Čitanka “Balkanski ratovi” izostavila podatke o zločinima nad Albancima - Kosovo 2.0\nČitanka “Balkanski ratovi” izostavila podatke o zločinima nad Albancima\nPiše Shkëlzen Gashi - 01.10.2020\n“Zajednički istorijski projekat”: Petodelna kritika (pogrešnog) predstavljanja Albanaca u alternativnim knjigama istorije\nKritika čitanke “Balkanski ratovi”\nTreća čitanka, podeljena u pet poglavlja, tretira Balkanske ratove 1912. i 1913. godine, u kojima su balkanske države — Crna Gora, zatim Srbija, Bugarska i Grčka — vodile rat protiv Osmanskog carstva. Ideja na kojoj se ova čitanka bazira jeste promena tradicionalnog predstavljanja ovih ratova kao primarno političkih događaja, kao i prezentovanje raznovrsnih gledišta. Dakle, ne samo bitke, pobede i porazi, već i patnja i odnos među običnim ljudima, zato što je u ovim ratovima bilo svirepih postupaka i zločina, ali i činova čovečnosti i solidarnosti.\nJoš na početku čitanke, izdavači objašnjavaju da objavljivanje gradiva iz raznih mesta regiona pomaže da se shvate različita gledišta na istorijske procese i struje unutar društava koja se, po definiciji, smatraju „homogenim”.\nPrvo poglavlje, „Ekonomije i društva”, podeljeno u tri potpoglavlja, baca jedan opšti pogled na društva regiona pre Balkanskih ratova, dajući uvid u razlike među raznim evropskim zemljama toga vremena. Potpoglavlje „Ljudi”, koje tretira demografske i društvene promene i posledice koje iz njih izviru, kao i potpoglavlje „Kultura”, koje razmatra kulturne i tehnološke promene od osetljivog uticaja na život ljudi, ne sadrži apsolutno ništa o Albancima. Međutim, u potpoglavlju „Privreda”, koje prikazuje ekonomski razvitak, dokumentujući ga iz raznih aspekata (državni budžeti, trgovinski odnosi, poljoprivreda, industrija i izgradnja železnica), dve slike o sredstvima prevoza u Albaniji iz dvadesetog veka jedino su što se odnosi na Albance.\nDrugo poglavlje, „Politika”, takođe podeljeno u tri potpoglavlja, nudi izvore za pronicanje u mnogostranost političkih i ideoloških činilaca koji su doveli do rata između balkanskih naroda. Celo prvo potpoglavlje, „Pokretačke ideologije”, u vezi s Albancima iznosi samo jednu karikaturu 1913. godine iz novina „Dielli” [Sunce] s podnaslovom: „Bežite od mene! Krvoločne zveri!”, u kojoj je Albanija oslikana kao naoružana žena koja brani Skadar od Crne Gore [majmun], Janjinu od Grčke [tigar], nogu vezanih od Srbije [zmije].\nTreće i zadnje potpoglavlje, „Očekivanje i objava rata”, izdvaja dva odlomka iz novina koje su se van zemlje izdavale na albanskom, jedne u Bostonu a druge u Sofiji, koje izražavaju različite stavove prema Prvom balkanskom ratu. Srž članka bostonskih novina „Dielli” [Sunce] jeste da je „u interesu Albanije potpuno ujedinjenje s Turskom, protiv balkanskih zemalja”, a onog u sofijskim novinama „Sloboda Albaniji” jeste da „se albanski narod ne treba ujediniti s Turskom, već treba da podigne glas i da od velikih sila traži svoja prava”. Prikazivanje ovih dvaju članaka od velike je vrednosti, jer pripomaže shvatanju različitih gledišta unutar albanskog društva toga vremena.\nTreće poglavlje, „Društva u ratu”, teži uravnoteženom prikazivanju života vojnika i civila raznih narodnosti na frontu i u pozadini, iznoseći protivrečna gledišta, da bi izvršilo demitizaciju herojskih narodnih pripovedanja. Bilo kako bilo, prvo potpoglavlje, „Ratni frontovi”, daje samo srpsko gledište, opisujući pobedu srpske vojske nad turskom u Kumanovu, prema isečku iz knjige iz 1913, „Balkanski rat u slici i reči”, u kojem se ova pobeda prikazuje kao „dokaz sposobnosti srpskih oficira i besprimerne hrabrosti srpskih vojnika, kojima je ideja vodilja bila osveta Kosova”.\nU isečku iz memoara turskog političara Rize Nura, Albanci su okrivljeni za poraz osmanskih snaga, jer su ih, po njegovim rečima, obmanuli Srbi, podmitili Grci, pa su dezertirali i predali se.\nU ovom se opisu Kumanovska bitka neprestano upoređuje s Kosovskim bojem 1389. godine: „…dok na celom frontu naši redovi nisu pošli na bajonet sa čvrstom odlučnošću, da bajonetskom borbom, prsa u prsa, kao nekad na Kosovu […] u tome momentu blizu sto hiljada Srba imalo je za cilj samo jedno: pobeda ili smrt ravna smrti kosovskih mučenika”.\nNigde se ne prikazuju zločini srpskih i crnogorskih snaga nad albanskim civilima, čak putem jednog pasusa, takođe iz knjige „Balkan u slici i reči”, izdavači kod čitaoca stvaraju utisak da su srpske i crnogorske snage bile korektne u odnosu prema civilima. Vredi izneti ovaj pasus u celini: „Na jednom uglu seo jedan srpski vojni, prost redov, na jedan kamen, u krilo uzeo dva muškarčeta Turčeta, jednog na jedno, drugog na drugo koleno, obema ih rukama zagrlio, u jednoj šaci drži tajin (vojnički hleb), u drugoj tesak. Teskom reže tajin, prvi zalogaj daje jednom, drugi drugom Turčetu, a treći uzima sebi. Ja stadoh u prikrajak i srce me zabole, što nisam imao pri ruci fotografski aparat, da snimim ovu veličanstvenu sliku ljubavi srpskog vojnika prema deci pobeđenog neprijatelja i njegovog saučešća prema nesreći njihovoj.”\nStranica koja sledi sadrži sliku iz 1912. godine koja zauzima čitavu gornju polovinu, s turskom decom koja srpskim vojnicima ukazuju poštovanje. Ovde se prenosi i jedan odlomak iz tada objavljenog memoara turskog hirurga, političara i pisca, Rize Nura, u kojem se Albanci okrivljuju za poraz osmanskih snaga: „Albanski bataljoni, obmanuti od Srba napustiše front; albanski vojnici dezertiraše Janjinu; Albanci ubiše osmanskog komandanta koji je branio Skadar; Albanci, grčki plaćenici, predaše Solun bez borbe i bezuslovno.” Ovaj odlomak završava rečenicom: „Lanac događaja pokazuje da su sve te nesreće izazvali Albanci.” Naredno potpoglavlje, naslovljeno „Život na frontu”, koje ne sadrži ništa o Albancima, daje odlomak o susretu između turskih i crnogorskih vojnika u Skadru, nakon predaje grada, tokom kojeg crnogorski vojnici daju turskim vojnicima beli hleb koji Turci sa zahvalnošću primaju.\nTreće potpoglavlje, „Paralelni rat”, još na početku donosi pasaž iz Izveštaja Međunarodne komisije Fondacije Karnegi za međunarodni mir iz 1914. godine, koji komentariše „paralelne” gubitke posle spaljivanja sela i egzodusa ljudi, ali ne govori ništa o Albancima. Nakon toga se daje samo jedno svedočenje Meri Edit Daram, napisano po završetku Balkanskih ratova, o ratnim razaranjima u selima u okolini Skadra i jednu fotografiju izgladnelih ljudi koji su zaposeli baštu italijanskog konzulata u Skadru. Zadnje potpoglavlje, „Iza linije fronta”, pokazuje stanje u Skadru kada su ga opsedale crnogorske snage, a prema opisu jednog italijanskog novinara.\nČetvrto poglavlje, „Frontovi i posmatrači”, sačinjeno od dva potpoglavlja, nudi istorijske izvore koji odražavaju stav balkanskih naroda prema Balkanskim ratovima. U prvom potpoglavlju, „Balkanske pokrajine Osmanskog carstva”, u kojem su kao pokrajine prikazane Albanija i Makedonija, o Albancima ima dosta gradiva koje je, za razliku od drugih poglavlja, pažljivo odabrano i prikazano korektno. Potpoglavlje „Balkanske teritorije Austrougarske” ne sadrži ništa o Albancima, što je razumljivo, jer albanske teritorije nisu bile pod austrougarskom vladavinom.\nNedokumentovane albanske žrtve\nPeto i zadnje potpoglavlje, „Posle rata”, tretira političke, ekonomske, društvene i ideološke posledice u tri potpoglavlja. Cilj poglavlja nije da do tančina dokumentuje sve moguće kratkoročne i dugoročne posledice Balkanskih ratova, već da prikupi izvore koji doprinose shvatanju složene prirode posleratnih posledica i dugoročnih tekovina tih ratova.\nPrvo potpoglavlje, „Političke posledice”, ne sadrži ništa o Albancima. Ovde figurira jedan deo govora srpskog poslanika i pisca, Jovana Skerlića, održanog 1913. godine, u kojem se on pita „da li je Srbija danas dobila apsolutno sve što je mogla dobiti, da li je njen položaj bolji i sigurniji no što je ranije bio” i odgovara, „posle nedavnog arnautskog upada, posle brutalnog ultimatuma Austrije da izlazimo iz Albanije, mi možemo imati sumnje u potpunost tih rezultata”. Ovde se prikazuje i jedna slika sa zastavama velikih sila na skadarskoj tvrđavi iz maja 1913. Ovo potpoglavlje sadrži i deo govora kralja Srbije, Petra, održanog u avgustu 1913, s obećanjima na jednaka prava svih ljudi koji žive u aneksiranim teritorijama Srbije, bez obzira na etničko poreklo, ali ništa o tome što je usledelo nakon tih obećanja.\nU drugom potpoglavlju, „Socijalno-ekonomski rezultati”, nema ničeg o ekonomskim i društvenim posledicama po Albance i Albaniju. Ovde je prikazana jedna tabela u kojoj su podaci o nastradalima i žrtvama iz svih zemalja u Balkanskom ratu, ali nijedan podatak o Albancima.\nTabela publikovana u ovom poglavlju ne sadrži podatke o albanskim žrtvama ili bilo koje druge informacije o Albancima.\nIsto i kod trećeg potpoglavlja, „Ideološke posledice”, nema ničeg o Albancima ili Albaniji. Ovde stoji jedan odlomak iz izveštaja „Izveštaj Međunarodne komisije za istraživanje uzroka i vođenje Balkanskih ratova”, koji je publikovala Karnegi fondacija za međunarodni mir, ali ni u njemu nema ničeg o Albancima koji su se iselili, o spaljenim selima, o ljudima koji su preostali u područjima koja su postala delovima drugih država i koji su prebrodili teška vremena.\nŠto se tiče zločina srpskih snaga nad albanskim civilima tokom Balkanskih ratova godina 1912–13, u ovoj čitanci bi mogli biti navedeni odlomci iz knjige austrijskog socijaldemokrate Lea Frojndliha, „Golgota Albanije — optužba protiv istrebljivača albanskog naroda”, zatim „Izveštaj Međunarodne komisije za istragu uzroka i odvijanje Balkanskih ratova” iz 1914, sastavljenog u Karnegi fondaciji za međunarodni mir, pa i iz tekstova ruskog dopisnika Lava Trockog, „Iza kulisa Balkanskih ratova”.\nOvde bi bili posebno korisni odlomci iz članaka srpskog socijaldemokrate Dimitrija Tucovića, od kojih jedan kaže: „…mi smo izvršili pokušaj ubistva sa predumišljajem nad čitavim jednim narodom”.\nU ovoj knjizi bi moglo biti i odlomaka iz članaka srpskih socijaldemokrata: Koste Novakovića, Dušana Popovića, Dragiše Lapčevića i Triše Kaclarovića, izdatih u beogradskim socijalističkim novinama „Radničke novine”, u jednom od kojih se, recimo, kaže: „Redakcija Radničkih novina poseduje podatke o strašnim zločinima srpskih snaga nad Albancima, ali su tako stravični da ih radije ne bi izdala”.\nOvde bi bili posebno korisni članci socijaldemokrate Dimitrija Tucovića, od kojih jedan kaže „… mi smo izvršili pokušaj ubistva sa predumišljajem nad čitavim jednim narodom”. Možda bi ova čitanka, navodeći isečke srpskih socijaldemokrata, tako ispunila misiju objavljenu u uvodu, da predstavi različita gledišta unutar društava koja se smatraju „homogenim”.\nČitanka ne donosi ništa u vezi s albanskom privredom i albanskim društvom, a ni o kulturi ili stanovništvu. Isto tako, dva potpoglavlja koja tretiraju politička pitanja — „Pokretačke ideologije” i „Istočno pitanje” — ne sadrže ništa o Albancima, a treće i zadnje potpoglavlje, „Očekivanje i objava rata”, dovodi dva vredna fragmenta iz novina koje su se izdavale na albanskom van zemlje, a koji doprinose shvatanju različitih gledišta unutar albanskog društva iz vremena Balkanskih ratova.\nPoglavlje „Društva u ratu”, koje tretira vojske i civile raznih narodnosti, na frontu i u pozadini, tokom Balkanskih ratova, prikazuje srpsko gledište: opisuje pobedu srpske vojske nad turskom u Kumanovu, neprestano je upoređujući s Kosovskim bojem 1389. godine. Poglavlje uopšte ne prikazuje zločine srpskih i crnogorskih snaga nad albanskim civilima, nego čak, putem nekolicine primera, kod čitaoca stvara utisak da su srpske i crnogorske snage bile korektne u odnosu prema civilima, što nije u skladu sa multiperspektivnim gledištem. Sa druge strane, Albanci se okrivljuju za poraz osmanskih snaga tokom Balkanskih ratova i za prouzrokovane nesreće, pošto su bili “obmanuti od Srba, plaćenici Grka, da su dezertirali i predali se”.\nPoglavlje „Život na frontu”, koje nudi izvore o balkanskim provincijama Osmanskog carstva, o Albancima sadrži dosta gradiva, koje je, za razliku od drugih poglavlja, pažljivo odabrano i korektno prikazano. Međutim, što se tiče ratnih zločina, u njemu ima samo dva odlomka, oba o Skadru: jedan od Meri Edit Daram o ratnim razaranjima i o patnjama meštana, a drugi od jednog italijanskog novinara o situaciji tokom opsade Skadra. Mada prenosi pasaž iz Izveštaja Komisije Fondacije Karnegi za međunarodni mir, koji komentariše „paralelne” gubitke od spaljivanja sela do egzodusa ljudi, ne govori ništa o Albancima.\nZadnje poglavlje, pod naslovom „Posle rata”, a koje tretira političke, ekonomske, društvene i ideološke posledice, nema apsolutno ništa o Albancima. U njemu je čak jedan deo govora kralja Srbije, Petra, održanog u avgustu 1913, u kojem on obećava jednaka prava za sve ljude koji žive u aneksiranim teritorijama Srbije, bez obzira na etničko poreklo, ali ništa o tome što je, u stvari, usledelo nakon tih obećanja.\nU ovoj čitanci ima podataka o nastradalima i žrtvama iz svih zemalja tokom Balkanskih ratova, osim o Albancima. Što se tiče zločina srpskih i crnogorskih snaga nad albanskim civilima u toku perioda 1912–1913, podaci su mogli biti uzeti iz knjige austrijskog socijaldemokrate Lea Frojndliha, „Golgota Albanije”. Takođe, mogli su se uzeti i iz knjige ruskog novinara Lava Trockog, „Iza kulisa Balkanskih ratova”, a naročito iz članaka srpskih socijaldemokrata, koji bi ponudili drugo gledište jedne srpske političke grupacije o ubistvima albanskog stanovništva.


Bela kuća demantovala dogovor s Rusijom oko štita – Nadlanu.com\nBela kuća demantovala dogovor s Rusijom oko štita\nVAŠINGTON, 17. septembra 2009. (Beta-AFP) - Bela kuća demantovala je u četvrtak da je trgovanje sa Rusijom motivisalo američkog predsednika Baraka Obamu da odustane od starog plana antiraketnog štita u Evropi i najavi "novi pristup".\n"Asolutno ne. Ovde se ne radi o Rusiji", rekao je u odgovoru na pitanje portparol Bele kuće Robert Gibs. On je rekao da se radi o "zaštiti domovine", zaštiti američkih vojnika u inostranstvu i o osiguranju odbrane saveznicima i NATO-u.\nObama je u četvrtak najavio "novi pristup" projektu antiraketnog štita u Evropi, posle ponovnog razmatranja njegove vlade o balističkoj pretnji iz Irana. Ova najava je odmah izazvala spekulacije da se radi o trgovini između Vašingtona i Moskve. Prema toj pretpostavci odustajanje od ovog projekta navelo bi Rusiju da čvršće podrži SAD u naporima da ubedi Iran da odustane od svog nuklearnog programa.\nRusija je ranije u četvrtal takođe negirala da je imala tajni dogovor sa SAD kako bi odustao od svog antiraketnog štita u Evropi.


Više od 120 penzionisanih američkih generala potpisalo je otvoreno pismo u kojem kritikuje američkog predsjednika DŽozefa Bajdena.\n- Ne može se zanemariti psihičko i fizičko stanje vrhovnog komandanta (Oružanih snaga SAD DŽoa Bajdena). On mora biti u stanju da brzo donosi tačne odluke u oblasti nacionalne bezbjednosti, bilo gdje, danju i noću - ističu autori pisma.\nGenerali su pozvali FBI i Vrhovni sud da brzo djeluju kada se pojave izborne nepravilnosti i da ih „ne ignorišu kao 2020. godine“.\nAktivni i penzionisani američki oficiri smatraju da je pismo više od 100 generala o psihičkom i fizičkom stanju američkog predsjednika „vrlo loš primjer“ civilno-vojnih odnosa.\nPenzionisani pukovnik DŽefri Makosland nazvao je ovo pismo „antidemokratskom kampanjom“. On je podsjetio da se Sjedinjene Američke Države smatraju „jednom od rijetkih demokratskih zemalja u kojoj vojnici nikada nisu prijetili da će preuzmu vlast“.\n- To je, po mom mišljenju, veoma loš primjer erozije vojno-civilnih odnosa u Americi, što je kamen temeljac naše demokratije - rekao je Makosland za „Hafington post“.\nSa svoje strane, bivši marinac Aleks Makoj nazvao je pismo penzionisanih generala izdajom. Prema njegovim riječima, bivši oficiri su napravili svoj izbor, „izdavši ogromnu većinu veterana, vjernih zakletvi“.\nNa posljednjim predsjedničkim izborima u SAD pobijedio je demokrata DŽozef Bajden. NJegov protivkandidat, bivši republikanski predsjednik Donald Tramp, više puta je govorio o prevarama u procesu glasanja, a njegove pristalice bezuspješno su pokušavale da preokrenu rezultate, uključujući i zauzimanjem Kapitola, u kojem je poginulo nekoliko ljudi.\nDŽo Bajden Emanuel Makron američka vojska\nDramatično pismo 20 francuskih generala Makronu: Predsjedniče, sprema se građanski rat!


Brnabić i Čadež sa privrednicima o graničnim barijerama - Izazov\nRadio-televizija Srbije 11. oktobra 2019. 17:07\nPremijerka Ana Brnabić rekla je da je trenutno prema informacijama Privredne komore Srbije prosečno zadržavanje kamiona sa robom na graničnim prelazima oko pet časova.\nDodala je da cekanje i zadržavanje na graničnim prelazima postaju prepreka za dalji rast i razvoj privrede u Srbiji, odnosno robnu trgovinsku razmenu.\n"Mnogo radimo na ovom pitanju, što govori i ovaj današnji sastanak, koji održavamo samo dan nakon jučerašnjeg potpisivanja deklaracije o slobodnom kretanju kapitala, ljudi, roba i usluga između Srbije, Severne Makedonije i Albanije, a kojim smo postavili jedan ambiciozan plan šta uraditi za narednih šest meseci, godinu dana, dve godine", naglasila je Brnabićeva.\n"Mi smo godinama pozivali ostale iz regiona da krenemo u ovom smeru, a konačno se to juče i desilo", navela je premijerka.\nNovi granični prelaz sa Mađarskom: Rabe – Kubekhaza, koji je danas otvoren, doprineće smanjenju zadržavanja kamiona sa robom na graničnim prelazima, kaže Brnabićeva i dodaje da je u planu i proširenje graničnog prelaza na Horgošu, kao i dodatne aktivnosti u vezi sa protokom robe na graničnim prelazima sa Hrvatskom.\n"Mi smo otvorili prvi integrisani zajednički prelaz sa Severnom Makedonijom, ratifikovali Sporauzum o povlašćenim ekonomskim operaterima što dodatno olakšava prelazak granica, carinjenje", navela je Brnabićeva.\n"I u septembru smo sa EU u Beogradu otvorili sedište Transportne zajednice Jugoistočne Evrope i preko tog sedišta mi ćemo zajedno sa partnerima iz EU, ali integrisano u regionu, razgovarati o daljim planovima i koordinaciji za razvijanje putne i železničke infrastrukture, kao i za smanjenje trgovinskih barijera, koje sprečavaju dalje povećanje roba i usluga", dodala je premijerka.\nČadež: Rešavanje problema ide u dobrom pravcu\n"Ono što vidimo od 2014. godine do danas jeste da smo zaista višestruko uvećali obim naše trgovine i izvoza sa relativno istim problemima kada je u pitanju birokratija, infrastruktura", konstatovao je Čadež.\n"Potrebno je da razgovaramo o tome šta su to konkretne mere koje možemo da preduzmemo i dobro je što ne samo da postoji dobra volja, već i da idemo u dobrom pravcu da ove probleme zajedno rešavamo, a sve sa ciljem što više novih investicija, više radnih mesta i boljeg zapošljavanja u Srbiji", rekao je Čadež.\nBoljom saradnjom u regionu do kraćeg čekanja na granicama\nDirektorka poslovnog razvoja kompanije "Sirogojno" Ana Ljubojević rekla je da se ta kompanija bavi proizvodnjom zamrznutog i sušenog voća i pretežno je izvoznik te da se stoga sreću sa problemima koji imaju veze sa zadržavanjem kamiona na graničnim prelazima i kašnjenjem u isporukama, što im otežava rad.\nKako je rekla, kada pregovaraju sa svojim partnerima na međunarodnom tržištu, susreću se sa firmama iz EU koje nemaju tu vrstu problema.\n"Mi u startu krećemo iz minusa u odnosu na firme sa kojima se takmičimo i to pokušavamo da kompenzujemo stalnim poboljšanjem naših proizvoda i to su stvari na kojima možemo samostalno da radimo", ukazala je Ljubojevićeva.\nMeđutim, kako kaže, probleme poput zadržavanja kamiona i robe na graničnim prelazima, privrednici ne mogu da reše sami i stoga im je važno da se održavaju sastanci poput današnjeg.\nMali: Srbija pre rokova ispunila preporuke za sprečavanje pranja novca i finansiranja…\n„Junajted medija“ obrće milione evra, a dobija subvencije Srbije: U BiH i…\nTrgovac bananama kupio slovenački „Adria ervejz“ za 45.000 evra\nObnavljanje avio-linije između Beograda i Prištine: Političari (ne)zadovoljni,…\nTrgovac bananama kupio slovenački „Adria ervejz“ za 45.000…\nOd „Junajted grupe“ ni jedan dinar za autorska prava:…\nNa šta spade “žitnica Evrope”: Srbija UVOZI 30.000 tona PŠENICE iz…\nProizveli 5,6 milijardi kilovat-sati struje: Premašen plan u…\nMali: Srbija pre rokova ispunila preporuke za sprečavanje pranja novca…\n„Junajted medija“ obrće milione evra, a dobija subvencije…\nMerkator Grupa uspešno završila refinansiranje kredita kompanije…


od Admin taj Pet 13 Jul 2012 - 13:25\nLubenica sadrži veliku količinu vode, što je čini idealnom za ublažavanje žeđi i hidrataciju organizma. Lubenica vodu ne ispušta odmah, organizam najpre mora da svari njenu celuloznu rešetku, pa na taj način telo postepeno dobija tečnost. Često se koristi i za detoksikaciju organizma.\nVitamin C i beta-karoten štite i sprečavaju nastanak srčanih oboljenja i mnogih hroničnih upalnih stanja. Takođe, doprinose jačanju imuniteta, a da bi se zadovoljile dnevne potrebe vitamina C, dovoljno je pojesti 1/2 kilograma lubenice. Lubenica je bogata vitaminima grupe B koji su odgovorni za metaboličke procese i proizvodnju telesne energije. Posebno je visok nivo vitamina B6 koji poboljšava mentalne sposobnosti, ublažava napetost i stres. Ovo povrće sadrži gvožđe u istoj količini kao i spanać, zbog čega je veoma dobro u sprečavanju anemije.


Orlovi su u poslednjem kolu grupne faze takmičenja poraženi od Danske 2:0, pa su turnir okončali bez osvojenog boda i gol razlikom 1:10.\n"Imali smo za današnju utakmicu dosta problema u sastavu tima. Nije bilo lako posle odigrane dve utakmice da se igrači psihološki uzdignu. Terzić je prvi put igrao desnog beka... Sa Markovićem se desio taj problem sa zubima", rekao je Đorović.\nAmbicije pred odlazak na turnir su bile izuzetno velike, a usledilo je potpuno razočaranje.\n"Ponavljam, ovde je 12 najboljih reprezentacija. Mnoge druge ekipe nisu otišle dalje. Mogli smo i morali mnogo bolje. Bez obzira na sve ne krivim igračle, za mene su igrači svetinja. Želeli su sigurno. Osam od devet igrača smo već prebacili za A tim. Naravno da ovo nismo mogli ni da zamislimo, ali to se dešava u fudbalu", dodao je Đorović.\nPotom o eventualnoj ostavci...\n"Ja ne mogu da donosim odluke. Zna se ko u Savezu o tome pita. Ne tražim alibi. Šta god odluče mogu da samo da prihvatim. Da se zahvalim za šansu. Samo bih da podsetim da sam ja radio i u A timu kao Muslinov pomoćnik. Sad i ovo, posle dobrih kvalifikacija... Sa moje tačke gledišta ovo što sam dao srpskom fudbalu, neću da kažem je mnogo, ali je dovoljno i nadam se samo da će se dalje nadograditi. Da li ja ili neko drugi manje je bitno. Što se mene tiče miran sam, čistog obraza idem".\nO uzrocima neuspeha je još uvek rano govoriti.\n"Teško je pričati odmah posle utamice. Volim da sve prenoći. Moram da kažem da smo pripreme prošli bez dosta igrača iz A tima. Neki su bili umorni, igrali mnogo. Neki nisu igrali u klubovima", dodao je Đorović.


Tesla po prodaji u Zapadnoj Evropi nadmašio i Porsche - BIGportal.ba\nJuni 22, 2019 Juni 22, 2019 0136\nTeslin Model 3 bilježi sjajne rezultate u Evropi u svojoj prvoj godini sa Modelom 3 na tržištu “Starog kontinenta”.\nVeć u prvih pet meseci prodaje u Evropi, Tesla je sa samo jednim svojim modelom zauzeo sjajnu poziciju na tržištu. Tako je Model 3, treći najpodavaniji automobil u Kaliforniji, nadmašio čuveni Porsche u Zapadnoj Evropi.\nTesla možda prodaje tek deseti deo onoga što čine Mercedes, Audi ili BMW, ali se sjajno nosi sa ostalim premijum brendovima. Bolje rezultate od američkog proizvođača električnih automobila ima samo Jaguar, dok mu osim Porschea u leđa gledaju još Alfa Romeo i Lexus.\nU periodu između januara i maja, Tesla je prodao 31.065 jedinica Modela 3, Jaguar 35.000 svojih vozila, a Porsche oko 27.000 svojih.\nAudi SQ8 i zvanično


Putin: Kosovo je srpsko, Rusija ga nikada neće priznati! | Trebinje Live\nPutin: Kosovo je srpsko, Rusija ga nikada neće priznati!\nRuski predsjednik Vladimir Putin poručio je patrijarhu Srpske pravoslavne crkve Irineju da će Moskva i dalje na međunarodnoj sceni zastupati stav da je Kosovo pravno - srpska teritorija.\nKako je javio beogradski dnevnik "Večernje novosti" na svom Internet sajtu, Putin je tokom susreta sa Irinejom u Kremlju poručio da Rusija neće priznati "samoproglašenu državu Kosovo", koja je nastala kršenjem rezolucije 1244 Vijeća sigurnosti UN kao svih normi međunarodnog prava.\nMoskva će i dalje dosljedno podržavati Srbe u pravednoj borbi da sačuvaju svoju teritoriju, stanovništvo i hramove na Kosovu, poručio je ruski predsjednik srpskom patrijarhu tokom susreta u Kremlju u četvrtak uveče.\nPoslije govora predstavnika delegacija pravoslavnih crkava, posebno Njegove svetosti Irineja, Putin je govorio desetak minuta o nevoljama koje je imao i ima srpski narod na Kosovu.\nSrpski patrijarh bio je veoma zadovoljan tim razgovorom, jer se uvjerio da je predsjednik Rusije odlično informisan o tome koliko Srbi i drugo nealbansko stanovništvo danas pati na Kosovu, navode "Novosti".


JP Morsko dobro: More čisto i bezbjedno za kupače - Vijesti | Radio Televizija Budva - Budva Crna Gora\nJP Morsko dobro: More čisto i bezbjedno za kupače\nKada je u pitanju opština Budva, Program provjere kvaliteta morske vode se realizuje na 32 lokacije, te je u ovom mjerenju na njih 26 voda bila odličnog kvaliteta, na pet dobrog, a na jednom zadovoljavajućeg kvaliteta.\nRezultati analize kvaliteta morske vode za 110 lokacija, koju je Institut za biologiju mora sproveou periodu od 22. do 26. juna ove godine, pokazali su da je na 77,3% lokacija morska voda bila\nodličnog kvaliteta, na 17,3% lokacija dobrog, na 3,6% lokacija zadovoljavajućeg , dok je na 1,8% lokacija voda bila lošeg kvaliteta.\nOvakvi rezultati pokazuju da je morska voda na većini crnogorskih kupališta sanitarno ispravna, te bezbjedna za kupanje i rekreaciju.\nobezbjeđivanja očuvanja, zaštite i poboljšanja kvaliteta vode za kupanje (“Službeni list Crne Gore”, br. 028/19), kojim se vode za kupanje klasifikuju kao: odlične, dobre,zadovoljavajuće i loše.\nU opštini Ulcinj, na svih 18 lokacija na kojima se realizuje Program praćenja sanitarnog kvaliteta morske vode, voda je bila odličnog kvaliteta. Od ukupno 15 lokacija u opštini Bar, na njih 10 voda je bila odličnog kvaliteta, na 4 dobrog, a na 1\nU Bokokotorskom zalivu, u opštini Herceg Novi uzorkovana je voda na ukupno 21 lokaciji, od čega je na njih 15 ona bila odličnog, na 4 dobrog, a na 2 zadovoljavajućeg kvaliteta.\nU opštini Tivat, Programom je obuhvaćeno 9 lokacija, od čega je na njih 5 voda bila odličnog, a na 4 dobrog kvaliteta. Na području opštine Kotor od ukupn 15 lokacija, voda je bila odličnog kvaliteta na njih 11, dobrog na 2 lokacije, dok je na lokacijama “Benovo 01” i “Žuta plaza 01” voda bila lošeg kvaliteta.\nJavno preduzeće je obavijestilo nadležne inspekcijske organe o stanju kvaliteta vode na ovim lokacijama, i zatražilo hitnu inspkecijsku kontrolu predmetnih lokacija. Na kupalištima u okviru ovih lokacija istaknuta je crvena zastavica, kao simbol zabrane kupanja na istima.\nNakon dobijenih podataka Institut za biologiju mora je nastavio uzimanje uzoraka morske vode sa ovih lokacija, a o rezultatima odrađenih analiza ćemo naknadno obavijestiti javnost. Rezultati ispitivanja kvaliteta morske vode kao i podaci o temperaturi mora, temperaturi vazduha i salinitetu za svako pojedinačno kupalište mogu se pogledati na posebnoj aplikaciji koja se nalazi na Internet stranici www.morskodobro.com koja je dostupna na crnogorskom i engleskom jeziku.


Dodik o reformi Izbornog zakona BiH “Pregovori propali, muslimani ne žele da obezbijede nikakva prava Hrvatima” - Top Portal\nNaslovnica Vijesti BiH Dodik o reformi Izbornog zakona BiH “Pregovori propali, muslimani ne žele da...\nDodik o reformi Izbornog zakona BiH “Pregovori propali, muslimani ne žele da obezbijede nikakva prava Hrvatima”\nSrpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik izjavio je danas da je očigledno da su pregovori o reformi izbornog zakonodavstva doživjeli fijasko, kao i da muslimani u BiH ne žele da obezbijede nikakva prava Hrvatima.\nDodik je na današnjoj konferenciji za novinare u Istočnom Sarajevu naglasio da je to poruka i Srbima da budu oprezni na svakom pitanju i ne dozvole bilo kakvu neopreznost koja bi ih koštala gubitka prava i pozicije.\n– Ambicija muslimana i političkog Sarajeva je da degradira kolektivna, odnosno konstitutivna prava naroda, što je nemoguće. To ne prihvataju i ne treba da prihvate ni Hrvati, ni Srbi, a bilo bi loše i za same muslimane u BiH – rekao je Dodik.\nOn smatra da je u tom pogledu najbolje da ostane, kao što je ustavom i predviđeno, da konstitutivni narodi u BiH imaju svoja određena prava i procedure.\nDodik, koji je predsjednik SNSD, rekao je da definitivno može potvrditi da je za finansiranje predizborne kampanje SDS 2018. godine upotrebljavan prljavi novac iz narko poslova, koji su obezbjeđivali članovi protiv kojih se sada vode postupci.\n– To je potpuno jasno i postoje određene informacije o tome – naveo je Dodik.\nKomentarišući današnje reakcije na jučerašnju najavu nakon sjednice Izvršnog komiteta SNSD u vezi sa povećanjem naknada za određene kategorije u Srpskoj, Dodik je rekao da ne zna o kojim se boračkim strukturama radi koje su danas kritikovale te najave.\n– Naša najava se ne dotiče zaključaka Narodne skupštine Republike Srpske i pregovora koji se vrše između Vlade Srpske i boračke strukture, nego na postojeća prava koja u ovom trenutku treba povećati 10 odsto. To je ono što smo rekli. Kako i kada će ti razgovori sa legitimnim predstavnicima boračkih organizacija u Srpskoj biti završeni to ćemo tek vidjeti – rekao je Dodik.\nSrpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik pozvao je predstavnike EU u Briselu da iskoriste svoj autoritet i djeluju odgovorno tako što će odbiti diskusiju o situaciji u BiH sa jednim od dva bošnjačka člana Predsjedništva BiH, trenutno predsjedavajućim, Šefikom Džaferovićem i suzdržati se od donošenja bilo kakvih odluka, jer će se smatrati pravno ništavnim.\nPovodom najavljenih DŽaferovićevih spornih aktivnosti i dogovorenih sastanak u Briselu, Dodik je uputio pismo predstavnicima EU u kojem je upozorio da će sve radnje koje nisu u skladu sa procedurama izazvati dalju destabilizaciju političkih prilika u BiH.\nOn je podsjetio na Član 5-/3/-/h/ Ustava BiH koji ovlašćuje Predsjedništvo na koordinaciju sa međunarodnim organizacijama u BiH, ali ne predsjedavajućeg niti bilo kojeg člana pojedinačno ili u zajednici sa nekim drugim članom.\nSrpski član Predsjedništva je istakao da je Predsjedništvo kolektivni šef BiH i djeluje kao cjelina, a procedure za njegovo djelovanje su posebno propisane.\n– Eventualno obrazloženje predsjedavajućeg da je djelovanje Predsjedništva već izvjesno vrijeme blokirano i da je po prirodi stvari bio ovlašćen da hitno djeluje – ne stoji i ništavno je. Predsjedništvo i dalje postupa u skladu sa Ustavom BiH, djelujući redovno ili hitno, i propisana procedura ne može se suspendovati – naglasio je Dodik.\nOn je upozorio da svako odstupanje od navedenih procedura znači podrivanje Ustava BiH i Dejtonskog mirovnog sporazuma, ne samo od Šefika Džaferovića, već i od njegovih sagovornika, bez obzira na nivo i funkciju koju obavljaju.\nSrpski član Predsjedništva je naglasio da će svi podjednako snositi odgovornost i krivicu za dalje urušavanje ustavnosti BiH, i produbljivanje krize uzrokovane upravo ovakvim i sličnim antiustavnim djelovanjem.\nOn je ukazao da se ne smije dozvoliti dalje podrivanje institucija i urušavanje vladavine prava u BiH i podrivanje ustavno-pravnog poretka u BiH.\n– Uzevši sve u obzir, molim da izjave, aktivnosti i iznesene stavove Šefika Džaferovića smatrate privatnim gestom, lišenim propisanih procedura, te time i potrebne podrške i usaglašenog stava svih nosilaca odgovornosti, što je kondicio sine kva non konsocijalnog uređenja na kojem je međunarodna zajednica mukotrpno radila neposredno nakon građanskog rata, gradeći mir i povjerenje u BiH – istakao je Dodik.\nOn je podsjetio i na sličnu situaciju u vrijeme mandata predsjedavajućeg iz reda srpskog naroda, kada niko od sagovornik u Briselu nije želio susret sa samo jednim članom Predsjedništva BiH već se insistiralo na prisustvu sva tri člana.\n– Očekujemo od predstavnika tako važne međunarodne organizacije kakva je EU, da se barem pridržava vlastitih procedura, pravila i stavova, a ne da ih mijenja u skladu sa situacijom, jer time urušava i vlastiti kredibilitet i autoritet u očima javnosti – naveo je Dodik.\nPrethodni članakVujanović o ubistvu Bašića: Drugog motiva osim posla ne vjerujem da je bilo\nNaredni članak“Stanje je zabrinjavajuće, kazniti odgvorne” Stanivuković o situaciji u Domu “Rada Vranješević”


Premijer Novalić: Pružit ćemo finansijsku i drugu pomoć u odbrani pritvorenih patriota u Srbiji\nPremijer Federacije BiH Fadil Novalić i pomoćnik federalnog ministara za pitanja boraca i invalida odbrambeno-oslobodilačkog rata Mirza Terzo, danas su u sjedištu Vlade Federacije BiH u Sarajevu, održali sastanak sa advokatima boraca Huseina Mujanovića, Osmana Osmanovića i Edina Vranja, koji su uhapšeni i pritvoreni u Srbiji.\n- Sastanku su prisustvovale advokatice Jesenka Rešidović i Sabina Hota koje zastupaju Edina Vranja, a putem linka branioci Mujanovića i Osmanovića, Dušan Ignjatović i Đorđe Dozet. Vlada Federacije BiH će finansijskim i drugim sredstvima pomoći odbranu naših heroja. Mi već pomažemo i kontaktiramo njihove porodice i nećemo dopustiti da naši heroji ostanu sami u srbijanskim zatvorima - izjavio je nakon sastanka premijer Novalić.\nTerzo je istakao da branitelji imaju niz problema, ne samo finansijske prirode, već i u prikupljanju dokumentacije od strane nadležnih nivoa vlasti.\n- Pored toga, rekli su da bi bilo dobro da bude veće prisusustvo medija iz BiH na ročištima zbog tačnog i istinitog informisanja javnosti - dodao je Terzo.\nFondacija za pružanje pravne pomoći, kako je istakao pomoćnik Terzo, do sada je za pomoć pripadnicima protiv kojih se vode procesi za ratne zločine izdvojila oko 2.300.000 KM.\nAdvokatica Jasenka Rešidović zahvalila se Vladi Federacije BiH na pruženoj pomoći.\n- Za svaku od ove tri odbrane potrebna je finansijska pomoć koja će značiti omogućavanje efektivne odbrane Mujanovića, Osmanovića i Vranja. U pogledu odbrane Edina Vranja nailazimo na određene prepreke u smislu pristupa dokumentaciji, a to nikako ne smije da se desi jer bez obzira na ime i prezime osumnjičenog, etničku pripadnost, svi osumnjičeni i optuženi imaju ista prava - naglasila je Rešidović.


U Gornjem Milanovcu za medije 3.9 miliona RSD. Prioritet televizije – Regionalne Vesti | Srbija\nU Gornjem Milanovcu za medije 3.9 miliona RSD. Prioritet televizije\nRaspisivanje konkursa za projektno finansiranje tokom iduće nedelje.\nGornjomilanovačko Opštinsko veće usvojilo je na danas održanoj sednici zaključak o raspisivanju javnog poziva za učešće na konkursu za sufinansiranje projekata za ostvarivanje javnog interesa u oblasti javnog informisanja na teritoriji opštine, u 2016. godini. Tokom naredne nedelje, pravila konkursa biće objavljena u lokalnom listu i na zvaničnom sajtu opštine.\nKonkursom će biti precizirana namena, predvidjeni iznos sredstava, pravo učešća, kriterijumi za ocenu prispelih projekata na konkurs, rokovi, te potrebna dokumentacija za učešće na konkursu. Konkurs se raspisuje, u cilju informisanja javnost o aktuelnim dešavanjima od značaja za život svih gradjana opštine, a budžetom opredeljena sredstva za ove namene iznose tri miliona i 900 hiljada dinara.\n„Mi smo obezbedili jedan sredstava, ali verovatno je to nedovoljno za celu godinu. Ima potrebe da se možda u drugom delu godine obezbede i dodatna sredstva. Mi ćemo sigurno ići ovde na finansiranje televizija, Telemark i Galaksija iz Čačkam, koje pokrivaju ovo područje. Finansiraćemo delom i Takovske novine i Čačanski glas. Sad je veliko interesovanje i radio stanica, ali i mnogih portala, koji su u međuvremenu otvoreni. Trudićemo se da novac ravnomerno raspodelimo i dobro je da će o tome odlučivati neutralna komisija. Radi se o finansiranju u korist građana, a ne političkih partija. Sad idu izbori, pa u kampanji svako mora da plati pojavljivanje u medijima“, izjavio je za Regionalne vesti predsednik opštine, Milisav Mirković, i dodao da je finansiranje medija iz opštinskog budžeta prevashodno usmereno ka građanima, kojima se mora omogućiti da pravovremeno dobiju informacije, koje su za njih značajne.\nOdluku o izboru projekata vršiće Opštinsko veće, a na osnovu obrazloženog predloga Komisije za ocenu projekata u oblasti javnog informisanja, koju će činiti i predstavnici novinskih udruženja.


Vlada da prelomi\nNaslovnica NAJNOVIJE Nacija Vlada da prelomi\nBerane, Gusinje – Poslanik albanske koalicije “Perspektiva” Amir Holaj ocijenio je da bi Vlada Crne Gore trebalo da odlučuje o zahtjevima pojedinih teritorija da dobiju status samostalne opštine.\nOn je jučer u izjavi za “Dan” naglasio da nema razloga da se ne osnuje još općina u Crnoj Gori, ukoliko se za to ispune neophodni uslovi.\n– Vrlo je dobro poznato da smo izradili nekoliko elaborata za Malesiju, koji su nedvosmisleno pokazali da ona može da dobije status opštine. Vlada bi to trebalo da uvaži – istakao je Holaj.\nU Crnoj Gori je moguće, ukoliko za to bude političke volje, osnivanje još pet novih općina, čime bi se njihov broj povećao na 26. Ranije je iz područja koja pretenduju da budu opštine najavljeno da će zvanično ispostaviti takav zahtjev.\nStatus opštine žele Tuzi i Zeta, koje su sada gradske opštine Podgorice, zatim, Gusinje u plavskoj, Petnjica u beranskoj i Petrovac u budvanskoj općini.\nCrnogorska vlada je ranije utvrdila Prijedlog zakona o teritorijalnoj organizaciji države, a zatim je misteriozno povučen iz skupštinske procedure. U teoriji, pošto je politička crnogorska praksa odavno nešto sasvim drugo, ovaj je zakon dao osnov za sve one teritorije koje to žele da dobiju status opštine. Ipak, sve je toliko komplikovano da su mnogi u startu izrazili sumnju.\nIstim zakonskim prijedlogom je omogućeno i ukidanje statusa opštine, kao spajanje postojećih. Taj je prijedlog zakona, također, predviđao i organizaciju konsultativnog referenduma o statusu opštine.\nHojal nam je jučer rekao da ne vidi nikakvu potrebu da se organizuje referendum i da se procedura učini složenom, navodeći da bi Vlada trebalo da odluči nakon što joj se dostavi zahtjev teritorije koja želi da bude općina.\n– Nema, stoga, potrebe da se komplikuje nešto za čim postoji jasna volja. Poznat je naš zahtjev da Malesija dobije status opštine, i zna se da ispunjava uslove i više nego neke teritorije koje sada imaju status opštine, ali već deceniju traju napori da se taj naš legitimni zahtjev ospori – kazao je Holaj.\nOn se založio za brzo rješenje tog problema, ističući da ne vidi potrebu da se zakonom propisuje složena procedura, koja bi uključivala i referendum.\n– Prema tome, budući da su sve okolnosti dobro poznate, najbolje bi bilo da Vlada Crne Gore odluči o našem zahtjevu – zaključio je Holaj,\nS druge strane, povodom zahtjeva da Petinjica dobije status opštine, nedavno je i predsjednik odbora Bošnjačke demokratske partije Reka Lična kazao da je narod Bihora, bez obzira na to što je u velikom broju na prošlim lokalnim izborima, dao glas vladajućoj DPS-SDP koaliciji, duboko nezadovoljan načinom kako je općinska i državna vlast dosad tretirala pitanje vraćanja statusa opštine Petnjici. Ličina je tada rekao da su njegovi sunarodnici iz dijaspore razočarani saznanjem da obećanja da će Petnjica postati općina još nesu ispunjena.\n– Povlačenjem iz skupštinske procedure Zakona o teritorijalnoj organizaciji i oni najlakovjerniji su uvidjeli da kod vlasti ne postoji političke volje da se udovolji decenijskoj inicijativi stanovnika Bihora, čime bi Petnjici konačno bio vraćen status opštine, nepravedno oduzet prije pet i više decenija – izjavio je Reka Ličina.


Schleich Domaće životinje - Tinker ždrebe 13295: Konji - figurice: SveZaKucu.rs Prodaja, Cena, Beograd, Srbija\nSchleich Domaće životinje - Tinker ždrebe 13295\nKarakteristike proizvoda: Schleich Domaće životinje - Tinker ždrebe 13295\nOpis proizvoda: Schleich Domaće životinje - Tinker ždrebe 13295\nJedinstveni po boji, njihovo snažno telo prekriva mekano, svileno krzno.\nPojavivši se oko 600. godine pne, Tinker konji su promenili mnogo imena tokom istorije: ciganski mali konj, ciganska zaprega, ciganski šareni konj i irski mali konj. Svi ovi nadimci ukazuju na izuzetnog konja kojeg su uzgojili putnici, dovoljno snažnog da vuče njihove karavane i imetak, ali i dovoljno pitomog da se igra sa njihovom decom u vreme logorovanja. Pažljivo uzgajani sa Klajdesdejl i Frizijskim konjima, danas je dobijena rasa snažnih Tinker konja normalne visine.\nZabavna činjenica: Tinker konji su u stanju da duže vreme vuku teret od oko 900 kg.\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 20341\nSifra 20341, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 20341, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com


Ženska „A“ reprezentacija Bosne i Hercegovine okupila se u Trening centru NS/FS BiH u Zenici - Zenicablog\nŽenska „A“ reprezentacija Bosne i Hercegovine okupila se u Trening centru NS/FS BiH u Zenici\nŽenska „A“ reprezentacija Bosne i Hercegovine okupila se juče u Trening centru NS/FS BiH u Zenici i počela pripreme za prijateljske utakmice sa Filipinima.\nZmajice su danas odradile trening, a sutra ujutro putuju u Terme Čatež (Slovenija) gdje će biti odigrane utakmice.\nMečevi sa Filipinima su na programu 23. juna u 18:00 sati i 26. 06. u 11:00.\nU video prilozima možete pogledati šta o ovoj reprezentativnoj akciji kažu selektorka Samira Hurem, kapitenka Milena Nikolić, te povratnica u „A“ selekciju Marija Aleksić koja se u proteklih godinu dana oporavljala od teške povrede.\nTagovitrening centar Ženska „A“ reprezentacija


Kickstarter: Stvoreno više od 300.000 radnih mesta preko platforme | Gde Investirati\nKickstarter: Stvoreno više od 300.000 radnih mesta preko platforme\nPlatforma Kickstarter stvorila je 29.600 radnih mesta na neodređeno i oko 283.000 povremenih radnih mesta, kao i 8800 kompanija.\nProfesor Mollick koji drži na oku Kickstarter već godinama sproveo je istraživanje na osnovu preko 61.000 uspešnih projekata od 2009. do 2015. godine kako bi istakao kakvu korist su imali kreatori od sajta za sakupljanje sredstava.\nNjegova studija otkrila je da su projekti imali tendenciju da sakupe 2,4 dolara izvan sajta na svaki dolar sakupljen na sajtu, iako je ovaj iznos veći kod projekata u oblasti ishrane i dizajna proizvoda. Sve u svemu, on procenjuje da Kickstarter generiše neverovatnih 5,3 milijarde dolara kreatorima i njihovim zajednicama na godišnjem nivou.\nMollick takođe navodi da je 37 posto ispitanih reklo da su im njihovi projekti pomogli da unaprede karijere. Ukupno 21 posto njih je reklo da je počelo da zarađuje više nakon što je pokrenulo uspešnu kampanju. Mollick je posebno želeo da istakne i da je Kickstarter pomogao neke velike projekte kao što su Oculus Rift i Pebble.\nPrevious Srbija: Plantaža lavande i smilja sa koje je kilogram 1.500 evra\nTags KickstarterRadna mesta


12 BRUTO PLATA ZA ODLAZAK NA BIRO RADA\nIzvor: B92, 17.Sep.2001, 12:00\nPosle izmene Posebnog kolektivnog ugovora metalaca Srbije za odlazak na trziste rada radnici umesto pet, dobijaju 12 bruto plata. Zamenik generalnog direktora Zastave Branimir Soldatovic demantovao je u nedelju objavljenu vest da medju radnicima koji se opredeljuju za odlazak na trziste rada ima i onih koji ispunjavaju neke od uslova za odlazak u penziju, javlja dopisnik Rdaija B92, Vesna Savkovic.\nZbog izmena u Posebnom kolektivnom ugovoru metalaca Srbije u Zastavi je doslo do >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << povecanog interesovanja medju radnicima za odlazak na biro rada. Ovih dana mogla se cuti i vest da bi neki Zastavini direktori mogli da dobiju 10 do 15 hiljada nemackih maraka. Zamenik generalnog direktora Zastave Branimir Soldatovic kaze da nema informaciju o broju direktora koji se prijavio za odlazak na trziste rada i uzimanje otpremnine. On istice i da medju njima nema onih koji ispunjavaju uslove za odlazak u penziju. 'To se odnosi na one ljude koji ne ispunjavaju uslove za penziju. Niko od zzena koje imaju preko 60 godina starosti Ili preko 35 godina rada nije evidentran, niti je evidentiran neki od musskaraca koji imaju 65 godina starosti ili 40 godina stazza. Evidentirani su samo oni koji nemaju dovoljno godina da odu u potpunu penziju', kaze Soldatovic.\nSoldatovic istice da se za sada samo evidentiraju radnici koji su zainteresovani za odlazak na biro i uzimanje otpremnine, a da Vlada Republike Srbije tek treba da donese konaccnu odluku o odobravanju sredstava.\nDan pre: 16.Sep.2001\nDan posle: 18.Sep.2001


Iznos sredstava koji se raspodeljuje je 2.000.000,00 dinara.\nOrganizovanje seminara i tribina koje se bave edukacijom novinara i drugih medijskih stručnjaka.\nCilj konkursa je: edukacija novinara i drugih medijskih stručnjaka.\nKriterijumi pri izboru programskih sadržaja su: kvalitet, aktuelnost profesionalnog i edukativnog pristupa, značaj projekta za razvoj profesionalnih standarda javnog informisanja, finansijska konstrukcija koja garantuje izvodljivost i održivost projekta. Prednost imaju projekti koji su dostupni većem broju korisnika\nPravo učešća na konkursu imaju profesionalna novinarska udruženja, katedre za medije pri fakultetima koji edukuju medijske stručnjake, novinarske škole, stručne agencije u oblasti novinarstva koje se bave medijskom problematikom čije se sedište nalazi u AP Vojvodini.\nPodnete prijave razmatra komisija koju imenuje pokrajinski sekretar za informacije. Komisija satavljena od predstavnika pokrajinskih organa, strukovnih udruženja i nevladinih organizacija razmatraće pristigle projekte i utvrditi predlog za sufinansiranje projekata.


Transparentnost: Ne znamo zašto je dobra koncesija za "Nikolu Teslu"\nAerodrom Nikola Tesla u Beogradu / Foto: FoNet\nTransparentnost: Ne znamo zašto je dobra koncesija za “Nikolu Teslu”\nNe postoji procena nijednog državnog organa o opravdanosti davanja koncesije za Aerodrom “Nikola Tesla” u Beogradu, upozorava Transparentnost Srbija.\nTransparentnost već dve godine, otkako je prvi put spomenuta koncesija, pokušava bezuspešno da dobije mišljenje Komisije za javno-privatno partnerstvo i studiju opravdanosti. Resorno ministarstvo saobraćaja je najpre odbilo da dostavi studiju, da bi zatim odgovorilo da je dokument u posedu Vlade Srbije, koja je takođe uskratila dokumenta. Zato je Transparentnost krajem juna 2017. podnela tužbu Upravnom sudu protiv Vlade Srbije.\nTS navodi i da je od Komisije dobila dopis u kojem tvrdi da svoje mišljenje o koncesiji ne može da dostavi, jer je ono deo dokumentacije koja je odlukom Vlade Srbije proglašena za strogo poverljivu.\nZa javnost je naročito važna studija opravdanosti koja bi trebalo da pokaže zašto je koncesija bolja od drugih načina finansiranja aerodroma. Sada nije poznato ni da li je studiju radio koncesioni savetnik kompanija Lazard, ili neko drugi, ili studija uopšte ne postoji, kako je to krajem 2016. posumnjala Transparentnost. Prema dosad prezentovanim informacijama koje dolaze uglavnom od predsednika Vučića, koncesija bi donela jednokratan prihod u budžet od nekoliko stotina miliona evra, ali se ne zna na osnovu kojih parametara se stiglo do ove sume. Sa druge strane, država bi se istovremeno odrekla redovnog prihoda u narednih četvrt veka, što je prema oceni više ekonomista, loša odluka imajući na umu da aerodrom dobro posluje.\nKoncesija za aerodrom pridružuje se nizu od potpuno ili delimično tajnih dokumenata čije objavljivanje javnost traži poslednjih godina: ugovor o upravljanju Železarom Smederevo za vreme “slovačke” uprave, ugovor između Etihada, Vlade Srbije i Jata… Ponovo je aktuelan ugovor o partnerstvu sa italijanskim Fijatom čije obelodanjivanje sada traži sindikat Sloga kako bi se otklonile sumnje da Fijat namerava da napusti kragujevačku fabriku po isteku ugovora krajem 2018. godine.\nOdbor za finansije prihvatio predloge za članove Fiskalnog savetaIzgradnja nove autobuske stanice od juna


EKONOMSKI EFEKTI BREGZITA -\nby Gimnazija i ekonomska škola"Jovan Jovanović Zmaj" · 14. априла 2018.\nNa četvrtom Državnom prvenstvu radova iz ekonomije koje je održano 14. aprila 2018. godine u Beogradu na Fakultetu za ekonomiju, finansije i administraciju, našu školu je predstavljala Anja Bojat, učenica trećeg razreda, ekonomski tehničar. Takmičenje je organizovano u saradnji sa Centrom za talente iz Beograda.\nUčenica Anja Bojat je prezentovala svoj istaživački rad na temu „Ekonomski efekti Bregzita“. Njena prezentacija, koja je koncipirana tako da sa sociološkog, političkog, pravnog i nadasve ekonomskog aspekta prikaže uticaj odluke Velike Britanije o napuštanju Evropske unije, ocenjena je najvišim ocenama. Pohvaljena je širina njenog istraživanja, korišćenje različitih izvora, izrada video prezentacije, kreativnost, elokventnost i veština prezentovanja i javnog predstavljanja.\nRad Anje Bojat, njeno učešće u finalu takmičenja i pohvala organizatora je uspeh tim pre što takmičenje nije klasično, a zadate teme se ne izučavaju kroz nastavne sadržaje već se od učenika zahteva i kod njih podstiče dodatni samostalni istraživački rad, autentičnost i izražavanje sopstvenog stava i mišljenja.\nIsto tako, Anjin rad je još jedan dokaz da imamo kvalitetne učenike koji uz pravilno usmeravanje mogu uspešno da predstavljaju svoju školu i opštinu iz koje dolaze.


Čelić: Amerika i Nemačka bi bile zadovoljne da Suroi bude predsednik, a Kurti premijer - Gorapress.net\nIako još nije istakao kandidaturu za prvog čoveka Kosova, Veton Suroi, kosovski publicista, pisac i političar, mogao bi to da uradi na nagovor kabineta novog američkog predsednika Džoa Bajdena, što bi značilo da je Amerika već izabrala kosovskog predsednika, ocenjuje dr Dušan Čelić, profesor Univerziteta u Kosovskoj Mitrovici, piše Sputnjik.\nIpak, da li će ili ne Suroi sesti u fotelju Hašima Tačija, sagovornik Sputnjika kaže da zavisi , pre svega, od stranog faktora.\n„Nije nužno da on bude čovek stranke kao kandidat za predsednika Kosova, jer smo i do sada imali prilike da vidimo da u tim izborima ključnu reč imaju stranci. Setimo se vremena kada su bele koverte sa imenom ’predsednika‘ donošene direktno iz američke ambasade i zato i ne isključujem mogućnost da se i ovoga puta tako nešto desi, nebitno ko šta planira od drugih političkih aktera iz albanskog korpusa“, ističe profesor Čelić.\nNije isključeno, smatra on, da bi i Amerika, ali i Nemačka bile zadovoljne da Suroi bude predsednik, a Aljbin Kurti premijer Kosova.\nAljbin KurtiBota Sot\nU osvrtu na biografiju Suroija, Čelić podseća da je on bio član prištinske delegacije na pregovorima u Rambujeu, kako kaže, a lično ga se seća sa pregovora u Beču, koji su se odvijali pod okriljem Unmika u organizaciji Marti Ahtisarija.\nKad je reč o dijalogu s Beogradom, Čelić kaže da ako bi Suroi bio predsednik Kosova, treba imati u vidu da je on više puta izjavio da Kosovo nije iskoristilo mišljenje Međunarodnog suda pravde iz 2010, po kome proglašenje nezavisnosti Kosova nije izašlo iz okvira međunarodnog prava, te da je zamerao zbog upuštanja Prištine u pregovarački proces, koji je po njemu postepeno degradirao pregovaračku poziciju Kosova. Čelić ipak dodaje da je, što se tiče Srba, njima svejedno ko će doći za Tačijevog naslednika.\nOn smatra da bi Suroi mogao da okupi oko sebe krug intelektualnog dela društva Albanca na Kosovu, koji bi se razlikovao od onoga što su do sada Albanci prikazali na pregovorima i uopšte, ali da u suštini stavovi ne bi bili drugačiji nego do sada.


#PorodicneFirme2017 - dr Vladimir Pavlović: Porodične firme uglavnom nisu spremne za uvođenje finansijskih partnera! - Svet portal\nHome #PorodicneFirme2017 – dr Vladimir Pavlović: Porodične firme uglavnom nisu spremne za uvođenje finansijskih partnera!\n#PorodicneFirme2017 – dr Vladimir Pavlović: Porodične firme uglavnom nisu spremne za uvođenje finansijskih partnera!\nU organizaciji Color Press Grupe i Centra za edukaciju “Pro Educa” 15. marta u hotelu “88 Rooms” u Beogradu, održaće se konferencija “Porodične firme – Stub razvoja ekonomije“.\nKonferencija će okupiti privrednike i stručnjake iz ove oblasti u Srbiji i regionu. Na otvaranju će govoriti Goran Knežević, Ministar privrede u Vladi Srbije i Robert Čoban, presednik Color Press Grupe. Kroz panel diskusije i studije slučaja prisutni će imati priliku da čuju na kakve sve izazove nailaze porodične firme u Srbiji, šta menadžeri porodičnih firmi treba da rade u krizi, govoriće se i o angažovanju spoljnih menadžera, odnosu porodice i porodične, kao i aktuelnim tržišnim uslovima poslovanja.\nPrezentaciju pod nazivom “Uvođenje finansijskog partnera u porodične firme” predstaviće dr Vladimir Pavlović, WM Equity partners, a nakon toga će učestvovati i na panelu “Najveći izazovi za porodične firme”. Sa gospodinom Pavlovićem razgovarali smo u susret konferenciji:\nSa kakvim izazovima se susreću porodične firme u aktuelnoj ekonomskoj situaciji?\n– Značajan broj porodičnih firmi se susreo sa izazovom da je veliki broj njihovih poslovnih partnera ima finansijske probleme, tako da nisu u situaciji da blagovremeno izmiruju svoje obaveze. Porodične firme po inerciji nastavljaju poslovanje sa firmama u finansijskim problemima, te na taj način ugrožavaju i svoje poslovanje.\nDa li su porodične firme spremne za uvođenje spoljnih finansijskih partnera?\n– Porodične firme uglavnom nisu spremne za uvođenje finansijskih partnera. Razlozi su brojni, a navešću samo najznačajnije. Prvo, porodične firme nisu napravile jasnu razliku između budžeta porodice i novčanihi sredstava firme, a što uslovljava da porodica želi da kontroliše 100% vlasništva. Drugo, vlasnici nisu upoznati sa metodama za vrednovanje kapitala firme, što dovodi do značajnih razlika kada se otvori pitanje prodaje dela kompanije. Na kraju, upravljanje porodičnim firmama treba da se unapredi kako bi finansijski partner mogao da ima odgovarajuću sigurnost kada donosi odluku o investiranju.\nNa koji način spoljni finansijski saradnici mogu da pomognu poslovanju porodičnih firmi?\n– Finansijski partneri mogu značajno unaprediti upravljanje rizicima u poslovanju kompanije, obezbediti dodatna sredstva za finansiranje daljeg razvoja kompanije i učiniti firmu interesantnu za nekog budućeg strateškog partnera. Preduslov za sve to jeste implementacija ključnik principa (korporativnog) upravljanja.\nProgram konferencije i način prijave potražite na linku www.color.rs/porodicnefirme2017, a sve informacije i na našoj FB stranici i eventu.


Početna - BigTech.co.rs\nVreme je da zaštitite one do kojih Vam je najviše stalo\nDanas, visok nivo higijene postao je norma ne samo u zdravstvu, već i u svim drugim mestima kroz koje cirkuliše veliki broj ljudi, jer na takvim mestima najlakše dolazi do prenosa patogenih mikroorganizama (virusa, bakterija, gljivica i spora) direktnim ili indirektnim kontaktom.\nBez obzira na to da li govorimo o bolnicama ili hotelima, SPA centrima, restoranima, kancelarijama ili školama, inovativne tehnologije naših partnera obezbeđuju zdravo i bezbedno okruženje za vaše zaposlene i klijente sa minimalnim brojem štetnih patogena i maksimalnu efikasnost!\nDezinfekcija prostora i površina uz inovativni HySpray, uređaj belgijske kompanije Analis. Sa dokazanom efikasnošću do 99,999% eliminiše štetne mikroorganizme (viruse, bakterije, gljivice i spore) bez hemikalija i nusproizvoda.\nDezinfekcija vazduha u bilo kom prostoru i HVAC sistemima uz Sterionizer, uređaj izraelske kompanije Filt-air. Sa dokazanom efikasnošću do 99% eliminiše štetne patogene (viruse, bakterije, gljivice i spore) na potpuno prirodan način.\nKompanija Analis iz Belgije stoji iza ovog brenda. Oni razvijaju i prodaju Hymetec uređaje i proizvode koji su namenjeni dezinfikovanju prostora, površina i neinvazivnih medicinskih uređaja i opreme. Sa efikasnošću do 99,999% eliminišu patogene (viruse, gljivice, bakterije i spore) na mestima u kojima je visok nivo higijene norma.\nSterionizer je uređaj, izraelske kompanije Filt-air, za kontinualnu dezinfekciju vazduha. Sa efikasnošću do 99% elimiše viruse, bakterije, gljivice i spore iz vazduha. Funkcioniše na prinicpu patentirane tehnologije bipolarne jonizacije, koja je posebno razvijena kako bi se obezbedio zdrav i kvalitetan vazduh u zatvorenim prostorima.


Najava utakmice 22 kola Prve lige FBiH - NK Bosna Visoko\nČetvrtak, 18 apr 2013\nU gotovo najvažnijoj prvenstvenoj utakmici u borbi za opstanak i koliko toliko bjeg iz opasne zone, nogometaši NK Bosna u subotu 20.04.2013 godine sa početkom u 16:30 h, dočekuju neugodnu ekipu Budučnosti iz Banovića koja je u prošlom kolu kiksala odigravši remi na svom terenu, te če zasigurno pokušati da to nadoknadi u susretu sa našim nogometašima.\nImperativ za ekipu Bosne u ovoj utakmici je isključivo pobjeda koja bi donijela ulazak u nešto mirniji nastavak prvenstva i manje neizvjesnosti u borbi za opstanak. Ekipa Bosne je imala 10 dana da se psihički i fizički pripremi za ovu utakmicu, te se nadamo pobjedi.\nPrvih 11 je manje više poznato, ostaje da se vidi jedino ko če zauzeti poziciju zadnjeg veznog, dali će to biti ove sezone odlični Adnan Smajić koji je nažalost zbog porodičnih problema propustio ove mini pripreme, ili će strateg Ištuk priliku dati nekom od igrača koji su na toj poziciji igrali tokom priprema u Makarskoj. Bilo kako bilo, pozivamo sve navijače i simpatizere kluba da dođu na utakmicu i podrže naše momke.\nPrevPreviousNK Bosna 2:1 HNK Zmaj Makarska\nNextNK Bosna 2:0 FK BuducnostNext


Centar za kulturu Arhiva - Страница 2 од 21 - Far\nHomePosts Tagged "Centar za kulturu" (Page 2)\nTrifunović za FAR: „Pad“ čuva od zaborava poginule radnike na gradilištima za koje niko nije odgovarao\nTeški uslovi u kojima živi značajan deo stanovništva, kroz primer radnika na gradilištu koji biva surovo eksploatisan zarad ličnih interesa i viših ciljeva „svevišnjeg poslodavca“, predstavljeni su u pozorišnom komadu „Pad“ na petoj večeri BTF-a u Dimitrovgradu. Predstavu koja je bila predmet javnih polemika, publika\nSa BTF-a: Danica Stanković – Hasanaginica je najlepši ženski lik naše narodne književnosti\nNa sceni dimitrovgradskog pozorišta četvrte festivalske večeri “Balkan Teatar Festa”, odigrana je čuvena “Hasanaginica”, po tekstu Ljubomira Simovića, a u režiji Andrije Cvetanovskog. Ovu predstavu, koja nikoga nije ostavila ravnodušnim, maestralno su odigrali glumci Narodnog pozorišta iz Pirota. “Hasanaginica” je nastala u patrijarhalnom muslimanskom društvu, koja\nPredstava “Mis na predgradieto” izazvala suze kod publike na BTF-u\nU dimitrovgradskom Centru za kulturu sinoć je nastupio Mali dramski teatar iz Bitolja iz Severne Makedonije. Glumci su odigrali predstavu “Mis na predgradieto”, rađenu po dramskom tekstu “Mis na Linejn” Martina Mek Dona, a režiser ovog komada je Niko Gošić, poreklom iz Slovenije. Predstava, u kojoj\nNa sceni Centra za kulturu sinoć su članovi dečijeg pozorišta “Hristo Botev” odigrali predstavu “Žurka na zelenom ćošku”. Oni su interesantnim kostimima ispričali priču o tome kako treba svi da čuvamo prirodu - “da volimo i čuvamo zeleno”. Tekst je napisala Elizabeta Georgiev, a nastao je\nPozorišna radionica snova iz Asenovgrada otvara “Balkan Teatar Fest”\nU petak, 8. novembra, u dimitrovgradskom Centru za kulturu počinje 15. Međunarodni pozorišni festival “Balkan Teatar Fest”. Prvi na sceni ove godine predstaviće se Pozorišna radionica snova iz Asenovgrada, predstavom “Čarlijeva tetka”. Reč je o engleskoj komediji, u kojoj se prepliću humor, ruska muzika i\nU Centru za kulturu u Dimitrovgradu, u četvrtak, 7. novembra, biće izvedena premijera dečije predstave “Žurka na zelenom ćošku”, članova dečije scene pozorišta “Hristo Botev”. Komad je rađen po tekstu Elizabete Georgiev, dimitrovgradske pesnikinje i bibliotekarke, u režiji Delče Gigova, rukovodioca pozorišta “Hristo Botev”. Predstava je zakazana\nVIDEO: “Slovenački vatrogasci” digli caribrodsku publiku na noge\nNastupom “Gasilskog pihalnog orkestra iz Loča pri Dobovi” završen je treći dan i ujedno zvanični deo, trećeg po redu Međunarodnog festivala duvačkih orkestara “Caribrod”. U svom jednočasovnom programu gosti iz Slovenije demonstrirali su vrhunsko umeće sviranja, a izborom kompozicija koje su uvrstili u nastup dodatno su\nFestival duvačkih orkestara Caribrod i zvanično tradicionalan\nKoncertom duvača iz Botevgrada u Bugarskoj, počeo je treći Međunarodni festival duvačkih orkestara "Caribrod". Pre njihovog nastupa u kratkom obraćanju posetioci u velikoj sali Centra za kulturu su obavešteni da posle dve godine uspešnog postojanja, festival duvačkih orkestara u Caribrodu postaje tradicionalna manifestacija. Festival je\nVIDEO: Festival duvačkih orkestara “Caribrod” po treći put u Dimitrovgradu\nSve je spremno za 3. festival duvačkih orkestara “Caribrod”, koji će biti održan od 31. oktobra do 3. novembra u Dimitrovgradu. Ovo je za FAR izjavio Nebojša Videnov, direktor festivala. Muzički događaj okupiće 4 orkestra iz 3 države, a festival će biti otvoren u četvrtak 31.\nkultura, novo bratstvo, video\nVIDEO: Međunarodni pozorišni festival “Balkan Teatar Fest” od 8. do 19. novembra u Dimitrovgradu\nOvogodišnji 15. Međunarodni pozorišni festival “Balkan Teatar Fest” održaće se od 8. do 19. novembra u Centru za kulturu u Dimitrovgradu. Po tradiciji, ljubitelji pozorišne umetnosti imaće priliku da uživaju u različitim performansima glumaca iz Srbije, Bugarske, a ove godine i iz Severne Makedonije. Ekipa portala FAR\nFoto dana: Život ide dalje


2001/09/27 18:38 Bin Ladin izaziva glavobolje I u Albaniji\nTHU, 27 SEP 2001 18:38:43 GMT\nBin Ladin izaziva glavobolje I u Albaniji\nJedinstveni glas kojim su vlada I opozicija, partije levice I desnice u Albaniji osudili teroristi�ke akte od 11. septembra u SAD, pretvorio se u mno�tvo razli�itih glasova i to br�e nego �to se o�ekivalo u dr�avi u kojoj je zvani�no �itav politi�ki spektar siguran saveznik SAD. Senka glavnog osumnji�enog za atentate od strane Bin Ladena pala je I na albansku politiku iznova o�ivljavaju�i stare tenzije unutar te politike I izazivaju�i nove probleme.\nJedna od prvih politi�kih posledica ovde, nakon tragi�nog doga�aja u SAD, bio je efekat zahla�enja u odnosima Albanije sa nekim od dr�ava regiona, koje se u njihovim reagovanjima na doga�aje u SAD nisu ustru�avale da ume�aju I ime Albanije sa imenom famoznog saudijskog teroriste. Prvi korak optu�bi prema Albaniji zbog pru�anja uto�i�ta glavnom teroristi Bin Ladenu, preduzeo je makedonski premijer Ljup�o Georgijevski, koji je izabrao bugarski glavni grad tokom negove posete Bugarskoj 19. septembra, da bi izjavio da je Bin Laden pro�le godine boravio u Albaniji. Izjava predsednika makedonske vlade je nazna�ila najvi�u ta�ku svakodnevne kampanje u makedonskim medijima koja je zapo�ela jo� prvog dana nakon atentata u SAD, kako bi se Albanija I Albanci povezali sa teroristi�kim vezama Bin Ladena I islamskih fundamentalista. Tirana, koja nije reagovala na makedonske medije nije mogla da sa�uva isti mir I u odnosu na optu�be koje su dolazile od strane jednog premijera, kojem je vlada Ilira Mete u dva navrata pomogla da iza�e iz vladine krize. Dobro obave�teni izvori u ministarstvu inostranih poslova Albanije su potvrdili za AIM da je 19. septembra albanski ministar inostranih poslova pozvao makedonskog ambasadora u Tirani kako bi izrazio protest zbog izre�enih optu�bi od strane makedonskog premijera. �injenica �to u MIP-u Albanije ni jednom nije pozvan makedonski ambasador tokom osam meseci konflikta u Makedoniji, kada su �lanovi makedonskog vladinog kabineta stalno upu�ivali optu�be na ra�un Tirane da je ona ume�ana u konflikt, pru�aju�i pomo� I obuku jedinicama NOV, ve� je pozvan zbog makedonskih optu�bi oko veza sa Bin Ladenom, pokazuje da su albanski zvani�nici veoma osetljivi oko pitanja koje bi koliko toliko moglo da stavi pod sumnju njihovu lojalnost SAD I NATO.\nTalas zahla�enja Bin Laden je izazvao I u tek uspostavljenim diplomatskim odnosima izme�u Albanije I SR Jugoslavije. Jugoslovenski ministar unutra�njih poslopva Du�an Mihajlovi� je izjavio 17. septembra da je Bin Laden bio I da ima baze u Albaniji. Nezadovoljstvo koje je u Tirani manifestovano nakon ovih jugoslovenskih optu�bi izgleda da je podstaklo jugoslovenskog ministra odbrane S. Krapovi�a da tokom posete Londonu 20 septembra opovrgne da Jugoslavija raspola�e podacima da je Bin Laden bio u Albaniji.\nMe�utim, mo�e se re�i, talas zahla�enja pojavio se I u albansko - bugarskim odnosima, gde se tako�e zapa�a svakodnevna kampanja sa vestima I pri�ama o vezama Bin Ladena sa Tiranom. Imaju�i u vidu da su od po�etka makedonske krize bugarski mediji imali sve manje prijateljski stav prema Albaniji, za o�ekivati je da �e poslednje izja�njavanje u Sofiji oko veza Bin Ladena sa Albanijom imati svoje posledice I u odnosima izme�u dve zemlje, koji ne bele�e njihove dane.\nJo� jedna politi�ka posledica teroristi�kih akata u SAD bilo je I novo zahla�enje odnosa, ionako veoma zategnutih, izme�u leve vladine koalicije u Albaniji pod vo�stvom Socijalisti�ke partije I biv�eg premijera Fatosa Nanoa I desne koalicije opozicije pod vo�stvom Demokratske partije I biv�eg predsednika Sali Berishe. Kao da nije bila dovoljna nemila �injenica odvojenog a ne zajedni�kog odvijanja ceremonija se�anja na �rtve terorizma u Njujorku od strane pozicije I opozicije, obe su strane optu�ile jedna drugu zbog veza sa terorizmom Bin Ladena. Organ Socijalisti�ke partije "Zeri I Popullit" je 14. septembra optu�io Demokratrsku partiju I biv�eg predsednika Berishu da su u vreme dok su bili na vlasti pru�ali podr�ku I odr�avali veze sa teroristi�kim �elijama Bin Ladena. �ak su upu�ene I optu�be da je Bin Laden imao uske veze sa biv�im �efom albanske tajne slu�be B. Gazidedom, kojem je pru�en politi�ki azil u jednoj arapskoj dr�avi. Me�utim, biv�i premijer Vlade Demokratske partije Aleksandar Meksi je 20. septembra negirao da je tokom njegovog vladanja Bin Laden bio u Albaniji.\nIsto toliko o�tar bio je I organ Demokratske partije "Rilindja demokratike" koji je 14. septembra optu�io desnu vladinu koaliciju da je pretvorila Albaniju u uto�i�te za me�unarodni terorizam. Iako obe strane, polaze�i od suprotnih ideolo�kih motiva optu�uju jedna drugu, �injenica je da su namerno ili nenamerno one na neki na�in i�le u prilog �irenju petenzija da je Bin Laden uistinu bio u Albaniji I da je tu imao I da ima baze.\nTo je dobilo tako ozbiljne razmere da je ministar inostranih poslova Ilir Djoni smatrao za potrebnim da 19. septembra odr�i posebnu konferenciju za �tampu da bi zvani�no izjavio da Bin Laden nije bio u Albaniji I da nema nijednu bazu u Albaniji. Ministar se pohvalio da je Albanija zemlja u kojoj su se islamski ekstremisti na�li na udaru, imaju�i u vidu da je 1997. - 1998. godine albanska policija u saradnji sa CIA I FBI uhapsila deset sumnjivih arapskih dr�avljana I da je tom prilikom jedan od njih ubijen u sukobu sa albanskom policijom.\nU stvari, rasprava oko islamskog terorizma nije nova u politi�kim debatama u Albaniji izme�u pozicije I opozicije, ali doga�aj u Njujorku koji je ponovo postavio Bin Ladena na me�unarodnu scenu jo� vi�e je raspalila ovu debatu I u Albaniji. Glavobolje koje je izazvala senka Bin Ladena u Tirani dolaze I usled nejasne pozicije same albanske politike, bilo desnice ili levice. Kao biv�a komunisti�ka dr�ava u kojoj je 50 godina ograni�avana religija I posebno �injenica �to je 30 godina bila jedina dr�ava u svetu zvani�no progla�ena ateisti�kom I u kojoj se vera osu�ivala zatvorom, veoma je te�ko poverovati da bi fundamentalizam mogao da pusti korene I u Albaniji, bez obzira na to �to je ve�ina stanovni�tva islamske veroispovesti. I politi�ke partije su vi�e koristile kartu islamske opasnosti kao povod da se me�usobno napadaju, nego �to je to bila njihova realna briga o nekom mogu�em opasnom unutra�njem razvoju.\nNovi talas nastojanja u regionu da se stvori ube�enje da Albanija odr�ava vezu sa Bin Ladenom ovde se obja�njava ciljevima nekih krugova na Balkanu I posebno u onim dr�avama gde ima albanskog stanovni�tva da se kompromituju zahtevi te populacije za ve�im pravima. A da pri�e o vezama ili senci Bin Ladena u Albaniji nisu realne i da nisu nai�le na plodno tle u dr�avama Zapada, dokazala su I uveravanja koje je pru�ao ameri�ki ambasador u Tirani Jozef Limpreht. Upravo 14. septembra, kada je Albanija proglasila dan nacionalne �alosti zbog �rtava terorizma u Americi, ambasador je izjavio da je Albanija sigurna zemlja I da nema teroristi�ke opasnosti I da ameri�ka vlada sugeri�e Amerikacima da do�u u Albaniju. A po�to ta uveravanja dolaze od predstavnika dr�ave koja je pretrpela teroristi�ku tragediju, ova je izjava bila vi�e nego lek za umirenje u ovo vreme glavobolje, koju je izazvala senka Bin Ladena u albanskoj politici.


Partizan samo menadžerima duguje milion evra - Sportske.net\nPartizan samo menadžerima duguje milion evra\nMiloš Vazura je na sednici Skupštine govorio o finansijskoj situaciji u klubu, a istakao je da postoje i dalje dugovanja menadžerima igrača koji su igrali svojevremeno u Partizanu.\nNikolić: "Do poslednjeg grama snage"Đerlek stigao u Partizan, sa njim još trojica!Superliga - Borba za trofej se nastavlja, veliki ispiti za "večite"Vučelić: ''Svi u Partizanu dišu kao jedan''Potvrđene loše vesti za Evertona!\nJuče je u Partizanu na programu bila vanredna Skupština, a jedna od tačaka dnevnog reda bila je i finansijska situacija u klubu.\nMiloš Vazura je u svom izlaganju istakao da FK Partizan i dalje ima dugovanja, od koji je jedan deo i prema menadžerima igrača koji su svojevremeno nastupali za crno-bele.\nZabrinutost u klubu postoji, jer je taj dug oko milion evra, a radi se najviše o dugovanjima menadžerima Adema Ljajića, kao i dugu u slučaju "Andrija Živković".\n"Da, veliki nameti iz prošlosti... Javnosti je već poznato, finansijski smo se izuzetno iscrpeli da bismo dobili evropsku licencu. Znate, nije lako, svaki dan stižu nove tužbe. Nećete verovati: obaveze prema menadžerima još iz doba LJajića, Klea! Sve to moramo da isplaćujemo, plus, to nisu male cifre. Za Ljajića, na sudu, 600 hiljada, Levijatis... Pa, Serđo Berti, tužba od 500 hiljada! Zato sam nedavno, elaborirajući prelazak Milenkovića u Fjorentinu, rekao da je to najveći transfer, jednostavno, sve ostaje klubu. Nema da negde ode 30 odsto, daje se samo zakonski procenat menadžerima i, to je to", rekao je Vazura, prenosi B92.\nU klub još uvek nije stigao novac od Fiorentine (5,1 milion evra za prodaju Milenkovića), ali Vazura ne brine, smatra da će FK Partizan izmiriti sve obaveze do kraja prvenstva.


Održano savetovanje IT EKO | Energetski portal Srbije\nOdržano savetovanje IT EKO\n10.12. 2015 Srbija\nOd 7. do 8. decembra u Sava Centru u Beogradu, održano je 1. Savetovanje ”IT EKO 2015”- “Informacione tehnologije, razvoj i primena u unapređenju životne sredine”. Skup je održan u organizaciji Udruženja klaster komore za zaštitu životne sredine i održivi razvoj uz podršku Agencije za zaštitu životne sredine, Instituta “Mihajlo Pupin”, Gdi GISDATE, MapSofta, Livone i VEKOM-a.\nSavetovanju su prisustvovali predstavnici privrede, naučnih institucija i renomirane firme – lideri u oblasti informacionih tehnologija i GIS tehnologija.\nSkup je pozdravio Filip Radović, direktor Agencije za zaštitu životne sredine Republike Srbije.\nPredstavljeni su rezultati rada, sistemi upravljanja proizvodnim procesima u energetici, rudarstvu, savremeni trendovi u GIS tehnologijama i njihova primena, veb aplikacije za obradu podataka, kao i primena informacionih tehnologija u zaštiti životne sredine.\nZa napredak privrede i društva u celini veoma je važan tehnološki razvoj, kao i njegova primena. Ukoliko privreda nije zastupljena na informacionim tenologijama nema privrednog napretka ni razvoja ekonomije. Danas je to sredstvo koje nam pomaže da efikasnije koristimo radne procese u cilju povećanja efikasnosti rada, povećanja produktivnosti rada, utiče na napredak društva i podizanje kvaliteta života.\nU ovu oblast je potrebno mnogo više ulagati, kao što se ulaže u drugim zemljama regiona i u svetu,jer predstavlja fundamentalni osnov za razvoj drustva u celini, istakla je Ljiljana Tanasijević ispred Udruženja klaster komore za zaštitu životne sredine i održivi razvoj.\nZa savetovanje je izdat CD Zbornik sa prezentacijama, katalogiziran u Narodnoj biblioteci Srbije, prezentovano 37 saopštenja, a u toku dvodnevnog skupa prisustvovalo je oko 90 učesnika.\nInstitut Mihajlo Pupiin


Italijanski poljoprivrednici besni na konkurenciju | Kamatica\nPočetna > vest > Italijanski poljoprivrednici besni na konkurenciju\nRIM, 13. aprila (Tanjug) - Italijanski proizvođači pirinča okupili su se danas ispred Ministarstva poljoprivrede u Rimu, u znak protesta protiv konkurencije iz Azije.\tItalijanska poljoprivreda je, kako tvrde, u krizi, a potrošači "nesvesno kupuju pesticidima kontaminirane žitarice koje skupljaju eksploatisana deca", prenosi agencija Frans pres.\nUvoz pirinča iz Azije uništava cene domaćeg pirinča, a loši propisi o označavanju proizvoda sprečavaju potrošače da prate poreklo artikala koji su na policama supermarketa, saopštila je Asocijacija italijanskih poljoprivrednika Koldireti.\n"U protekloj godini, prodajna cena pirinča je prepolovljena, a uvoz iz jugoistočne Azije učetvorostručen", izjavio je predsedavajući Asocijacijom Roberto Monkalvo.\nKako je rekao, pirinač uzgajan u jugoistočnoj Aziji je "opasan, uzgajan uz korišćenje pesticida i eksploatisane dečje radne snage".\n"Svaki četvrti paket pirinča u prodaji u Italiji je iz inostranstva, ali potrošači to ne znaju jer poreklo proizvoda nije naznačeno", kazao je Monkalvo.\nItalija je, kako poručuju iz Asocijacije, najveći evropski proizvođač pirinča, a više od 4.200 poljoprivrednih gazdinstava proizvodi 1,6 miliona tona pirinča godišnje.


NA STUDIJAMA DOBIO IDEJU ZA BIZNIS: Dvadesetdvogodišnjak uspešno proizvodi ULJE i PUTER od LEŠNIKA | Agromedia\nAgro teme » Prehrambena industrija » NA STUDIJAMA DOBIO IDEJU ZA BIZNIS: Dvadesetdvogodišnjak uspešno proizvodi ULJE i PUTER od LEŠNIKA\nUpotreba lešnika se najčešće vezuje za pravljenje torti, kolača i drugih slatkih đakonija, ali da li ste znali da od ovog koštunjavog voća može da se napravi ulje i puter? Razgovarali smo sa Aleksom Racom iz sela Nakovo, nadomak Kikinde, koji se sa svojom porodicom bavi uzgojem lešnika i preradom istih u ulje, puter i druge proizvode.\nOvaj dvadesetdvogodišnjak, inače student Poljoprivrednog fakulteta u Novom Sadu na smeru Agroekonomija, kaže da su on i njegova porodica sa pravljenjem ovih proizvoda pod imenom „Nutto“ počeli u avgustu 2020. godine.\nNa parceli od 2,8 hektara uzgajaju oko 1.000 sadnica lešnika\nPrvobitna proizvodnja se odvijala na malim kućnim aparatima,a ona je sada unapređena nabavkom novijih mašina koje pospešuju i ubrzavaju proces proizvodnje samih proizvoda.\n„Tokom studija sam se više puta susretao sa važnošću finalizacije gotovog proizvoda. Na taj način pružamo mogućnost sebi da na samoj sirovini ostvarimo dodatnu vrednost. Godinu dana sam se bavio pronalaženjem proizvoda koje bih mogao da svrstam u ponudu“, rekao je sagovornik našeg portala.\nNjegova porodica lešnik uzgaja na površini od 2,8 hektara. Voćnjak se nalazi u blizini sela Nakovo na srpsko – rumunskoj granici. Kako kaže ovaj mladi Banaćanin, na toj parceli se nalazi oko hiljadu sadnica lešnika.\nPre podizanja zasada poljoprivredno zemljište se koristilo za potrebe ratarske proizvodnje. Pre nego što je lešnik zasađen je urađena analiza zemljišta gde je utvrđeno šta je potrebno uneti u zemljište da bi ga doveli u optimalno stanje za podizanje zasada leske na njemu.\n„Zasad je podignut 2015. godine i tada su od sorti posađene: Tonda Romana, Istarski dugi, Halski džin, a od oprašivača su izabrani Kosford, Daviana i Crveni Lambert. Celokupna površina zasada je u sistemu jalovog ugara, koji se na našem tipu zemljišta pokazao kao najpogodniji“, rekao je ovaj mladi proizvođač.\nPored ulja i putera, tu su i krem i med\nNjihova proizvodnja započinje donošenjem lešnika sa parcele gde se on sakuplja, a nakon toga se skladišti. Prvi korak u preradi je odvajanje jezgra od ljuske lešnika. Njihovi proizvodi uključuju ulje, puter, krem od lešnika, med i lešnik.\n„Ukoliko proizvodimo lešnikov puter, med i lešnik ili Nutto krem, lešnik prvo ispečemo i odvojimo opno, dok za proizvodnju ulja lešnik treba da bude sirov. Pri hladnom ceđenju ulja, od prerađene količine dobijamo oko 60 posto ulja lešnika“, rekao je Aleksa Raca.\nKada je reč o proizvodnji lešnikovog putera, nakon što se ispeče i oljušti, lešnik se propušta kroz mlin i dobija se puter koji je spreman za pakovanje.\nPri proizvodnji kombinacije meda i lešnika meša se lešnikova pasta i med, bez upotrebe konzervansa ili emulgatora jer je med po svojim karakteristikama prirodni konzervans.\nNaš sagovornik bavi se i proizvodnjom kakao krema koji u sebi sadrži 13 posto lešnika. Kako kaže, ovaj proizvod je nastao iz težnje da se tržištu ponudi krem sa visokim procentom lešnika.\nPovratak u rodno selo nakon završenih studija\nDosadašnji plasman njihovih proizvoda je uključivao prodaju sa kućnog praga uz mogućnost naručivanja preko web stranice. Društvene mreže su vremenom postale još jedan vid njihove prodaje, u čemu su im prevashodno pomogle grupe na društvenoj mreži Fejsbuk jer su na taj način došli do novih kupaca.\n„Za sada nemamo nameru da proširujemo proizvodnju na nove proizvode od lešnika već planiramo proširenje proizvodnje na ostale orašaste plodove. Uz to mogu navesti da je planirana i proizvodnja kikiriki putera bez dodatih emulgatora“, istakao je Raca.\nOn kaže da se opredelio za Poljoprivredni fakultet jer se njegova porodica u to vreme već bavila leskom i ima želju da se nakon navršenih studija vrati u rodno selo i nastavi da se bavi poljoprivrednom proizvodnjom i preradom sirovina.\n„Nakon završenih predavanja se posvećujem pregledu porudžbina za taj dan i planiranju proizvodnje gotovih proizvoda da bih u što kraćem roku ispoštovao porudžbine kupaca. U svemu imam punu podršku familije, uz pomoć svog oca se trudim da sve agrotehničke radnje budu ispoštovane u optimalnim rokovima za to, jer želimo da imamo kvalitetnu sirovinu koja je preduslov za dobar proizvod“, naglasio je ovaj Vojvođanin.\nAgro mali proizvođači Mladi u poljoprivredi prerada poljoprivrednih proizvoda proizvodnja lesnika


Nova gradilišta u Beogradu i posle 1. septembra - Gradjevinarstvo.rs\n22.08.2019. | Tanjug\nNova gradilišta u Beogradu otvaraju se i posle 1. septembra kada počinje rekonstrukcija Bulevara patrijarha Pavla, koji vodi od Rakovice prema Mostu na Adi, izjavio je zamenik gradonačelnika Goran Vesić. On je precizirao da za vreme rekonstrukcije neće biti zatvaranja saobraćaja, a uslov za ove radove bilo je izmeštanje toka Topčiderske reke kako bi se napravile još dve trake.\n- Za nešto duže od godinu dana dobićemo četiri saobraćajne trake što će omogućiti da konačno ljudi sa Vidikovca i Rakovice mogu da dođu do Mosta na Adi - rekao je Vesić za TV Hepi.\n- To će biti jedan veliki pešački trg, automobilski i tramvajski saobraćaj ići će po obodima, a u sredini će se nalaziti spomenik osnivaču srpske države Stefanu Nemanji. Plan je da od 10. septembra počnemo sa reasturacijom fasade i krova na zgradi stare železničke stanice, koja će postati jedan od objekata kulture. Savski trg biće veći od Trga republike i nalaziće se na mestu ukrštanja dve linije metroa - rekao je zamenik gradonačelnika, saopštio je gradski Sekretarijat za informisanje.\nGovoreći o budućem izgledu Trga republike, Vesić je istakao da svi veliki evropski gradovi imaju velike trgove na kojima je veliki prostor koji odaje snagu tog trga i grada. Prema njegovim rečima, Trg Nikole Pašića će takođe biti rekonstruisan u skladu sa projektom koji je usvojen na međunarodnom konkursu.\n- Fontana će biti promenjena i preuređena, ali će ostati tu gde jeste. Na tom mestu je nekada bio i parking, kao što je bio i na Trgu republike, ali grad se menja. Fontana će dakle tu ostati, a posao su dobile ugledne domaće arhitekte. Taj konkurs je sprovelo Društvo arhitekata Beograda, trg će biti lepši i na njemu će biti organizovane različite manfestacije - naglasio je Vesić.


Madrid i Barselona ograničavaju mogućnost ulaska u centar grada za motocikle - Auto Republika\nPočetna Hedonizam & Adrenalin MotoRepublika Madrid i Barselona ograničavaju mogućnost ulaska u centar grada za motocikle\nPočevši od ovog petka motociklisti u Madridu i Barseloni imaće poteškoća da koriste svoja vozila u centru pomenutih gradova.\nMadrid već ima regulisanu upotrebu vozila u užem gradskom jezgru. Ovde postoje oblasti u kojima je vožnja dozvoljena samo stanovnicima istih, a ujedno je i smanjena maksimalna brzina na pristupnim putevima gradu, sve kako bi se smanjila emisija štetnih gasova.\nSve do sada motocikli su bili izuzeti od ovih pravila, ali od 30. novembra regulativa se menja te ove norme važe i za motocikliste. Kako bi se lakše ustanovilo ko može u gradsko jezgro, a ko ne može, madridske vlasti podelile su motocikle u nekoliko kategorija:\nZero – motocikli koji koriste električnu energiju za pogon i imaju domet veći od 40 km,\nEco – motocikli koji koriste električnu energiju za pogon i imaju domet manji od 40 km,\nC – motocikli koji koriste SUS agregat koji je u skladu sa Euro 3 ili Euro 4 propisima,\nB – motocikli koji koriste SUS agregat koji je u skladu sa Euro 2 propisima.\nStanovnici užeg centra moći će da koriste bez problema bilo koji od ovih motocikala. Međutim, oni koji nisu stanovnici moći će da ulaze u ovaj deo grada samo ukoliko poseduju prve dve kategorije dvotočkaša, dok oni sa druge dve će biti primorani da parkiraju svoj motocikl.\nNovost je i da svim motociklima koji su registrovani pre 1. jula 2003. godine biti zabranjen ulaz u centar grada. Vozači koji budu vozili neodgovarajuću klasu motocikala u centru, i naravno budu uhvaćeni od strane policije, platiće kaznu od 90 evra. Španske vlasti saopštile su da je čak 38% registrovanih dvotočkaša prvi put uvedeno u evidenciju pre 2003. godine, te će ove mere pogoditi veliki broj ljudi.\nU prestonici Španije trenutno je registrovano samo 1.625 električnih motocikala i 897 električnih mopeda, dok ukupan broj registrovanih motocikala nešto veći od 350.000, a broj mopeda malo veći od 95.000.\nGotovo identične mere uvodi i grad Barselona, takođe u cilju smanjenja gužve u saobraćaju i emisije štetnih gasova.\ntagovi: barselona madrid motociklizam Španija\nprethodno Savić Motorcycles debitovao u Melburnu\nsledeće Red Bull KTM Factory Racing predstavio motocikl i postavu za Dakar reli 2019.


Vesti online / Sport / Košarka / Može li FMP da pomogne Partizanu?\nMože li FMP da pomogne Partizanu?\nUtakmicom između Karpoš Sokola i Zadra biće okončano 25. kolo ABA lige, ali taj meč nema nikakvu važnost kada je u pitanju borba za mesta u plej-ofu, tačnije pozicije koje će zauzeti timovi koji su već obezbedili doigravanje.\nUtakmice Zvezda - Budućnost, Partizan - Igokea i Cedevita - FMP pdrediće konačan redosled\nPosle trijumfa Budućnosti protiv MZT-a (92:61) jasno je kakav rasplet možemo da očekujemo u poslednjem kolu, koje je na programu sledećeg vikenda.\nOno što je odavno jasno je da će Crvena zvezda u plej-of sa prvog mesta, ali duel crveno-belih protiv Budućnosti mogao bi da odredi sudbinu ostalih timova. Trijumf ekipe Dejana Radonjića zakucaće Podgoričane za četvrtu poziciju pa će “đetići” biti polufinalni protivnik aktuelnom prvaku regionalne lige.\nU slučaju da crnogorski šampion iznenadi i pobedi u Beogradu da bi izbegao četvrtu poziciju Partizan će morti da savlada Igokeu u Laktašima, ali i bez toga crno-beli će izvesno jurišati na trijumf pošto i dalje postoji teoretska šansa da zauzmu drugu poziciju i tako obezbede prednost domaćeg terena u plej-ofu.\n* ABA: Cedevita volšebno izbegla poraz u Ljubljani, Olimpija nije pomogla Partizanu\n* ABA: Krka mučila crno-bele celo poluvreme (VIDEO)\nIstina, za to će im biti potrebna i pomoć FMP-a koji u poslednjem kolu gostuje Cedeviti u Zagrebu. Ako “panteri” naprave senzaciju poslali bi Hrvate na treće mesto i tako pomogli Partizanu da se lakše domogne finala.\nZa sada nisu poznati termini utakmica poslednjeg kola, ali očekuje se da tri navedene utakmice budu odigrane u isto vreme kako ne bi bilo zakulisnih radnji.\nKOŠARKA Zakopane ratne sekire: Zvezda čestitala titulu Budućnosti, ubrzo stigao odgovor


MEGA BEMAX SLEDEĆE SEZONE IGRA ABA LIGU PO PRVI PUT U BEOGRADU\nNakon pet sezona u Sremskoj Mitrovici i uspešne saradnje sa gradom i halom PSC Pinki, košarkaški klub Mega Bemax će od naredne 2019/20 sezone utakmice ABA lige igrati u Beogradu. Ujedno, to će biti po prvi put, posle jedne sezone u Smederevu i pet u Sremskoj Mitrovici da Mega utakmice regionalne lige igra u svom gradu. Tim povodom Generalni menadžer...\nMILOJEVIĆ: „PREZADOVOLJAN SAM IGROM I POBEDOM PROTIV DINAMIKA“\nKošarkaši Mega Bemaxa su na sjajan način potvrdili plasman u plej-of pobedom protiv ekipe Dynamic VIP PAY sa 125:98 uz izrazito efikasnu igru u hali Mega Factory, posebno u prvom poluvremenu kada su postigli 73 poena. Najefikasniji u pobedi Mege je bio Nikola Mišković sa 30 poena (trojke 6 od 11) a na konferenciji za štampu posle meča je istakao...\nMEGA BEMAX BROJAO DO 125 PROTIV DINAMIKA ZA POTVRDU PLASMANA U PLEJ-OF\nKošarkaši Mega Bemaxa su obezbedili plasman u plej-of Superlige pošto su u okviru devetog kola u hali Mega Factory ubedljivo savladali Dynamic VIP PAY sa 125:98 (32:14, 41:27, 27:35, 25:22). Izabranici trenera Dejana Milojevića su odigrali posebno fantastično prvo poluvreme u kom su postigli 73 poena uz šut za 3 poena 11 od 16, pa pitanje pobednika do kraja utakmice...\nATIĆ: „TIMSKA IGRA ZA POBEDU PROTIV DINAMIKA I POTVRDU PLASMANA U PLEJ-OF“\nKošarkaši Mega Bemaxa u nedelju 26. maja od 20 časova nastavljaju takmičenje u Superligi kada će u hali „Mega Factory“ u Beogradu dočekati Dynamic VIP PAY u okviru 9. kola takmičenja. Megu očekuje verovatno ključni meč u borbi za plasman u plej-of i ukoliko zabeleže pobedu, uz povoljne rezultate bi mogli već u nedelju da obezbede plasman u plej-of. Ulaz...\nMILOJEVIĆ: „DOBAR PRISTUP TOKOM SVIH 40 MINUTA MEČA PROTIV SLOBODE“\nKošarkaši Mega Bemaxa su napravili novi korak ka plej-ofu pošto su u utakmici 8. kola Superlige u hali Mega Factory ubedljivo pobedili Slobodu sa 96:66 i tako odbranili 2. mesto na tabeli. Adam Mokoka je odigrao svoj verovatno najbolji meč ove sezone u Superligi sa 21 postignutim poenom uz 9 skokova i nekoliko atraktivnih zakucavanja. Na konferenciji za novinare posle...