsata još nisu dovoljno istraženi. On nije rekao o broju samoubistava u proteklim američkim sukobima, ali je rakao da se priprema mnogo agresivnija borba protiv stresa u Iraku, nego tokom Zaljevskog rata 1991, ili Vijetnamskog rata.


Direktor "Lignopro" - Sarajevo - Zastupništo "Weinig" za BiH\nFirme: firma osnovana 2004. godine kao firma čija se primarna djelatnost zasniva na maloprodaji boja, stakla i proizvoda od metala.\nCijena za članove Drvnog klastera "Namještaj i drvo", "EventExpo" Kupujmo i Koristimo Bosansko i Hercegovačko,a uključuje ručak i osvježenje.\nCijena za sve posjetioce, a uključuje ručak i osvježenje, kao i aktivno učešće u diskusijama\nCijena uključuje postavljanje reklame - bannera u toku cijele konferencije i reklamiranje u video prilogu konferencije, ručak i osvježenje do 2 člana kompanije – ustanove\nCijena uključuje predstavljanje kompanije do 10 minuta, postavljanje reklame - bannera u toku cijele konferencije i reklamiranje u video prilogu konferencije, izjava za medije, ručak i osvježenje do 3 člana. Predstavljanje i reklama pola godine na našim web portalima.\nSrebrni sponzor - Cijena uključuje predstavljanje kompanije do 15 minuta, dodjela priznanja - zahvalnice, postavljanje reklame - bannera u toku cijele konferencije i reklamiranje u video prilogu konferencije, izjava za medije, ručak i osvježenje do 4 člana kompanije – ustanove. Predstavljanje i reklama tokom cijele godine na našim web portalima\nZlatni sponzor - Cijena uključuje predstavljanje kompanije do 20 minuta, dodjela priznanja - zahvalnice, postavljanje reklame - bannera u toku cijele konferencije i reklamiranje u video prilogu konferencije,prezentacija na web portalima, izjava za medije, ručak i osvježenje do 4 člana kompanije – ustanove. Predstavljanje i reklama tokom cijele godine na našim web portalima\n18 Marta, 2022 1:00 pm\n18 Marta, 2022 4:00 pm\n"EventExpo" KiK BiH


Vesti online / Scena / Šoubiznis / Bajaga i Instruktori oduševili publiku u Štark Areni\nMomčilo Bajagić Bajaga (Foto: Arhiva)\nU autentičnoj mešavini rokenrola i popa, džeza... Bajaga i Instruktori su proveli svoje fanove kroz najznačajnije momente višedecenijske uspešne karijere.\nBajaga i njegov bend otvorili su koncert pesmom "Dobro jutro" i od tog momenta nastala je euforija. Nizali su se hitovi popularnog benda kao što su "Sa druge strane jastuka", "Mali slonovi" "Godine prolaze" i mnogi drugi.\n- Radujemo se što smo nakon 12 godina ponovo u Beogradu u ovom prostoru. Drugi razlog za slavlje je rođendan moje kćerke Anđele koja je tu negde sa društvom i uživa u našoj svirci - rekao je Bajaga posle čega je bend odsvirao prigodnu numeru "Happy birthday".\nPosebne reakcije publike izmamio je i veliki hit "Dobro jutro džezeri", a nakon toga Bajaga je zamolio sve u publici da naprave "zvezdanu noć" uključivanjem mobilnih telefona.\nJedna od najpoznatijih pesama Bajage i Instruktora "Kad hodaš" bila je odličan saundtrek za tu "zvezdanu noć".\nNakon dva sata odlične svirke usledio je bis u kojem je cela Štark Arena zajedno sa Bajagom i Instruktorima pevala pesmu "Tamara".\nMeđu najveselijima u VIP prostoru ispred bine bili su beogradski glumci među kojima Gordan Kičić, Viktor Savić, Tamara Dragičević, Dragan Bjelogrlić i dramska spisateljica Biljana Srbljanović.


Ruski dosije - Miloš Mitrović - Dnevni list Danas\nPočetna » Kolumne » Miloš Mitrović » Ruski dosije\n* Tramp svoje motive pre svega objašnjava pacifizmom, što je u startu sumnjivo s obzirom na istoriju američkih predsednika. Ako istoriju zanemarimo, zbližavanje s Rusijom bi, naravno, moglo da bude put ka "svetskom miru"\nIzjave koje je Donald Tramp dao posle svojih kratkih susreta sa Vladimirom Putinom u Vijetnamu sugerišu da bi on hteo da Amerika ima dobre odnose sa Rusijom, ali mu dušmani – koji sede i u Kongresu i obaveštajnim agencijama – ne daju, i da on ne veruje nalazima američkih službi prema kojima se Rusija mešala u izbore u SAD, ali kao patriota mora da kaže da im veruje.\n1Piše: Miloš Mitrović 13. novembra 2017. 14.15\nPa i to patriotsko uverenje potire praktično istovremenim trenucima iskrenosti: „Sve o takozvanom ruskom dosijeu u Sjedinjenim Državama jeste manifestacija stalne domaće političke borbe“.\nTramp pokušava da vaga, otkrivajući na tom samitu Azijsko-pacifičke ekonomske saradnje (APEC), da očigledno poštuje Putina: pitao ga je, kao lojalni predsednik a ne zato što u to veruje, o navodnom ruskom mešanju. Putin mu je, kaže dalje, priznao da ga tvrdnje o mešanju vređaju. Te tvrdnje je, naravno, još jednom odbacio. Dvojica predsednika su se razumela, nagovestio je Tramp. Ruski kolega je razumeo to što je morao da bude upitan o budalaštinama.\nŠta su Trampovi motivi za izraženu želju za uspostavljanjem dobrih odnosa sa Rusijom? Da li je to samo prihvatanje nesporne činjenice da je „imati dobre odnose sa Rusijom dobra, a ne loša stvar“, što „mrzitelji i budale“, kako kuca na Tviteru, ne uviđaju?\nTramp svoje motive pre svega objašnjava pacifizmom, što je u startu sumnjivo s obzirom na istoriju američkih predsednika. Ako istoriju zanemarimo, zbližavanje s Rusijom bi, naravno, moglo da bude put ka „svetskom miru“, što ne treba posebno objašnjavati. Tramp navodi da je Rusija potrebna za smirivanje Severne Koreje, Sirije, Ukrajine, terorizma… Istrage pak o ruskom mešanju i loši odnosi sa Rusijom, ukazuje on, vode – daljim gubicima ljudskih života u Siriji („ljudi će umirati zbog toga“).\nDvojac je izdao zajedničko saopštenje o Siriji, koje su pripremili šefovi diplomatija Lavrov i Tilerson, u kojem su se složili da sukob „nema vojno rešenje“, te da su odlučni u rešenosti da pobede Islamsku državu. Ipak, front onih na Zapadu koji ulogu Rusije vide drugačije ostaje širok. Dan ranije, ministri odbrane NATO, uključujući Amerikanca DŽejmsa Matisa, složili su se u Briselu da je Rusija prekršila Ugovor o nuklearnim snagama srednjeg dometa. Komandant NATO snaga u Evropi, američki general Kertis Skaparoti poručio je Rusiji da „prestane da se meša u poslove drugih država“.\nTrampu je od svega najpotrebniji mir kod kuće, odnosno konsolidacija sopstvene vlasti, od početka suočene sa neprestanim kritikama, napadima i istragama koji u krajnoj liniji moga da dovedu do njegove smene. Ako će normalizacija odnosa sa Rusijom doprineti toj konsolidaciji, Trampovo „davanje za pravo“ ili „verovanje na reč“ Putinu, kako to politički protivnici i mediji tumače, jeste razumljivo.\nKontinuirane disonantne poruke iz SAD u vezi sa Rusijom narušavaju bez sumnje ugled Amerike kao još uvek najmoćnije sile. Istovremeno, neprestane priče o raznim ruskim „mešanjima“, sa kojima se ne izlazi na kraj, povećavaju ugled Moskve, umesto da je proizvedu u „otpadnika“, kao što se nameravalo.\n13. novembra 2017. u 14.51\nZkljucak ove kolumne govori sve. Tramp je, cini mi se, jedini medju politickim vrhom SAD shvatio da je period ne mogucnosti, odnosno sposobnosti, Amerike da bude jedini glavni svetski policajac i da je Rusija, zahvaljujuci Putinu, drzava ciji se stavovi moraju postovati a odbacivanje istih izazvalo bi samo probleme. To, mozda i trik priblizavanje, iskoristice Tramp za realizaciju nekih svojih licnih svetskih intervencija bez ne mesanja Rusije. Problem ostatka sveta je u tome sto se narod, kde se oceni potreba za reagovanje, nece nista pitati, jer to ce se pravdati cuvanjem svetskog mira a naravno i CUVANJEM demokratije.


Rojters: Tramp planira radikalno rezanje socijalnih programa\nOhrabren usvajanjem najvećih poreskih reformi u poslednjih nekoliko decenija, američki predsednik sada želi da znatno skreše socijalne programe iako je deo republikanskih kongresmena uzdržan prema tome s obzirom da su to osetljiva pitanja u godini u kojoj se održavaju izbori za deo Predstavničkog doma i Senata, prenosi Rojters.\nNamera Bele kuće da smanji vladine programe pomoći, kao što su naknade za nabavku hrane (Food Stamps) i stanovanje najsiromašnijim porodicama, može izazvati negativnu reakciju konzervativnih donatora u kampanji na čiju podršku računaju republikanci na delimičnim izborima za Kongres u novembru na kojima će nastojati da zadrže kontrolu u ovom telu.\nSavetnici u Beloj kući ističu da Tramp želi da sreže ove programe te da će u tome imati veoma entuzijastičnog partnera u Polu Rajanu, predsedavajućem Predstavničkog doma koji se, takođe, odavno zalaže za ove mere.\nMeđutim, pojedini republikanci smatraju da će lider većine u Senatu Mič Mekonel uzdržan prema toj ideji, koja neće lako proći u ovom telu u kome republikanci imaju veoma tanku većinu u odnosu na demokrate: 51-49.\nDemokrate su već kritikovale Trampa zbog najava da će promene u socijalnim programima biti njegov ključni cilj u 2018, ističući da time želi da pokrije smanjenje poreza od kojih će koristi imati pre svega korporacije i bogati pojedinci a što će povećati dug za hiljadu i po milijardi dolara u narednih deset godina.\nBritanska agencija ističe da će republikanci morati da budu pažljivi u redukovanju programa od kojih velike koristi ima deo najvažnijih Trampovih pristalica u siromašnim, ruralnim delovima zemlje.\nAnalitičari upozoravaju da će biti lakše primeniti poreske zakone nego drastično smanjiti socijalne programe koje koristi 42 miliona Amerikanaca u 21 milion porodica.\nZa tu namenu trenutno se odvaja 58 milijardi dolara godišnje. U predlogu budžeta koji je Trampova administracija prosledila Kongresu prošle godine, predviđeno je smanjenje za ovu stavku od 192 milijardi dolara u narednoj deceniji.\nTramp je takođe predložio drastično smanjenje privremene pomoći porodicama u nevolju, koju je prošlo godine koristilo 1.1 milion familija.\nStrateg Demokratske partije Dag Tornel (Doug Thornell) ističe da se ovaj plan može loše uticati na Republikansku stranku na izborima u novembru, jer će radnici i stariji birači biti nezadovoljni.\n“Ironija je da će Trampova biračka baza poneti glavni teret ovih rezova”, kaže Tornel.\nS druge strane, Robert Dour (Doar), stručnjak konzervativnog Instituta “Enterprise” za problem siromaštva, smatra da Trampov pristup može da ohrabri građane da odlučnije traže posao.\nOn smatra da Kongres može smanjiti benefite za one građane koji se nisu dovoljno potrudili da nađu posao.\nDrugi analitičari ističu da naknade najsiromašnijim porodicama, uključuju i mnoge zaposlene ali su im zarade nedovoljne za egzistenciju, prenosi Rojters.


e-novine.com - Žene Srebrenice najavljuju tužbu\n05.07.2012 - 15:37\nZbog uništavanja uspomena na žrtve\nAdvokatski tim porodica srebreničkih žrtava najavio je mogućnost podnošenja tužbi protiv odgovornih u Haškom tužilaštvu za uništenje oko hiljadu predmeta pronađenih u masovnim grobnicama, dok su pravni eksperti istakli da je uspjeh takve tužbe malo vjerovatan\nHaško tužilaštvo je uništilo oko hiljadu predmeta koji su pripadali žrtvama genocida. Predmeti su uništeni na desetu godišnjicu od pogubljenja više od 7.000 bošnjačkih muškaraca, koje su počinili pripadnici vojske i policije Republike Srpske (RS).\nHajra Čatić, predsjednica Udruženja “Žene Srebrenice”, koja je u julu 1995. godine izgubila sina i muža, ni danas ne krije razočarenje zbog “uništenja uspomena”.\n“Oni su nama uništili i zadnje uspomene na našu djecu, braću i muževe. Oni to nisu smjeli uraditi a da nisu kontaktirali porodice, jer smo mi porodice preko sredstava informisanja saznali za to. Zaista smo ogorčeni”, kazala je Čatić.\nLične karte, dijelovi garderobe, ručni satovi, sitne zabilješke i lančići, samo su neki od oko hiljadu predmeta – pronađenih u masovnim grobnicama – koje je Haško tužilaštvo uništilo 2005. godine.\nDok Tužilaštvo pravda ovaj potez objašnjenjem da su predmeti predstavljali “opasnost od zaraze” s obzirom da nisu postojale adekvatne prostorije za njihovo čuvanje, porodice srebreničkih žrtava su ogorčene i najavljuju pokretanje tužbi protiv odgovornih.\nFrederick Swinnen, specijalni savjetnik glavnog tužioca Sergea Brammertza, rekao je u izjavi za BIRN – Justice Report da Tužilaštvo u Haagu žali zbog uništenja predmeta, te naglašava da su više puta ponudili izvinjenje porodicama srebreničkih žrtava.\n“Većina uništenih predmeta bili su povezi za oči, municija ili uzorci krvi. Među predmetima bio je i mali broj ličnih predmeta, poput odjeće i ličnih karti. S obzirom da su predmeti pronađeni u masovnim grobnicama, mnogo ostataka je propadalo zbog krvi ili drugih bioloških materija na njima. Prije uništenja napravljene su kopije svih dokumenata i dostavljene su vlastima u BiH”, rekao je Swinnen.\nVratiti ostale predmete\nNa inicijativu Udruženja “Žene Srebrenice”, oformljen je advokatski tim, čiji je zadatak da utvrdi ko je odgovoran za uništenje predmeta, te osigura da se ostali predmeti žrtava vrate u BiH.\nDamir Alić, član advokatskog tima, ustvrdio je da razmatra mogućnost pokretanja tužbi protiv odgovornih za uništenje predmeta, čak i ako se ispostavi da je odluku potpisala bivša glavna tužiteljica Carla Del Ponte.\n“Mi nismo odustali od insistiranja na tome ko je zapravo odgovoran za izdavanje naredbe i ko je uništio artefakte. (...) Mi imamo mogućnost da podignemo privatnu tužbu, dakle da djelo Carle Del Ponte prijavimo pred švicarskim organima, odakle ona potiče”, rekao je Alić.\nOn je dodao i da postoji mogućnost da se Del Ponte prijavi disciplinskim organima Ujedinjenih nacija (UN), u čijem sastavu je i Haško tužilaštvo.\nS druge strane, Swinnen je otkrio da je Haško tužilaštvo izvršilo internu istragu, koja je utvrdila da nisu postojali “zli motivi” za uništenje predmeta. Prema njegovim riječima, istragom je utvrđeno da ne bi bilo pravedeno izdvojiti pojedine uposlenike, te da krivica za ovaj postupak leži na cjelokupnom Tužilaštvo u Haagu.\nMarko Milanović, stručnjak za međunarodno pravo, ipak nije optimističan u vezi sa mogućnosti pokretanja tužbe protiv UN-a ili Tužilaštva u Haagu.\n“Srebreničkim porodicama bilo bi izuzetno teško da bilo šta postigunu sudskim putem. Ovakva tužba može biti podnesena samo domaćem sudu neke države radi naknade štete. UN i Međunarodni krivični sud za bivšu Jugoslaviju (MKSJ/ICTY) uživaju imunitet pred domaćim sudovima i ne mogu biti tuženi”, kazao je Milanović.\nPrema njegovim riječima, imunitet mogu uživati i sadašnji i bivši zvaničnici UN-a, uključujući Carlu Del Ponte. S druge strane, Milanović smatra da je moguće da se podnesu pritužbe generalnom sekretaru UN-a i Savjetu bezbjednosti, ali to je jedan prije svega politički proces i mehanizam kontrole.\nAdvokat Alić i predstavnik Tužilaštva u Haagu Swinnen istakli su da su krajem aprila ove godine održali sastanak na kojem je dogovoreno da se dostave fotografije prostalih predmeta koji se sada nalaze u Tužilaštvu, a koje nisu uništeni. Nakon toga će porodice odlučiti kako ih raspodijeliti i vratiti u Srebrenicu do kraja godine.\n“Tužilaštvo je nakon prvog nesporazuma uposlilo vanjskog revizora da izvrši pregled skladišta za dokaze i predmete, kako bi se osigurali kvalitetni uslovi za zadržavanje preostalih predmeta u Haagu”, rekao je Swinnen.\nAdvokat Alić je za BIRN – Justice Report kazao da je prije nekoliko sedmica zaprimio pismo od Predsjednika Tribunala u Haagu Theodora Merona, u kojem je Srebreničanima data podrška i izražena sućut porodicama zbog uništenja predmeta.\nNerma Jelačić, glasnogovornica MKSJ-a, potvrdila je da je ovo pismo poslano, te da je u njemu sudija Meron kazao da žali zbog bola srebreničkih porodica.\nIpak, Jelačić je pojasnila da je ovaj slučaj potpuno u nadležnosti Tužilaštva, te da Meron nema ingerencije da nadgleda rad Tužilaštva, izuzev ako nije usko povezano sa nekim sudskim predmetom.


Venera je u znaku Ribe: Evo koga očekuju raskidi i zašto sada treba da putujete!\nVenera je u Ribama od 10. februara do 7. marta kada ulazi u Ovna\n13.02.2018. - 19:27h 19:29h Autor: mondo.rs\nNa primer - ako Vam se čini da je sve idilično, da je pored vas savršeno biće - setite se da je Venera u Ribama i da, možda, baš i niste u pravu.\nNe, ne želimo sada da Vam "ubijemo leptiriće u stomaku", već samo da Vas upozorimo da se ne zalećete - uživajte u tome što osećate, ali sačekajte mart mesec za planove i nove akcije u ljubavi.\nPutujte i ako ste sami - na putu možete upoznati neku zanimljivu osobu.\nTo možete da postignete i nekim lepim romantičnim gestom, ali i ako ne sputavate strast u svojoj vezi. Idite zajedno na neka lepa i zanimljiva mesta, u bioskop, pozorište, šetajte zajedno, budite što više u prirodi, kraj vode...


On je prvi, pored nekoliko Japanaca - svetskih karate veličina, kao tvorac sopstvenog stila Fudokan dobio zvanja SOKE, tj. majstor karatea 10. dan, a sa 80 godina drži seminare u preko 100 zemalja članica Svetske Fudokan karate federecije, postavši i general Kozačke garde (Gvardije), jer decenijama obučava i sve grupacije kozaka. Ali ovaj multitalentovani pregalac u svom novobeogradskom ateljeu vaja velelepne figure (npr. Ivanu Španović itd.), a objavio je i knjigu basni, priprema zbirku poezije, dugo trenirao balet, a izglednu karijeru univerzitetskog profesora i hirurga zamenio je karateom. Pored navedenog on se bavi i Prasrbima i vinčanskim pismom, dok se na karate šampionatima Evrope i sveta peva srpska sportska himna za koju je on napisao reči... Ilija Jorga u Svetlo upisan i - za sva vremena, kaže autor emisije i od 1980. njegov učenik i sledbenik i sam stariji majstor karatea, koji nastavlja delo svog velikog uzornika (Senseia - Velikog učitelja), za šta je iz njegovih ruku dobio i SERTIFIKAT Svetske Fudokan karate federacije. Autor emisije Vladan Rakić.\nTV minijature: 20 godina Ogledala, program za dijasporu, r\nKarate čudo Ilija Jorga, program za dijasporu, r


13.11.2021. / 12:56\nBANJALUKA – U prijedlozima zaključaka u vezi sa informacijom o prenosu nadležnosti u oblasti indirektnog oporezivanja, koja će biti razmatrana na predstojećoj posebnoj sjednici parlamenta Srpske, navodi se da Narodna skupština Republike Srpske zadužuje Vladu da joj u roku do šest mjeseci uputi na usvajanje zakone o porezu na dodatu vrijednost i o akcizama Srpske.\n“Narodna skupština zadužuje Vladu da povuče saglasnost na Sporazum o nadležnostima u oblasti indirektnog oporezivanja između Srpske i Federacije BiH (FBiH) koji su 2003. godine, u prisustvu visokog predstavnika, potpisali entitetski premijeri”, navodi se u zaključcima u vezi sa informacijom dostavljenom Narodnoj skupštini zajedno sa materijalima za posebnu sjednicu posvećenu vraćanju nadležnosti Srpske.\nU zaključcima se podsjeća da se Zakon o sistemu indirektnog oporezivanja u BiH, Zakon o uplatama na jedinstveni račun i raspodjeli prihoda, Zakon o Upravi za indirektno oporezivanje (UIO), Zakon o postupku indirektnog oporezivanja, Zakon o postupku prinudne naplate indirektnih poreza, Zakon o porezu na dodatu vrijednost i Zakon o akcizama u BiH neće primjenjivati na teritoriji Srpske od dana stupanja na snagu zakona o porezu na dodatu vrijednost u Srpskoj i zakona o akcizama Srpske.\nTakođe, u zaključcima u informaciji se napominje da Narodna skupština povlači saglasnost koju je zaključcima iz 2003. godine dala u smislu da se nadležnost iz oblasti indirektnog oporezivanja u okviru sistema poreske politike prenese na Parlamentarnu skupštinu BiH, kako bi se omogućilo razmatranje i usvajanje Zakona o sistemu indirektnog oporezivanja u BiH.\n“Narodna skupština povlači saglasnost koju je zaključcima iz 2003. godine dala Vladi da može zaključiti pomenuti sporazum o nadležnostima u oblasti indirektnog oporezivanja između Srpske i FBiH”, piše u zaključcima.\nU informaciji se, između ostalog, navodi da konstituisanje i funkcionisanje Uprave za indirektno oporezivanje BiH prate negativni efekti koji se u najvećoj mjeri tiču raspodjele prikupljenih prihoda sa jedinstvenog računa UIO.\n“Prenosom nadležnosti u oblasti indirektnog oporezivanja, raspodjela prihoda od indirektnih poreza je definisana članovima Zakona o sistemu indirektnog oporezivanja u BiH, te članovima Zakona o uplatama na Jedinstveni račun i raspodjeli prihoda, gdje je prioritet u raspodjeli prihoda dat institucijama BiH, čiji budžet nije zavisan od fiskalne pozicije BiH, dok su entiteti u veoma nepovoljnom položaju i u potpunosti su zavisni od makroekonomske i fiskalne pozicije BiH”, navodi se u Informaciji.\nDodaje se da je zbog ovakvog postojećeg sistema raspodjele prihoda od indirektnih poreza budžet institucija BiH potpuno nezavisan od privrednih kretanja i naplate prihoda bez obzira na to što institucije BiH i te kako imaju uticaj na kreiranje ukupnog privrednog ambijenta.\nU dokumentu se napominje da se problemi nerijetko dešavaju kada je riječ o raspodjeli prihoda entitetima.\n“Osim toga, raspodjela prihoda je određena i brojnim odlukama Upravnog odbora UIO kojima se uređuju koeficijenti za raspodjelu prihoda od indirektnih poreza”, navodi se u Informaciji.\nU dokumentu se podsjeća da od drugog kvartala 2017. do drugog kvartala 2020. godine nije bilo usvajanja privremenih koeficijenata raspodjele prihoda od Upravnog odbora UIO, tako da je Srpska u tom periodu imala koeficijent 32,19 odsto, što je na niskom nivou uzimajući u obzir da je prosječni koeficijent za taj period blokade iznosio 32,59 odsto.\n“Takođe, UO UIO duži period nije uspijevao da se dogovori o privremenim poravnanjima, tako da su tek u 2020. godini usvojene odluke o drugom privremenom poravnanju između korisnika raspodjele indirektnih poreza sa jedinstvenog računa UIO za period 2012. godine, te 2014-2019. godine prema kojim odlukama je Srpska dobila ukupan iznos od 22,5 miliona KM”, navodi se u Informaciji.\nU dokumentu se dodaje da se Srpskoj po još nekim osnovama duguje 30 miliona KM, te da je problematična i blokada koja trenutno postoji u UO UIO, a odnosi se na neraspoređivanje prihoda od putarine u vezi sa čim Srpskoj treba pripasti više od 60 miliona KM.\nU informaciji se napominje da je Srpska ranije sa mnogo manje novca finansirala institucije BiH dok nije bilo prenosa nadležnosti u ovoj oblasti.\n“Nakon tog prenosa, od 2005. do 2021. godine je za institucije BiH, na teret Republike Srpske doznačeno čak 3.824.381.255 KM”, navedeno je u Informaciji.\nUz napomenu da je broj zaposlenih u institucijama BiH drastično povećan (sa 2.999 u 2000. godini na 22.288 u avgustu 2021.), u informaciji se konstatuje da su od 1996. do 2021. godine, odnosno za 26 godina, te institucije građane BiH koštale skoro 15 milijardi KM, od čega su poreski obveznici Srpske platili skoro pet milijardi KM, što je veće od iznosa javnog duga Republike.


ОКТОБАР – МЕСЕЦ СТАРИХ | Dom Zdravlja Kraljevo\nOKTOBAR – MESEC STARIH\nOktobar mesec posvećen je starim licima i brojnim aktivnostima naglašava se važnost prilagođavanja životnog okruženja potrebama i sposobnostima stanovnika trećeg doba. Tema ovogodišnje kampanje je „Ka jednakosti u starijem dobu“. Dom zdravlja Kraljevo obeležio je ovu kampanju u saradnji sa Gerontološkim centrom u Mataruškoj Banji, u čijim prostorijama je organizovana akcija merenja glikemije i krvnog pritiska i održano predavanje o zdravom starenju, namenjeno korisnicima ove ustanove.\n„Gerontološki centar svake godine nizom manifestacija obeležava oktobar mesec solidarnosti sa starima. Jedna od njih je organizovana u saradnji sa našim dugogodišnjim saradnicima iz Doma zdravlja Kraljevo, pa su tako naši korisnici imali priliku da čuju zanimljivo predavanje namenjeno starim licima. U Gerontološkom centru ima oko 250 starih lica o kojima svakodnevno vodimo računa, rekla je Svetlana Radisavljević, direktorka Gerontološkog centra.\n„Bez obzira na našu svakodnevnu brigu o njima, ova akcija i predavanje o zdravom starenju uvek dobro dođu, jer im je na taj način ukazana pažnja da nemaju osećaj da su zaboravljeni i da postoji neko ko razmišlja i vodi računa o njima, rekla ja dr Vesna Kuzmanović, lekar opšte medicine.\nU akciji su učestvovale sestre Službe za polivalentnu patronažu Dragana Rakonjac i Jasna Dragojlović, koja je i održala predavanje „Zdravo starenje i ishrana starih lica“.\nOko 700 miliona ljudi na svetu ima preko 60 godina,a procenjuje se da će do 2050.godine taj broj iznositi 2 milijarde, što će predstavljati preko 20 odsto svetske populacije. Starenje stanovništva je važno sa stanovišta cilja o iskorenjivanju siromaštva, obezbeđivanju uslova za zdrav život i blagostanje za sve generacije.


Zvezda nastavila dominaciju - 10. šampionska titula! - Sportske.net\nZvezda nastavila dominaciju - 10. šampionska titula!\nDa odbojkaši Crvene zvezde nemaju premca na domaćoj sceni potvrdial je i ova sezona. Beogradski crveno-beli odbranili su triplu krunu, a tačku su stavili večerašnjim trijumfom nad Vojvodinom u četvrtoj utakmici finala plej-ofa.\nOdbojkaši Crvene zvezde ponovo su osvojili titulu šampiona Srbije i tako nastavili dominaciju na domaćoj sceni!\nOni su u finalnoj seriji plej-ofa savladali Vojvodinu sa 3:1 u pobedama i osim titule osvojili i novčanu nagradu u iznosu od 1.160.000 dinara, koju dodeljuje kompanija ''Viner štediše'', generalni sponzor takmičenja.\nBeograđani su do treće, odlučujuće pobede došli večeras u Novom Sadu, gde su pred nešto više od 1.000 gledalaca savladali domaću Vojvodinu sa 3:1, po setovima (22:25, 25:14, 25:20, 25:20).\nEkipa Duška Nikolića je ovom titulom ušla u istoriju odbojke u ovoj zemlji, kao prvi tim koji je uspeo da odbrani triplu krunu!\nBez Dejana Radića, Vojvodina je u prvom setu igrala odlično, uspela da povede, ali je ostatak meča protekao u Zvezdinoj dominaciji. Gosti bez većih problema dobijaju naredna tri seta, posle čega je usledilo i šampionsko slavlje.


„Nove podjele na Balkanu najviše bi naškodile Crnoj Gori i BIH“ – Portal Budva\n„Nove podjele na…\n„Nove podjele na Balkanu najviše bi naškodile Crnoj Gori i BIH“\nNezvanični diplomatski dokument o novima podjelama na Balkanu, koji je slovenački premijer Janez Janša poslao u Brisel, pokušaj je ruskog uticaja na Zapadni Balkan, ali i podrivanja Evropske unije, smatra hrvatski analitičar Davor Đenero. Najveće žrtve takvog prekrajanja granica, smatra Đenero, bile bi Crna Gora i Bosna i Hercegovina. Uvjeren je, međutim, da taj dokument Brisel neće ni razmatrati.\nNeslužbeni diplomatski dokument o navodnom prekrajanju granica na područiju bivše Jugoslavije koji je navodno iz Slovenije poslat u Brisel, za Đenera je skandalozan i, kako kaže, jednako razoran za Evropu ali i balkanske države na koje se odnosi.\n„Najveće žrtve ovakvog tipa razmišljanja su Crna Gora i BiH, a nakon toga slijede Kosovo i Sjeverna Makedonija. Ideja da je moguće završiti raspad Jugoslavije tako što će da se razore dva politička identiteta kakva su Crna Gora i BiH je posvađan sa pameću jer se radi o političkim identitetima koji su stariji od prve i druge Jugoslavije“, kaže Đenero.\nA, ko to ima interes da na Balkanu opet prekraja granice i navodno pripaja Republiku Srpsku Srbiji, a Kosovo Albaniji? Đenero nema dilemu da je takav scenario došao od Rusije.\n„BiH je uzdrmana već time što je RS na neki način priznati rezultat rata, a razaranje BiH je ideja da se Rusiji otvori put geopolitičkog uticaja na sam rub Evrope“, navodi Đenero.\nOn kaže da se ruski uticaj vidi i na evropskoj strani jer dokument dolazi od onih struktura koje kako vjeruje ta država finasira da bi podrivala Evropsku uniju.\nNo uprkos tome, Đenoro vjeruje da sve to neće uticati na odluke Brisela.\n„Uvjeren sam da ovaj dokument neće biti ozbiljno razmatran i da radi o jednom irelevantnom pokušaju ruskog miješanja i unošenja zbrke u Evropskoj uniji“, smatra Đenero.\nSpekulacije o navodnom diplomatskom dokumentu koji je iz Slovenije proslijeđen Briselu izazvao je prethodnih dana burne reakcije u regionu. Sa zvaničnih adresa Slovenije, međutim, tvrdnje o dokumentu više puta su negirane i ocijenjene kao pokušaj kompromitacije tamošnje vlasti koja sredinom godine preuzima predsjedavanje Savjetom Evropske unije.


EU želi uravnoteženije ekonomske odnose sa Kinom - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » EU želi uravnoteženije ekonomske odnose sa Kinom\nEU želi uravnoteženije ekonomske odnose sa Kinom\nEvropska unija je zabrinuta zbog rastuće moći Kine i pravi planove kako da se suoči sa ambicijama zemlje koju opisuju kao „sistemskog rivala“, prenosi agencija AP.\n0Piše: Beta-AP 22. marta 2019. 12.14\nFoto: Beta/AP/Masrk Schiefelbein\nEvropski savet danas će razmatrati strategiju u deset tačaka koju je pripremila Evropska komisija uoči samita EU-Kina idućeg meseca.\nEU želi da postigne uravnoteženije i recipročne ekonomske odnose sa Kinom koja je njen drugi po veličini trgovinski partner posle SAD.\nKineski predsednik Si Đinping trenutno je u poseti Italiji a posetiće i Maltu i Francusku.\nSi je stigao u Evropu deset dana posle objave plana EU u deset tačaka u kome se naglašava da je Kina komercijalni partner ali i „rival“ Unije.\nVođe evropske dvadesetosmorice danas u Briselu treba da postave osnove za zajednički evropski nastup prema Pekingu, uoči samita EU-Kina 9. aprila u Briselu.\nPosle Italije Si će posetiti Monako i Francusku gde će u utorak učestvovati na sastanku sa francuskim predsednikom Emanuelom Makronom, nemačkom kancelarkom Angelom Merkel i predsednikom Evropske komisije Žan-Klod Junkerom, prenosi Frans pres.\nPrema francuskom predsedništvu cilj sastanka je da se nađu zajedničke tačke između Evrope i Kine o temama kao što su multilateralizam ili sprovođenje Pariskog sporazuma o klimi.\nU Italiji Peking je posebno zainteresovan za investiranje u luke, uključujući luku u Trstu na Jadranskom moru da jača svoj izvoz u Evropu.Italijanski premijer Đuzepe Konte treba u subotu da potpiše načelni sporazum sa kineskim predsednikom o učestvovanju Italije u inicijativi „novi put svile“.


Naslovnica NAJNOVIJE Nacija BiH od Rusije traži povrat Povelje Kulina bana\nSarajevo – Bosna i Hercegovina zatražila je od Rusije vraćanje Povelje Kulina bana, koja se čuva u biblioteci Ruske akademije nauka u Sankt Peterburgu.\n“Povelja Kulina bana od neprocjenjivog je značaja za historiju Bosne i Hercegovine. To je prvi poznati diplomatski dokument, izdat od strane jednog bosanskog vladara vladaru druge države te pisan na domaćem jeziku. Kao takav, ovaj dokument svjedoči o dubokim korijenima bogatog bosanskohercegovačkog kulturno-historijskog i jezičkog nasljeđa koje bilježi srednjovjekovna Bosna”, rekao je Osmanović.\n‘Uskraćeni za svoje blago’\nOsmanović je posjetio i biblioteku Ruske akademije nauka u kojoj se čuva Povelja Kulina bana, gdje je imao priliku vidjeti taj historijski dokument i razgovarati s nauč\nMalo Morgen 16. prosinca 2015. At 20:53\nAko bude ugrozen dodik,poslace povelju na prvom s 500.\nOlivera 16. prosinca 2015. At 18:34\nDa je živ Kulin ban, više bi voleo što se njegova povelja čuva u Sankt Peterburgu, nego u Sarajevu.


Balkan demografija i popisi – Bosna online\nLinkovi za statističke zavode\nBh. studenti preveli kartu američkog historičara Justina McCarthya u kojoj se detaljno opisuju ubistva i prisilne seobe muslimana za vrijeme Balkanskih ratova 1912.-191.\n“Cilj ovog projekta bio je da obogatimo bh. literaturu i upoznamo javnost u Bosni i Hercegovini i regionu s događajima iz historije o kojima se može sasvim šturo pročitati u postojećim udžbenicima historije. Želja nam je, i trenutno radimo na tome, da dovedemo profesora McCarthyja u Bosnu i Hercegovinu, jer je riječ o jednom od rijetkih eksperata historije ovog podneblja koji stvari iz prošlosti naziva njihovim pravim imenima“, rekao je Karčić za AA.\nPredrasude prema muslimanima\nO temi Balkanskih ratova do sada se u historijskim knjigama pisalo vrlo malo, ili nikako, iako je to vrlo značajan događaj za svjetsku historiju. Skoro da nijedan ozbiljan historičar do sada nije temeljito obradio temu prisilnih seoba muslimana za vrijeme Balkanskih ratova, odnosno zabilježio nasilje i krvoproliće kojem su bili loženi\n, istakao je McCarthy.\nOvi narodi su željeli da protjeraju muslimane na Balkanu kako bi došli u posjed njihovih imanja i zemljišta. Isto tako, zvanične vlasti su preporučivale muslimanima da napuštaju zemlju, jer su ih vidjeli kao političku prijetnju. Tako da je sve ovo rezultiralo velikim nasiljem i stradanjem muslimana na Balkanu za vrijeme krvavih Balkanskih ratova\n, pojasnio McCarthy.\nBalkan demografija i popisi u Hrvatskoj i Srbiji statisticki zavodi linkovi « Novosti sa Balkana kaže:\n19 Januara, 2014 u 12:28 pm\n[…] http://www.bosnaonline.org/balkan-demografija-popisi/ […]\nOdgovori na Balkan demografija i popisi u Hrvatskoj i Srbiji statisticki zavodi linkovi « Novosti sa Balkana Poništi odgovor


IZVOR: citymagazin.rs | SUBOTA, 29.06.2019 | 11:44\nMnogi ljudi veruju da plač tokom gledanja filma nije ništa drugo nego znak slabosti. Pa, pogodite šta, ta misao ne može biti pogrešnija!\nPol J. Zak, neuroekonomista sa Klermon univerziteta, sproveo je studiju u kojoj potvrđuje da su osobe koje plaču tokom filmova empatičnije, znaju kako bolje da se nose sa svojim emocijama, i da su jače kada se suočavaju sa svakodnevnim izazovima.\nEvo šta se zaista dešava kada osobe plaču tokom filma i zašto ih to čini jačim.\n1. Shvataju da su te priče izmišljene, ali ne mogu da zadrže svoja osećanja u sebi\nKognitivno govoreći, iako znaju da film nije stvaran i da je priča koju vide na ekranu izmišljena, još uvek je neizbežno da će plakati kada vide vrlo emotivnu scenu.\n2. Oksitocin je kriv za sve\nOvaj hormon deluje kao neurotransmiter i odgovoran je za ono što osećamo kada smo svedoci dirljive scene. Povezujemo priču, osećaj, a kasnije i pozitivnu akciju. Drugim rečima, ovaj hormon nas čini empatičnijima i čini da imamo mnogo otvoreniji stav prema svetu, pored toga što nas čini srećnijima.\n3. Ljudi koji plaču ne plaše se da izraze svoje emocije\nLjudi koje nije sramota da plaču tokom filma zapravo su mentalno jači od onih koji pokušavaju da sakriju svoje suze.\nTo je zato što su dovoljno hrabri da izraze svoja prava osećanja. Oni se ne plaše da budu osuđeni ili kritikovani.\n4. Moć suza\nRezultati istraživanja takođe pokazuju da oni koji plaču tokom filma znaju dosta o isceliteljskoj moći suza. Plakanje nas tera da se povežemo sa drugim ljudima, učimo nas da sagledamo okolnosti koje mogu pozitivno i negativno uticati na našu životnu sredinu, i, konačno, pružaju nam olakšanje.\n5. Ne beže od emocija\nLjudi koji plaču tokom filma takođe pretpostavljaju da je važno održati određenu perspektivu o onome što nam se dešava i da je ponekad potrebno izdvojiti trenutak za plakanje. To im omogućava da postignu veću emocionalnu stabilnost od onih koji kriju svoja osećanja.\n6. Ne brinu o rodnim ulogama ili očekivanjima\nSvi smo čuli izreku: Veliki momci ne plaču. Većina dečaka uči od ranog uzrasta da će plakanje u javnosti učiniti da izgledaju slabije. Međutim, ovo nije ništa drugo do besmisleno uverenje.\nDečaci i devojčice, kada su mladi, ne razlikuju se po tome koliko plaču. To je ljudski odgovor koji nije povezan ni sa jednim određenim polom, a to je poznato onima koji se ne plaše da to urade otvoreno. Oni se ne boje da će ih osuditi oni koji smatraju da je plač ženska osobina.\n7. Oni žive život punim plućima\nOksitocin je povezan sa osećajem pouzdanosti među ljudima. Oni koji imaju više poverenja u druge, imaju visok nivo ovog neurotransmitera u svom telu i često stvaraju dublje odnose.\nPrepoznaju vrednost poštovanja onih oko sebe. Oni takođe žive potpunije od onih koji imaju probleme sa poverenjem i osećaju se uznemireni odnosima koje uspostavljaju s drugima.\nDa li ste i vi osoba koja plače tokom filma i kako se zbog toga osećate?


Vreme 965 - Bratski biznis: Ruska posla u Srbiji\nSudeći po novinskim izveštajima, "Rusko-srpski biznis dijalog", koji je održan 25. juna u Moskvi, bio je razočaravajuće skroman ne samo u pogledu najave novih poslova među firmama dve države nego čak i po nivou državnih ličnosti koje su kao domaćini dočekale veoma visoku delegaciju Srbije, koju su predvodili Ivica Dačić, potpredsednik Vlade Srbije, Vuk Jeremić, ministar inostranih poslova, i Petar Škundrić, ministar energetike. Naime, osim Sergeja Poltavčenka, političkog predstavnika ruskog predsednika u Centralnom federalnom okrugu, i Andreja Borodina, direktora Moskovske banke, izveštači sa ovog skupa ne spominju nijedno drugo ime iz kruga domaćina. Istina, srpsku delegaciju je pre ovog skupa primio i zamenik gradonačelnika Moskve Jurij Rosljak, sa kojim se razgovaralo o izvozu srpskog voća u Rusiju i "mogućnosti izgradnje metroa u Beogradu".\nTo je ipak daleko od svih očekivanja koja su se rasplamsala posle poznatog energetskog aranžmana između dve zemlje i prodaje NIS-a Gaspromnjeftu, a koja je zimus tek za nijansu ohladila svetska finansijska kriza. Od novosti sa ovih poslednjih razgovora srpskih i ruskih biznismena jedino se izdvaja ideja koju je obnarodovao srpski kopredsednik ovog "Biznis dijaloga" Branislav Grujić, da se planira osnivanje novog "mini Geneksa", to jest da se iduće godine očekuje formiranje državno-privatnog preduzeća koje bi malom biznisu Srbije pomoglo da poveća izvoz u Rusiju.\nPRIJEM: Konuzin, Jeremić i ruski kadeti, Beograd, jun 2009.\nAMBASADORSKA OCENA: Ništa nije ovoga puta išlo u prilog srpsko-ruskom biznis dijalogu. Jer, uoči ovog susreta srpskih i ruskih političara i poslovnih ljudi u Moskvi, ambasador Ruske Federacije u Beogradu Aleksandar Konuzin je dao jednu prilično "nezgrapnu" izjavu da "danas da postoji opasnost da ruski investitori izgube poverenje u srpsko tržište, s obzirom da se u Srbiji ne kupuju proizvodi preduzeća u koje je ušao ruski kapital". U tom kontekstu on je naveo primer preduzeća "Jastreb", koje proizvodi pumpe za hidroelektrane, a sada prolazi i sertifikaciju opreme za atomske elektrane, a čije proizvode EPS ne kupuje, već nabavlja slične iz Nemačke. Navodno, slične probleme imaju ili će imati i zemunski Ikarbus (zbog Fijata) i proizvođač bakarnih cevi "Majdanpek", pa ta preduzeća ne proizvode dobit "i radnici se isplaćuju novcem koji stiže iz Rusije". Pri svemu tome Konuzin je javno "otkrio" da u samoj Vladi Srbije postoje protivnici energetskog sporazuma sa Rusijom, te da se nedovoljno koristi međudržavni sporazum o bescarinskoj razmeni, koji neće postojati kada Srbija uđe u Evropsku uniju.\nAmbasador Konuzin je, inače, već u novinarskim krugovima Beograda a i šire, stekao glas čoveka koji, posebno u neformalnim kontaktima, nepažljivo troši neumesne ocene i procene, a ne libi se ni tihih pretnji, te gotovo imperijalne arogancije – što nameće utisak da je tako razumeo priče da to rade i drugi ambasadori velikih zemalja u Beogradu. Drugačije se, naime, ne može razumeti način koji je izabrao da obavlja jedan od svojih prirodnih zadataka u Srbiji – da brani ruski kapital koji ovde pokušava da stekne dobit. To što njegovi indirektni pozivi na "diferencijaciju" u Vladi Srbije izgleda imaju izvesnog odjeka, to nije njegov nego naš problem. No, bez obzira na spomenutu "tvrdoću" Konuzinove izjave, kojoj se u Moskvi ipak odazvala jaka ekipa Vlade Srbije, ta epizoda nema mnogo veze sa nekim drugim činjenicama koje su objektivno smanjile energiju rusko-srpskog biznis dijaloga. On se ovoga puta odvijao u znaku veoma snažnog pada spoljnotrgovinske razmene, koji se ne može objasniti isključivo padom cena nafte i gasa na svetskom tržištu.\nKRIZA I POSLOVI: Naime, u prva četiri meseca, prema podacima Republičkog zavoda za statistiku Srbije, izvoz Srbije u Rusku Federaciju iznosio je samo 72,8 miliona evra, dok je u istom razdoblju prošle godine, bio 128,7 miliona evra. To jednostavno znači da je naš izvoz u Rusiju, koji je protekle dve godine rastao po stopi između 40 i 50 odsto, ove godine u padu za više od 40 odsto (dok je ukupno u padu za 25 odsto) – a stalno je manji od pojedinačnog izvoza Srbije u niz malih evropskih i susednih zemalja (duplo je manji, na primer, od našeg izvoza u Crnu Goru). Istovremeno, uvoz iz Rusije u Srbiju u razdoblju između januara i aprila iznosio 551 milion evra, dok je u isto vreme prošle godine iznosio 843 miliona evra. Dok se pad uvoza može se objasniti padom cena energenata, koji u srpskom uvozu iz Rusije zauzimaju preko 80 odsto vrednosti, na drugoj strani, snažan pad srpskog izvoza na ogromno rusko tržište, ne može se objasniti drugačije nego predpostavkom da je ekonomska kriza zahvatila i Ruse i ruska preduzeća – u mnogo većem obimu nego što se ovde predpostavlja. Inače, u prva četiri meseca ove godine ukupan izvoz Srbije je iznosio 1,7 milijardi evra, a ukupan uvoz 3,6 milijardi evra, što znači da je spoljnotrgovinska razmena sa Ruskom Federacijom u ukupnoj spoljnoj trgovini Srbije opet spala na učešće manje od 20 odsto, uprkos energetskoj zavisnosti od ove zemlje.\nKada je u pitanju dotok ruskog kapitala na početku ove godine, sticajem okolnosti imamo neobičnu sliku, da su od ukupnih stranih direktnih investicija U Srbiju od oko 650 miliona dolara, ruski investitori (Gaspromnjeft) uložili 509 miliona dolara (za kupovinu NIS-a). No ni ova famozna prodaja 51 odsto NIS-a neće Rusku Federaciju istaći kao ključnog "strateškog ekonomskog partnera" Srbije. Jer, podsetimo se, Rusija je između 2002. i 2008. godine na teritoriji Srbije investirala ukupno samo oko 400 miliona evra (samo Lukojl 210 miliona evra) i doskora se nalazila tek na 11. mestu među državama ulagačima u Srbiju. I sa spomenutim Gaspromnjeftovih milionima evra za NIS i sa još nekoliko novijih sitnijih ulaganja, ova velika zemlja ostaje na rang listi ulagača u Srbiju daleko ispod Austrije (oko 1,7 milijardi evra) ili male Slovenije (1,6 milijardi evra). Istina, i neka ulaganja "zatvorenih fondova" (poput "Salforda", na primer), zapravo su "ruska", ali nisu ulaganja ruskih rezidenata. Podsetimo još, u Srbiju je od 2000. godine do danas ukupno uloženo 12,7 milijardi evra stranih direktnih investicija.\nSve u svemu, rano je za procenu da li će prodaja NIS-a Gaspromnjeftu pokrenuti navalu nekih ruskih investicija u Srbiju, osim što je izvesno da će se Moskovskoj banci, koja je već dobila licencu za Srbiju, najverovatnije pridružiti i Gasprombanka. Uostalom, i zapadni investitori su prvo kupovali srpske banke.\nNIS u problemima\nRuski menadžment koji je preuzeo vođenje poslova NIS-a, sa Kirilom Krvačenkom na čelu, od prvog dana suočava se sa raznovrsnim problemima i, kako kažu oni koji su sa njima razgovarali, nikako ne uspevaju da koncepcijski "zalepe" ekonomičnost kompanije koju su dobili na upravljanje, pa zato i traže da se poveća cena rafinerijske prerade sa 29 na 53 dolara za tonu (a da uvoz benzina ostane zabranjen).\nZbog toga su se, prema ekonomskim udžbenicima, posebno usredsredili na smanjivanja troškova poslovanja i naplatu potraživanja, pa je otuda izbio spor oko završnog računa NIS-a o poslovanju 2008. godine i zbog toga Kravčenko insistira da se poništi preuzimanje dobiti Srbije iz NIS-a putem otpisa potraživanja javnim preduzećima u ukupnoj visini od osam milijardi dinara. Da u tom pravcu oni neće odustati ukazuje sama po sebi činjenica da sada već govore o 30 milijardi dinara nenaplaćenih potraživanja NIS-a, dok je ranije spominjana cifra od 22 milijarde dinara. Sada se već čuje da su zbog ove afere pre neki dan ostavke na članstvo u Upravnom odboru NIS-a dali gospođa Biserka Jeftimijević-Drinjaković i Dušan Elezović, a ne zbog racionalizacije troškova upravljanja i svođenja broja članova UO sa srpske strane sa 5 na 3 člana.\nNagađa se, takođe, da je Kravčenko namerio da potpuno promeni organizaciju kompanije i ukine sve unutrašnje "kvazi poslovne subjekte" (NIS Petrol, NIS Naftagas, NIS TNG). Možda u tom kontekstu treba razumeti i jednu veselu, neproverljivu epizodu iz "međuruskog" menadžerskog života. Prema toj priči, u toku kolegijuma jedne od "unutrašnjih kompanija" ulazi direktorova sekretarica sa telefonom u ruci i tiho kaže svom šefu: generalni je na vezi! Direktor nastavlja sastanak, pa sekretarica, nešto kasnije, opet, ali glasnije opominje: možda niste čuli, generalni direktor je na vezi! Na to, dotični direktor uzima telefon i snažnim udarom o ivicu stola razbija ga u paramparčad, te tiho kaže: više nije na vezi!\nŠto to nije u državnom vlasništvu\nIzvoz u Rusku Federaciju >\nPrepiska Tadića i Medvedeva\nAmbasador Ruske Federacije u Beogradu Aleksandar Konuzin, prema Fonetu, potvrdio je da Moskva razmatra zahtev predsednika Srbije Borisa Tadića, koji je uputio ruskom kolegi Dmitriju Medvedevu, za finansijsku pomoć u iznosu od milijardu evra, od čega 200 miliona za srpski budžet i po 400 miliona evra za izgradnju metroa i infrastrukturne projekte.\n"Došlo je do prepiske između dva predsednika u pogledu pružanja finansijske podrške, pre svega za stabilizaciju budžeta, za izgradnju metroa i za izgradnju drugih infrastrukturnih objekata. Svi projekti imaju konkretan karakter, tako da su ministarstva finansija u direktnom kontaktu i razmatraju uslove pružanja takve finansijske podrške", naveo je ambasador Rusije.\nKliknite za još neka Ruska pisma podrške na link. (Putin Tadiću i Putin Koštunici)\nUpravo ovih dana obustavljena je proizvodnja u pančevačkoj Petrohemiji zbog toga što ova firma nije u stanju da plaća primarni benzin koji proizvodi NIS i što su joj neizmireni dugovi prema ovoj kompaniji preskočili 200 miliona evra. Kako oba preduzeća nisu više sto odsto u rukama države Srbije, ruski "većinski" menadžment u NIS-u odbio je da ovoj kompaniji nadalje isporučuje sirovinu na veresiju, bez obzira što je reč o najvećem pojedinačnom izvozniku iz Srbije, sa godišnjim izvozom od oko 170 miliona evra. Problem komplikuje i to što NIS, koji je ranije nateran da umesto naplate duga uzme 16 odsto vlasništva nad Petrohemijom, nije raspoložen da nastavi istim pravcem i kupi celu firmu – koja se, navodno, "tehnološki prirodno" nadovezuje na Rafineriju nafte u Pančevu, a koja je u njegovom vlasništvu, nego ga samo zanima fabrika za preradu otpadnih voda u krugu Petrohemije. Na drugoj strani, oni drugi koji bi možda kupili Petrohemiju, o nabavci sirovine bi morali razgovarati sa Gaspromnjeftom, novim vlasnikom NIS-a, a koji, čini se, nije raspoložen da je ovakvu kakva je uzme ni zabadava. Da li su naši pregovarači koji su zaključivali energetski aranžman sa Rusokom federacijom mogli pretpostaviti šta će se dogoditi sa Petrohemijom, pa nisu insistirali da i ona uđe u "paket" ili su mislili da je nešto drugo što ćemo dobiti od Rusa važnije od jedne Petrohemije?\nKo je Branislav Grujić\nKopredsednik drugog zasedanja Biznis dijaloga u Moskvi sa srpske strane, Branislav Grujić, relativno je nepoznata ličnost široj javnosti Srbije. Reč je predsedniku kompanije PSP-Ferman iz Ženeve koja je najpoznatija po velikim građevinarskim poslovima u Moskovskoj oblasti gde je izgradila više od milion i po kvadrata poslovnog i proizvodnog prostora. Godišnji obrt ove kompanije je navodno oko 350 miliona dolara.\nPre nekoliko godina, Grujić je sa inostranim partnerima kupio drvni kombinat u Sremskoj Mitrovici sa namerom da i u domovini razvija biznis. Vlasnik je ili suvlasnik Jugodrva, Centrotekstila, Jugošpeda, Faringa, Unioninvesta... Branislav Grujić je potpredsednik Srpsko-američkog centra i potpredsednik Upravnog odbora Asocijacije privrednih komora Rusije i Srbije.\nU poslovnoj čaršiji o Grujiću se čuju protivrečne informacije – dok malobrojni misle da je i on "samo jedan od upravljača Miloševićevom lovom", drugi smatraju da je reč o "jednom od najuspešnijih naših biznismena koji su reputaciju stekli u inostranstvu".


Delo se, kao i originalno, zove „Kosovka devojka“ i ono je neka vrsta remiksa, obrade: Milorad Stajčić\nTroje beogradskih umetnika, Milorad - Mića Stajčić, Milica Crnobrnja Vukadinović i Tadija Janičić svoja dela su u četvrtak prvi put prikazali u Prištini u okviru festivala „Mesec dana Beograda u Prištini“. Kažu da su za ovu priliku pažljivo odabrali po jednu svoju sliku.\n- Prvi put izlažem u Prištini i na Kosovu i predstavio sam se sa radom iz 2014. godine koji se zove „Ni kriminalci nisu što su nekad bili“. Ova slika je remiks kultne scene iz filma „Kum“ prilagođene nekom današnjem momentu. Izabrao sam baš nju jer odgovara datom trenutku i podneblju - kaže Tadija Janičić.\nVajar Milorad - Mića Stajčić na ovoj izložbi prvi put je prikazao obradu slike „Kosovke devojke“, na kojoj je likove obukao u albansku nošnju. Kako kaže, godinu dana je čekao idealnu priliku da izloži sliku za koju se nada da će „isprovocirati i Srbe i Albance“ i podstaći ih na premišljanje.\nAvioni u poletanju Milice Crnobrnje Vukadinović\n- Slika „Kosovka devojka“ je jedan od simbola i ikona srpstva. Kosovo se uvek predstavlja kao kolevka i srce Srbije, a ja sam razmišljao zašto je to tako. U realnosti kad god čujem reč „Kosovo“ uvek osećam neku teskobu i tamo žive Albanci. Pa zašto je onda sve to i dalje simbol Srbije? Zbog toga je bilo logično da stavim „Kosovku devojku“, srpsku ikonu, u novu relaciju i paralelnu dimenziju, pa su likovi na slici u albanskim nošnjama - kaže on.\nStajčić dodaje da je cilj njegovih radova uvek da isprovocira obe strane.\n- Ideja je da srpsku stranu navedem na premišljanje o simbolima koje koriste po tradiciji i istoriji, a razmišljao sam i o Albancima i njihovoj situaciji. Pretpostavljam da učitelji u osnovnim školama ne kažu deci: „Mi smo proterali Srbe“, već im sigurno kažu da su oni tu odavno. Za Albance bi ovo delo bila neka paralelna dimenzija i istorija koju bi oni možda prezentovali sami sebi - objašnjava Stajčić.\nRemiks kultne scene iz „Kuma“ Tadije Jovičića\nDocent na Fakultetu primenjenih umetnosti, Milica Crnobrnja Vukadinović, kaže da se rad kojim se prvi put predstavila prištinskoj publici ne odnosi direktno na situaciju na Kosovu, ali da kroz njega poziva posetioce da se preispitaju.\n- Izdvojila sam segment iz svoga rada - dve fotografije koje prikazuju avione u poletanju, gde je sa likovne i fotografske strane napravljena kombinacija između enterijera i eksterijera, segmenta koji se najviše odnosi na svetlost. Drugi deo celine su avioni koji su rezani od pleksiglasa pa dovode samog posmatrača u situaciju da se ogleda u ovom trenutku. Svi smo pozvani, bez obzira na to koje smo nacionalnosti, da se ogledamo kroz lične situacije ili opšte stanje i preispitamo, jer mi se čini da to može da dovede do nekih zaista čistih stvari - kaže ona.


Izvor: SrbijaDanas.com, 27.Jun.2019, 07:24\nIzabranice Marine Maljković igraju u Zrenjaninu.\nEvropsko prvenstvo za košarkašice u Srbiji i Letoniji počinje danas u Zrenjaninu, Nišu i Rigi. Srbija će se takmičiti u Grupi D sa nacionalnim timovima Belorusije, Rusije i Belgije u "Kristalnoj dvorani" u Zrenjaninu.\nPostoje četiri grupe, a prvoplasirani idu direktno u četvrtfinale, dok ekipe koje završe na pozicijama dva i tri razigravaju za prolaz među osam najboljih. Srbija večeras od 20 i 30 igra protiv Belorusije, dok će u 17 i 45 snage odmeriti Rusija i Belgija.\nSelektorka ženske košarkaške reprezentacije Srbije Marina Maljković rekla je da će njena ekipa morati...


Dačić: Danas sa predstavnicima EP o primeni dogovorenog tokom dijaloga - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Politika » Dačić: Danas sa predstavnicima EP o primeni dogovorenog tokom dijaloga\n„Neke stvari su već urađene. Imamo 16 dogovorenih mera, a pripremaju se i promene zakona i biće veoma brzo realizovane“, kazao je Dačić za Radio-televiziju Srbije i dodao da danas dolaze bivši evroparlamentarci Knut Flekenštajn i Eduard Kukan.\nNajavio je da će u januaru Srbiju posetiti poslanici EP Tanja Fajon i Vladimir Bilčik.\nDačić je naveo da će se predstavnici EP Flekenštajn i Kukan obaviti i konsultacije sa delom opozicije koji je odbio da delegira predstavnika za nadzorno telo za medije tokom izbornog procesa, da predlože svog člana.\nGovoreći o Zakonu o referendumu i narodnoj inicijativi, čije je izmene sinoć usvojila Skupština Srbije, Dačić je rekao da o tome postoje „različite teorije zavere, kao i svemu ostalom“ u društvu.\n„Zakon o referendumu se ne menja ni zbog promene preambule Ustava Srbije o Kosovu, niti zbog nekih referenduma oko aktuelnih tema kao što je ekologija i Rio tinto“, naglasio je on.\nDačić je naveo da je Ustavom iz 2006. godine definisano da za referendum nije potreban izborni cenzus, a da se promenom zakon samo usklađuje sa Ustavom.\n„Nemoguće je promeniti Ustav (u oblasti pravosuđa) dok se taj zakon ne uskladi, to je zahtev i Venecijanske komisije“, istakao je on.


DOSTA JE BILO: CIRKUS NA SEDNICI ODBORA ZA KONTROLU SLUŽBI BEZBEDNOSTI – Balkanekspresrb.rs\nDOSTA JE BILO: CIRKUS NA SEDNICI ODBORA ZA KONTROLU SLUŽBI BEZBEDNOSTI\n05/07/2016 Off By\nPokret Dosta je bilo se ograđuje od ovakvog degradiranja Skupštine. Nećemo u tome da učestvujemo i zato je Saša Radulović je napustio sednicu Odbora\nKONSTITUTIVNA sednica skupštinskog Odbora za kontrolu službi bezbednosti danas je prekinuta zato što je predsedavajući Odbora, najstariji poslanik Vojislav Šešelj zloupotrebio prevelika ovlašćenja koja mu daje Poslovnik Skupštine i bez pravog razloga prekinuo sednicu.\nDa sve bude još neozbiljnije postarala se vladajuća SNS većina koja je, kršeći Poslovnik, uprkos tome što je sednica prekinuta, nastavila da sedi u sali i nelegalno izabrala Igora Bečića (SNS) za predsednika Odbora. Šešelj je imao pravo, po Poslovniku, da prekine sednicu, mada je njegov motiv bio da napravi cirkus. Zatim je SNS od Šešeljevog cirkusa napravio još veći cirkus.\nPokret Dosta je bilo se ograđuje od ovakvog degradiranja Skupštine. Nećemo u tome da učestvujemo i zato je Saša Radulović je napustio sednicu Odbora.\nPoslovnik Skupštine daje prevelika ovlašćenja predsedniku Skupštine, kao i predsednicima skupštinskih odbora i oni ih redovno zloupotrebljavaju. U istoj “moćnoj” poziciji nalaze se i predsedavajući sednicama i Šešelj je danas samo iskopirao način na koji se Maja Gojković redovno ponaša.\nSaša Radulović se na sednici Odbora založio za promenu skupštinskog Poslovnika. Takođe, bio je protiv izbora Igora Bečića za predsednika Odbora za kontrolu službi bezbednosti jer njegova biografija i plan rada nisu dostavljeni članovima Odbora pre sednice, ali i zato što se iz naknadno dostavljene biografije Igora Bečića vidi da nema kvalifikacije da obavlja ovaj posao.(Press DJB) ♦\nTagsDosta je bilo Igor Bečić Saša Rdulović Vojislav Šešelj\nSOPOT: OD VEČERAS 45. SOFEST\nIGOR BEČIĆ PREDSEDNIK ODBORA ZA KONTROLU SLUŽBI BEZBEDNOSTI


Šahzudin Jahjaefendić, direktor ŽGP-a: Samo nas javni radovi mogu izvući iz krize - Akta.ba\nŠahzudin Jahjaefendić, direktor ŽGP-a: Samo nas javni radovi mogu izvući iz krize\n11.04.2009. 12:24 / Izvor: Dnevni Avaz\nSamo pokretanje javnih radova i isključivo davanje prednosti domaćim proizvođačima može Bosnu i Hercegovinu izvući iz krize i zapošljavati radnike, tvrdi za "Avaz" direktor građevinske kompanije ŽGP Šahzudin Jahjaefendić.\n"Evo i promjera. Za posao na dionici puta Olovo - Tuzla vrijedan dva miliona KM, uz postojećih 450, ŽGP će angažirati i dodatnih 50 radnika. Ako bi se radovi nastavili tim tempom, stalno bismo upošljavali nove radnike", kaže Jahjaefendić.\nStabilan građevinski sektor u našoj zemlji podiže i ostale grane privrede. Prema analizi Privredne komore Federacije BiH, od građevinara ovisi 40 privrednih sektora.\nJahjaefendić pojašnjava da tu spadaju metalna, energetska, naftna i mnoge druge grane privrede, jer ih građevinski sektor kroz izvođenje radova direktno uključuje u proizvodnju.\nGrađevinari imaju i veliki problem s naplatom. Samo ŽGP-u vlasti duguju skoro tri miliona maraka.\n"ŽGP je još i sretan, jer uspije naplatiti dug nakon nekoliko mjeseci. Kada građevinci s vlastima sklope posao, ne naplate odmah ugovoreni posao. No, problem je to što u roku od 15 dana moramo platiti PDV. Vlasti moraju biti fleksibilnije", naglašava Jahjaefendić.\nVeliki problem građevinskom sektoru predstavljaju i banke, koje ne daju garancije, a sve teže odobravaju i kredite.\n"ŽGP nema nikakvih kredita i nadamo se da nam neće ni trebati. No, druge firme moraju se zaduživati, a kamate na kredite iznose oko osam posto. Kredit koji su banke odobrile Vladi FBiH i sve jača recesija mogli bi povisiti kamate i na dvocifren broj. To bi bilo kobno za mnoge građevinske firme", kaže Jahjaefendić.\nPosljednji podaci Agencije za statistiku BiH govore da su građevinske aktivnosti smanjene za 50 posto, međutim, direktor ŽGP-a kaže da ova kompanija uspješno odolijeva krizi.\n"Za sada naši poslovi nisu smanjeni i očekujem da će ostati na nivou lanjskih, kada je ŽGP imao 30 miliona maraka prihoda", kaže Jahjaefendić.\n#metalna i mašinska industrija\nŽeljeznicama odobreno 35,5 miliona KM


18.01.2021 u 20:25\nUdruženje radnika na internetu: Nije odbijen nijedan naš zahtev\nUdruženje radnika na internetu smatra da nije odbijen ni jedan njihov zahtev i da postoji obostrana saglasnost i volja da se pregovori nastave. U saopštenju tog udruženja se navodi da je sastanak trajao više od dva sata i da su obe strane zaključile da je razgovor poslužio za upoznavanje i razmenu argumenata. Navode da je bilo reči o bližem definisanju kategorija radnika na internetu koji su dobili ili očekuju poreske pozive i rešenja u proteklih pet godina kako bi se pronašlo adekvatno rešenje za sve radnike na internetu. Dogovoreno je, kažu, da treba utvrditi realno stanje na osnovu kog će doći do obustave slanja poziva, rešenja i opomena za prinudnu naplatu, što je njihov zahtev koji su istakli na samom početku sastanka. Poručuju da ne odustaju od početnih zahteva, a to su obustava slanja\n22.12.2020 u 16:06\nKolektivni ugovor i zadovoljan radnik u interesu poslodavca\nPokušavamo da poslodavcima objasnimo prednosti situacije u kojoj imaju zadovoljne radnike i da preko kolektivnih ugovora zaposlenima obezbedimo da imaju veća prava od minimalnih koje garantuje Zakon o radu, rekao je danas za Tanjug predsednik Samostalnog sindikata metalaca Srbije Zoran Marković. Na završnoj konferenciji višegodišnjeg projekata o pravima zaposlenih Pravo u službi sindikata on je ocenio da je Zakon o radu samo šturo štivo koje daje samo osnov i mali deo prava zaposlenima, a sva ostala su predata poslodavcima. „Pokušavamo da putem kolektivnih ugovora obezbedimo prava naših zaposlenih i naših članova sindikata kako bi ona bila veća nego što su data Zakonom o radu”, rekao je on. Istakao je da je činjenica da u državnoj upravi i lokalnoj samoupravi, tamo gde je\n20.12.2020 u 17:49\nNa poslu najviše stradaju građevinski radnici\n„Eksplozija u fabrici vode u Zrenjaninu, povređena dva radnika”, „Tragedija u Aberdarevoj na parkingu, jedan radnik poginuo, dve osobe povređene”, „Radnika zatrpala zemlja na gradilištu na Paliluli” – ovo su samo neki od brojnih novinskih naslova posvećeni smrtnim povredama na radnom mestu koje su najčešće u javnosti viđene kao posledica nepoštovanja mera zaštite na radu. Tako smatra i Saša Torlaković, predsednik Sindikata radnika građevinarstava Srbije, uveren da se na nedavnom primeru iz beogradske Aberdareve ulice gde je radnik izgubio život iznoseći boce sa kiseonikom jasno vidi da je još jedan život mogao da bude sačuvan samo da su odgovorni za posao na pravi način vodili brigu o obezbeđivanju radnog mesta. Iako je prilikom inspekcijskog nadzora utvrđeno da je nastradali bio u radnom\n09.12.2020 u 16:52\nUskoro Vodič za bezbedan način rada od kuće\nU cilju da se olakša poslodavcima i radnicima u situaciji izazvanoj pandemijom Kovida-19, Uprava za bezbednost i zdravlja na radu priprema Vodič za bezbedan i zdrav rad od kuće, najavila je danas ministarka rada Darija Kisić Tepavčević. „Nadamo se da će Vodič pomoći poslodavcima da organizuju bezbedne uslove za rad i rešiti nedoumice u vezi obaveza i odgovornosti kako poslodavaca tako i zaposlenih, to je prvi korak i očekujemo da će taj dokument ugledati svetlost dana u narednim nedeljama”, rekla je Kisić na online konferenciji u organizaciji Američke privredne komore. Ukazala je da su poslodavci dužni da obezbede zdravo i bezbedno radno okruženje. Ministarka je navela da je nepoznanica bila kako i da li može da se definiše bezbednost kad se radi od kuće, odnosno kad je dom\n04.12.2020 u 12:09\nMinistarstvo razjasnilo: Zarade iz inostranstva oporezuju se u Srbiji\nRezidenti Srbije obveznici su poreza na dohodak po osnovu prihoda koje ostvare u Srbiji i u inostranstvu, rečeno je danas Tanjugu u Ministarstvu finansija povodom nedoumica u javnosti poslednjih dana o tome da li su i naši gastarbajteri obavezni da plaćaju porez na dohodak građana. U ministarstvu ističu da je to rešenje koje se primenjuje u najvećem broju savremenih država. „Tako da i zarade koje ostvare rezidenti Republike Srbije po osnovu rada kod stranih poslodavaca u inostranstvu (tzv. gastarbajteri) oporezuju se u Srbiji”, objašnjavaju u Ministarstvu finansija, prenosi Tanjug. Međutim, bez obzira na to da li Srbija primenjuje ugovor o izbegavanju dvostrukog oporezivanja sa državom u kojoj je naš rezident zaposlen kod stranog poslodavca, naš rezident ima pravo na poreski\n04.12.2020 u 08:14\nŠpanija razmatra uvođenje četvorodnevne radne nedelje\nMADRID – Španska vlada razmatra mogućnost uvođenja četvorodnevne radne nedelje, odnosno skraćenog radnog vremena kako ne bi došlo do pada zaposlenosti. Lider levičarske partije Unidas Podemos Pablo Iglesijas izjavio je juče da vlada razmatra predlog skraćenja radnih sati kako bi podstakla zapošljavanje, prenosi Tanjug. Ideja kraće radne nedelje može se godinama čuti širom sveta, ali je pandemija koronavirusa i njen uticaj na zapošljavanje podstakla mnoge da razmišljaju o ekonomiji i društvenim strukturama, piše američka agencija Blumberg. Mnoge firme tokom pandemije poslale su radnike na prinudne odmore, a neke su i otpustile zaposlene. Predlog o promeni radne nedelje u Španiji vlada će predstaviti u okviru socijalnog dijaloga sa sindikatima i udruženjima poslodavaca.\n03.12.2020 u 22:00\nPenali za prevremenu penziju trajali samo jedan mesec\nRadnici iz preduzeća u restrukturiranju koji su svoja radna mesta napustili uz socijalni program dve ili pet godina do penzije više neće morati da plaćaju kaznene poene na penzije koje su u međuvremenu stekli i dobijaće pune iznose, potvrđeno je Tanjugu u Ministarstvu za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja. Dogovor o tome postignut je na sastanku resorne ministarke Darije Kisić Tepavčević sa predstavnicima sindikata. Kazneni poeni su primenjivani na penzije nekadašnjih radnika koji su u jedan od programa, dve godine do penzije ili pet godina do penzije, ušli do kraja 2014. godine. Opcija „pet godina do penzije” po kojoj je oko 6.300 radnika otišlo iz preduzeća, a kasnije se i penzionisalo, garantovala im je u trenutku kada su preduzeća napuštali, da će, kada ispune prvi uslov za


Početak/Društvo/Klime u autobusima će ponovo moći da rade. Gradski štab ukida zabranu\nŠtab za vanredne situacije Grada Niša ukinuće danas odluku kojom se zabaranjuje upotreba klima uređaja u autobusima zbog širenja virusa covid 19. Zbog povoljne epidemiološke situacije klime će ponovo moći da rade, najavila je šef gradskog štaba i gradonačelnica Niša Dragana Sotirovski.\n“Štab za vanredne situacije će danas staviti van snage odluku da se klime zbog korone ne upotrebljavaju u gradskom prevozu. Klime će ponovo početi da se uključuju u autobusu, tu odluku gradskog Štaba ćemo da stavimo ad akta.”, rekla je ona.\nGradonačelnica se osvrnula i na poskupljenje gradskog prevoza i istakla da do toga mora da dođe zbog svakodnevne situacije na tržištu i rasta cene benzina. Ona se nada da će sugrađani imati razumevanja za novo poskupljenje, jer sve što se dešava u svetu, nažalost odražava se i na nas.\nautobus Dragana Sotirovski gradski prevoz Klima uređaji\n17. maja 2022. u 03:16\nPojedini autobusi nemaju ni klimu ni prozore pa kao u solarijum na 30 i kusur stepeni\n17. maja 2022. u 09:41\nBitno da su poskupeli prevoz a klimu ne smeju da ukljuce stede gorivo sramota.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Podgorica :: Počinju radovi u Hercegovačkoj, Njegoševom parku...\n20. 07. 2021. 12:52 >> 12:57 0\nRadovi na rekonstrukciji Hercegovačke ulice u samom centru Podgorice počinju danas, na potezu od Ulice slobode do Ulice Marka Miljanova, u dužini od 265 metara. Kako je najavio gradonačelnik Ivan Vuković, u subotu počinje i izgradnja šetališta uz Moraču i rekonstrukcija Njegoševog parka.\n"U sklopu ovih radova predviđena je izgradnja kompletne infrastrukture od vodovoda, atmosferske i tk kanalizacije do javne rasvjete. Projektom je predviđeno i pejzažno uređenje, koje podrazumijeva ozelenjavanje i sadnju 27 sadnica kamfora i u ovoj ulici. Na ovaj način Glavni grad nastavlja da realizuje projekte koje se odnose na oživljavanje centra grada, kao i na unapređenje saobraćajne infrastrukture u svim djelovima Podgorice", saopšteno je iz PG biroa.\nPo završetku radova, režim odvijanja saobraćaja u Hercegovačkoj ulici će biti promijenjen.\n"Hercegovačka ulica je trenutno saobraćajnica sa jednosmjernim odvijanjem saobraćaja (od Ulice Marka Miljanova ka Ulici slobode) i podužnim parkingom uz desnu stranu kolovoza. Na dijelu Hecegovačke ulice, od Ulice slobode do Ulice Balšića, biće dvosmjerno odvijanje saobraćaja, a na preostalom dijelu, od Ulice Balšića do Ulice Marka Miljanova, biće jednosmjeran režim saobraćaja sa podužnim parkingom kapaciteta 18 parking mjesta", dodaju iz Glavnog grada.


Niška televizija » Ponovo počeo da radi „TENT A“\nPonovo počeo da radi „TENT A“\nObjavljeno 25.05.2014. 12:54\nOBRENOVAC – Termoelektrana Nikola Tesla u Obrenovcu (TENT-a) danas je ponovo, posle 10 dana zastoja zbog poplava, počela da radi.\nBlok A1 u TENT-u A od danas radi snagom od 150 megavata, rekao je ministar energetike i rudarstva Aleksandar Antić, koji je sa v.d. direktorom EPS-a Aleksandrom Obradovićem prisustvovao početku rada obrenovačke termoelektrane.\nAntić je najavio da će sutra krenuti aktivnosti na puštanju u rad i Bloka 3 u TENT-u A, što je preduslov da bi počeo da radi Blok, posle čega bi TENT A mogao da proizvodi struju u kapacitetu od 500 do 600 megavata.\nTENT A ima šest blokova, a ukupna snaga te termoelektrane je 1.650 megavata i iz nje se dobija oko 30 odsto struje u Srbiji.\nAntić je zahvalio zaposlenima u TENT-u i EPS-u koji su, kako je rekao, u neverovatnim uslovima uspeli u rekordnom roku da završe ovaj posao i da ponovo puste TENT A u rad.\nAntić je ukazao da će se aktiviranjem te termoeletrane popraviti energetska situacija u Srbiji i da će biti smanjen uvoz struje, koji je za vreme poplava dostigao iznos od pet miliona evra.


Kultura - datum: 2018-09-28 NAJAVLJEN OKTOBARSKI REPERTOAR KIC „BUDO TOMOVIĆ”\nNovinarima pričali o programima KIC-a Svi programi besplatni\nUstaljena praksa da se na konferenciji za novinare saopšti repertoar za naredni mjesec i ukratko sumiraju rezultati posjete prethodnog mjeseca, nije izostala ni ovaj put kada je u pitanju podgorički Kulturno - informativni centar „Budo Tomović”. Program ove ustanove u oktobru predstavili su Snežana Burzan, direktorka KIC-a i urednici filmskog i muzičkog programa, Maja Popović i Miodrag Popović, kao i Damir Murseljević, grafički dizajner i radijski voditelj koji je predstavio svoj projekat.\nKako je saopštila Burzan, tokom septembra KIC je priredio ili bio domaćin za čak 50 programa koje je vidjelo 10 hiljada posjetilaca. Burzan je dodala da će tu praksu nastaviti i tokom oktobra, u skladu sa budžetom koji im je opredijeljen. „I u oktobru ćemo nastaviti da afirmišemo različite umjetničke trendove i stvaralaštvo domaćih i međunarodnih umjetnika čime ćemo obogaćivati kulturnu ponudu Glavnog grada”, dodala je Burzan. Ona je najavila i program „Tradicija spaja”, koje folklorni ansambl KIC-a realizuje u saradnji sa partnerima iz NVO Kirjana i gostima iz ansambla Makedonija. Program će biti organizovan 11. oktobra, a ovom prilikom prvi put će u Podgorici biti održana revija crnogorskih i makedonskih nošnji. Burzan se osvrnula na još neke programe - predavanja, izložbe i koncerte koji će biti održani tokom oktobra. Najavila je i da će KIC POP Hor održati koncert u Danilovgradu 12. oktobra.\nUrednik filmskog programa KIC-a Miodrag Popović najavio je sada već ustaljene programe - „Filmske dame” u sklopu kojeg će biti prikazana četiri filma Džejn Fonde, te programe posvećene češkoj i italijanskoj kinematografiji, a koji se realizuju u saradnji sa ambasadama tih zemalja.\nTokom vikenda, 6. i 7. oktobra, KIC će biti domaćin drugog Sajma audio uređaja, opreme i nosača zvuka - Podgorica 2018, najavio je Damir Murseljević, Zainteresovani će, navodi on imati priliku da vide izložbu omota nekadašnjih gramofosnkih ploča, gramofona, kasetofona, magnetofona, traka, kaseta... svega onog bez čega je nekad muzička industrija bila nezamisliva. Festival organizuju Boris Burić iz Gramofonskih ploča Podgorica i on zahvaljujući predusretljivosti KIC-a.Ž.J.


Zoran Golubović iz Sokobanje osuđen zbog grafita na opštinskoj zgradi\nI dalje tvrdim da "bez kralja ne valja" i poručujem opštinskim moćnicima da su džaba krečili - kaže Golubović\nSOKOBANJA - Sudija Opštinskog suda u Sokobanji Dragan Marjanović izrekao je Zoranu M. Goluboviću kaznu od 30 dana zatvora uslovno, uz obavezu nadoknade materijalne štete od 11.190 dinara. Goluboviću je prethodna uslovna zatvorska kazna umanjena za 15 dana nakon žalbe.\n- Ja sam pre godinu dana u vreme predizborne kampanje na zgradi opštine, fasadi hotela "Turist" i dve privatne kuće, uz saglasnost njihovih vlasnika, ispisao grafit s porukom "Bez kralja ne valja". Na inicijativu opštinskog javnog pravobranilaštva, a po krivičnoj prijavi SUP-a, sudija Dragan Marjanović me je osudio prvo na 45, a nakon žalbe na 30 dana zatvora uslovno. Radi se, inače, o čoveku koji je svojevremeno izrekao zatvorsku kaznu uredniku TV Soko Nebojši Ristiću zbog javnog zalaganja za medijske slobode - kaže za Glas Zoran Golubović, koji je inače jedan od lidera Monarhističke stranke u ovom delu Srbije.\nStradanje zbog ubeđenja\n- Ne mogu da shvatim da je slobodno izražavanje političkih ubeđenja, u ovo vreme kada Srbija kuca na vrata demokratske Evrope, krivično delo. Jer ja sam monarhista i lider Monarhističke stranke i zaista mislim da "bez kralja ne valja". Zašto onda ne zabrane i stranke koje su monarhističke? Posebno zlo je i u činjenici da me osuđuje sudija koji je svojevremeno i jednog novinara poslao u zatvor. Naravno, isterivaću i dalje pravdu u ovom sudskom sporu i ako treba "zbog kralja" ići i u zatvor. Verujem da ni komunisti i socijalisti ne mogu biti večni i večno moćni, pa im poručujem da su džaba krečili - kaže Golubović.\nOn navodi da je i ovaj sudski proces protiv njega, kao i pomenuti protiv novinara Ristića, pun paradoksa do kojih dolazi u režiji bivših i sadašnjih socijalista u Sokobanji, koji su inače osvojili lokalnu vlast kao "grupa građana".\n- - Ne poričem da sam napisao pomenute grafite i pored opštinara tužili su me i iz hotela "Turist", tačnije iz Ugostiteljskog preduzeća "Lepterija", tražeći nadoknadu za krečenje od 20.000 dinara i taj proces je još u toku. Međutim, što se tiče tužbe opštinara, paradoks je u činjenici da sam kažnjen što sam grafitom "Bez kralja ne valja" navodno naružio zgradu koja je, u stvari, legat kralja Petra Prvog Karađorđevića. Uz to, sadašnji predsednik opštine Miliša Dinić mi je zvanično napisao i potpisao da je opštinsku fasadu u maju mesecu besplatno okrečio privatni preduzetnik Dragan Pejčić, pa otkud onda zahtev da im nadoknadim troškove krečenja od 11.190 dinara - pita se Golubović.\nOn, inače, navodi da je sa socijalistima iz vrha opštinske vlasti zaratio još 1994. godine kada je izbačen iz opštinske uprave u kojoj je bio zaposlen kao pravnik u geodetskom odseku. Kaže da je dobio otkaz "zbog neopravdanog odsustva", iako je pribavio dokaze da ga na poslu nije bilo četiri dana zbog povrede kolena potvrđene lekarskim nalazom.\n- Tužio sam opštinu za otkaz i dobio ih na sudu uz nadokandu u visini od oko 11.000 ondašnjih maraka. Vraćen sam na posao od 1997. do 1999. godine, ali oni su u međuvremenu tražili i dobili reviziju postupka i ponovo sam se našao na ulici, sa troje dece i porodicom u kojoj jedino zarađuje supruga kao socijalni radnik u osnovnoj školi - kaže Golubović, naglašavajući da je sada njegova tužba o radnom odnosu stigla do suda u Strazburu.\nRadnici IHP "Prahovo" nisu primili više od 16 plata\nIma li odgovornih u aferi "klavir"\nNeobičan hobi Ostoje Smiljanića


Jeremić: Proširenje EU stavljeno na čekanje, pred Srbijom dug put – NovostiDana.rs\nJeremić: Proširenje EU stavljeno na čekanje, pred Srbijom dug put\nNekadašnji ministar spoljnih poslova Srbije Vuk Jeremić ocenio je da je politika proširenja u Evropskoj uniji „stavljena na čekanje“ i da je pred Srbijom, kada je reč o članstvu u EU, „dug put“, čak i uz političku volju obe strane.\nJeremić je u intervjuu za RT rekao da odredjene zemlje traže izgovor da uspore proširenje EU.\n„Ne mislim da iko u ovom momentu ozbiljno razmatra mogućnost proširenja unije, činjenica da postoji nejedinstvo po pitanju proširenja, kao i po drugim pitanjima, sigurno nije jako pozitivna za Srbiju“, rekao je Jeremić.\nUpitan da li zbog izjave predsednik Srbije Aleksandra Vučića da je pridruživanje EU jedan od ciljeva Srbije i da je otvoren za razgovor o Kosovu, to znači da će vlast u Srbiji prihvatiti nezavisnost Kosova u zamenu za članstvo u EU, Jeremić je rekao da se nada da se to neće dogoditi, jer to ne bi bila demokratska odluka.\n„U Srbiji postoji veoma velika većina, rekao bih, koja je protiv takvih poteza“, rekao je Jeremić.\nNa pitanje ruske televizije da li je mnogo moći koncentrisano u rukama jednog čoveka, budući da je Vučić predsednik, da njegova partija ima većinu u parlamentu i da on postavlja premijera, Jeremić je rekao je Srbija „imala i bolje dane“, kada je reč o demokratskom upravljanju zemlje.\n„Imamo Ustav koji ograničava ulogu predsednika, naročitu u poredjenju sa ulogom premijera i većine u Skupštini, ali hajde da vidimo kako će to izgledati u praksi sa novim predsednikom. Očekujem da moć neće ostati u rukama premijera, kako to naš Ustav predvidja, ali hajde da vidimo kako će se situacija odvijati u narednim mesecima“, rekao je Jeremić.\nUpitan da li Vučić koji ima „apsolutnu moć“ može da približi zemlju EU, bez straha od kritika proruskih aktera, Jeremić je rekao da je to sigurno moguće, jer prema njegovoj oceni mišljenje javnog mnjenja na Balkanu ne mora nužno da se podudara sa onim što vlast radi, i kao primer naveo pridruživanje Crne Gore NATO.\nUpitan da li će pridruživanje Srbije NATO ikada biti opcija, Jeremić je rekao da se srpska javnost oštro protivi promeni pozicije vojne neutralnosti, da je to vodeći stav političkih elita, ali da je situacija takva da Srbijom upravlja volja jednog čoveka koji je u prošlosti menjao mišljenje.\n„Ako pogledate njegov (Vučićev) politički razvoj, videćete neke velike promene. Nadam se da on neće promeniti retoriku i ono što je govorio po ovom pitanju (vojna neutralnost), jer je to strateški važno za Srbiju“, rekao je Jeremić.\nNa komentar RT-a da ne izgleda kao da je Srbija sada vojno neutralna, jer ima izraženu saradnju sa NATO i pitanje da li se boji da će Srbija de fakto postati članica NATO sa obavezama, ali ne i pravima, Jeremić je rekao da ne bi išao tako daleko, ali da Srbija pod aktuelnom vlašću više saradjuje sa NATO, nego u prošlosti.\nUpitan zbog čega su NATO potrebna tolika prava u Srbiji, Jeremić je odgovorio da je bolje da to pitaju zvaničnike Alijanse.\nPovodom izjave evropskog zvaničnika Devida Mekalistera da EU brine odnos Srbije i Rusije, Jeremić je rekao da niko ne treba da brine o tome, da su to istorijske veze i da se one neće promeniti.\n„Nadam se da se veze neće promeniti u budućnosti. Srbija ima nerešena pitanja sa Kosovom, što je pred Savetom bezbednosti UN, gde Srbija može da računa na podršku Rusije i bilo bi nerazumno očekivati da Srbija pogorša odnose sa Rusijom“, rekao je Jeremić i dodao da smatra da Rusija doprinosi stabilnosti Balkana.\nOn je ocenio i da je partnerstvo Srbije sa Rusijom veoma važno, ali da vlast ne radi dovoljno na tome.\n„Rusija je jedini siguran glas u Savetu bezbednosti Ujedinjenih nacija, sa moći veta na koji Srbija može da računa u svakom momentu. To je naše dosadašnje iskustvo, to je bilo moje iskustvo kada sam vodio srpsku diplomatiju i to je odnos koji treba da bude unapredjen. Ne mislim da je iskorišten pun potencijal (srpsko-ruskog) odnosa, posebno ne u ekonomskoj sferi“, ocenio je Jeremić.\nUpitan da li je moguće da Srbija uvede sankcije Rusiji, Jeremić je rekao da je „sve moguće kada je reč o Vučiću“, jer je imao ozbiljne preokrete, kakvi su od antievropske do proevropske politike.\nPovezanovesti, Vuk Jeremić\nIzbegnuti prevremeni izbori u Hrvatskoj\nApelacioni sud odlučio da Počuča nije ugrozio sigurnost Žena u crnom


Turković ni nakon mjesec dana od presude nije u zatvoru\nIako je proteklo više od mjesec od kada je Suda BiH Zijada Turkovića pravosnažno osudio na 40 godina zatvora, on još nije upućen na izdržavanje zatvorske kazne te se i dalje nalazi n Pritvorskoj jedinici Suda BiH u Sarajevu, gdje uživa skoro hotelske uslove.\nRanije je za Turkovića pripremljena ćelija u najstrožije čuvanom Četvrtom paviljonu Kaznenopopravnog zavoda (KPZ) Zenica, ali ona još ček na svog budućeg stanara.\nInače, u drugim, čak i po visini kazne sličnim predmetima u Sudu BiH ranije se postupalo mnogo brže. Primjerice, Vijeće Apelacionog odjeljenja Odjela I za ratne zločine pri Sudu BiH otpremilo je 13. juna prošle godine drugostepenu presudu u predmetu “Veselin Vlahović”, a već 4. jula medijima je potvrđeno da je prebačen u KPZ Foča na izdržavanje kazne, piše Avaz.\nKako se s tako opasnim kriminalcima postupa u zemljama regiona, pokazuje primjer Milorada Ulemenka Legije, koji je, takođe, osuđen na 40 godina za pripremanje atentata na pokojnog srbijanskog premijera Zorana Đinđića.\nTako je 4. septembra prošle godine Apelacioni sud u Beogradu potvrdio rješenje beogradskog Višeg suda, kojim je bivšem komandantu JSO-a za još dvije godine produžen strožiji zatvorski režim u Posebnom odjeljenju KPZ-a Zabela, u koje je upućen na izdržavanje kazne prije četiri godine! Nameće se pitanje štiti li to Zijada Turkovića neko i ko.\nMada je u Zakonu Bosne i Hercegovine o izvršenju krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera u BiH kao jedna od institucija odgovornih za izvršenje krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera Suda navedeno i Ministarstvo pravde BiH, u ovoj instituciji juče su se pravdali nenadležnošću.\nTakođe, ni predsjednica Suda BiH Medžida Kreso nije juče mogla dati objašnjenje zbog čega Turković još nije upućen na izdržavanje kazne, zatraživši da o tome razgovaramo narednih dana.


Amnesti internešnal: Evropske vlade krive za deportacije osumnjičenih terorista\nEvropske vlade ne čine ništa po pitanju pokretanja istrage o višegodišnjim optužbama da pomažu vladi SAD u ilegalnom transportu i pritvaranju osumnjičenih terorista, optužuje Amnesti internešnal u najnovijem izveštaju.\nU izveštaju Amnesti internešnal navodi da evropske vlade poriču svoju navodnu umešanost u tzv. vanredne deportacije – odnosno slanje osumnjičenih terorista na ispitivanja bez odgovarajućeg sudskog procesa. Ovo svakako nije prvi put da je Evropa optužena za tako nešto – Savet Evrope, kao i Evropski parlament su već izdali vrlo negativne izveštaje na tu temu. Međutim, Amnesti internešnal tvrdi da je iznela činjenice o evropskoj umešanosti, dok Danijel Gorvan, koordinator programa za borbu protiv terorizma u Amnesti internešnalu, osuđuje Evropu zbog izbegavanja da odgovori na te optužbe.\n«Jedan od osnovnih zaključaka ovog izveštaja je da evropske vlade, evropske institucije, ćute o skandalu u vezi sa tim nelegalnim istragama. Niko nije pozvan na odgovornost u ime žrtava tih deportacija».\nIzveštaj je fokusiran na 6 slučajeva navodno tajnih hapšenja osumnjičenih terorista i njihovog daljeg transporta. Jedan od njih je nemački državljanin Kaled el-Masri, koji je ranije ovog meseca pred sudom zatražio ekstradiciju 13 osumnjičenih agenata američke Centralne obaveštajne agencije, koji su ga, prema njegovim navodima, 2003. godine oteli u Makedoniji. Masri tvrdi da je avionom prebačen u američki zatvor u Avganistanu gde je mučen, pre nego što je pušten godinu dana kasnije.\n«Jasno je da su evropske vlade bile umešane na različite načine, od najozbiljnijeg - kada su dozvolile da se takvi zatvori nalaze u njihovim zemljama, za šta su optužene Poljska i Rumunija, do toga da su dozvoljavale avionima koji ilegalno prevoze osumnjičene da koriste njihove aerodrome».\nDok vlade nekih evropskih zemalja, kao što je Rumunija, odbacuju te optužbe, britanski zvaničnici su ranije ove godine priznali da su dva američka aviona sa navodnim teroristima sletela na britansko tlo kako bi napunili rezervoare – što je suprotno pređašnjim tvrdnjama zvaničnog Londona da takvi letovi nisu postojali. Američka vlada sa druge strane odbija optužbe da postoje tajni zatvori za osumnjičene teroriste. Najnoviji izveštaj Amnesti internešnala nudi niz predloga evropskim vladama, između ostalog pokretanje nezavisnih istraga o optužbama, zatim veću kontrolu nad obaveštajnim agencijama, odbijanje da pomažu prilikom budućih transfera osumnjičenih terorista, kao i nuđenje odštete žrtvama ilegalnih ispitivanja.


NAJKREMASTIJI DOMAĆI SLADOLED OD 3 SASTOJKA: Osvežavajuća poslastica sa jagodama kao iz najbolje poslastičarnice – Receptoor.com\nNAJKREMASTIJI DOMAĆI SLADOLED OD 3 SASTOJKA: Osvežavajuća poslastica sa jagodama kao iz najbolje poslastičarnice\nSlatku pavlaku mutite na najjačoj brzini dok ne dobijete gust šlag. Kada ste dobili zeljenu gustinu dodajte kondenzovano mleko, pa ponovo sve umutite da dobijete glatku kremu.\nJagode dobro operite i očistite, pa ih naseckajte na sitnije kockice i dodajte u smesu od slatke pavlake i kondenzovanog mleka. Sve lepo izmešajte, prespite u činiju i stavite u zamrživač da se hladi najmanje 2 sata.\nUkoliko želite da se što pre stegne, sladoled možete da podelite i u više manjih porcija.\nRecept za STARINSKI PILAV sa piletinom: Napravite OBROK za celu porodicu koji će UVEK jesti


Swan – Kompaktni skener za digitalizaciju arhivske građe – AUREA\nPočetna Nominacije za 2019. godinu Swan – Kompaktni skener za digitalizaciju arhivske građe\nKompanija Inform Technologies iz Novog Sada razvila je kompaktni digitalni skener Swan – jedinstven uređaj za skeniranje, tačnije digitalizaciju arhivske građe i kancelarijske dokumentacije.\nProšle godine Swan je predstavljen i na Cebitu, ali i na nekoliko sajmova u Kini. Kompanija Inform Technologies ima u planu da u narednih šest meseci intezivno radi na stabilizaciji proizvoda, njegovo testiranje, posle čega bi usledilo i puštanje skenera na tržište.\nUkoliko je Swan -kompaktni skener za digitalizaciju arhivske građe Vaš favorit za investiciju godine ovde možete glasati.\nSwan projekat nudi kompaktni skener visoke rezolucije koji korisniku omogućuje pristupačnu uslugu digitalizacije sa viskoim kvalitetom proizvoda. Ukoliko ga uopredimo sa već postojećim sistemima, možemo reći da je reč o proizvodu koji je jednostavan za rukovanje, ima unapređen hardver, ima istu funkcionalnost, ali znatno nižu cenu.\nProjekt Swan obuhvata proizvodnju skenera, razvoj komunikacionih protokola za povezivanje digitalnog skenera sa industrijskim hardverom, i razvoj softverskog sistema. Krajnji proizvod je polu-robotizovana jedinica koja obavljaja poluautomatsku digitalizaciju za potrebe arhiviranja knjiga i predstavlja sofisticirani tehnološki proizvod.\nKroz projekat Swan, Inform Technologies oformio je mlad i tehnološki kompetentan tim sastavljen od stručnjaka iz područja softverskog i hardverskog razvoja, razvoja proizvoda i dizajna sposoban da iznese kopleksne invovativne projekte.\nNaime, digitalizacija nacionalne i kulturne baštine, svih drugih materijala i distribucija postaje sastavni deo svetskog tehnološkog savremenog društva. Dostupne informacije u digitalnom format obično reguliršu nacionalni, regionalni propisi i poslovni procesi (interesi).


Poreska Uprava :: Poreska policija :: Uhapšena dva lica zbog poreske utaje 76,6 miliona dinara\nPoreska uprava Biro za informisanje Saopštenja Poreska policija Uhapšena dva lica zbog poreske utaje 76,6 miliona dinara\nUhapšena dva lica zbog poreske utaje 76,6 miliona dinara\nU zajedničkoj akciji inspektora Poreske policije i Ministarstva unutrašnjih poslova, a po nalogu Osnovnog javnog tužilaštva u Smederevu, uhapšena su dva odgovorna lica privrednih subjekata iz Temerina i Starih Banovaca zbog postojanja osnova sumnje da su izvršili krivično delo poreske utaje u iznosu od preko 76,6 miliona dinara i krivično delo falsifikovanja službene isprave.\nUhapšena lica su, u saučesništvu sa još četiri lica, tokom 2020. godine kupovala dizel gorivo od ino dobavljača iz Slovačke. Zatim su prikazivali da se to dizel gorivo koristi kao pogonsko gorivo za snabdevanje brodova na međunarodnim linijama i iskoristili pravo na oslobođenje od plaćanja PDV-a i akcize. Gorivo su potom istakali u cisterne u Novom Bečeju, a zatim ga prodavali na „crno“ u gotovini, a novac zadržavali za lične potrebe. Na taj način, izbegli su plaćanje javnih prihoda u ukupnom iznosu od 76.634.813,00 dinara. Uhapšena lica su, uz krivičnu prijavu, sprovedena Osnovnom javnom tužilaštvu u Smederevu.