Prvo mesto za Pinot sivi pripada vinariji Kuzmanović – Opština Derventa\nRepublika Srpska poslednjih godina polako ulazi na vinsku mapu Bosne i Hercegovine, ali i šireg područja bivše Jugoslavije. Dva su najpoznatija regiona gde se uzgaja vinova loza i prave dobra vina: Hercegovina i Trebinje i region Banjaluke i Prnjavora. Prema zvaničnim podacima u Republici Srpskoj ima 35 renomiranih proizvođača vina, 25 ih je u Hercegovini, dok preostalih 10 vinarija posluje u regionu Banjaluka-Prnjavor. Među njima je i Vinarija “Kuzmanović” iz Mišinaca kod Dervente.\nVinarija Kuzmanović je osnovana 2009. godine i trenutno ima devet hektara vinograda, od čega se na dva hektara nalazi mladi vinograd koji tek treba da počne da rađa od sledeće godine. Kapacitet vinograda na 7 ha je postojanje 30.000 čokota, od čega su godišnji kapaciteti oko 50.000 kg grozđa od kojih se onda proizvede 30.000 litara vrhunskog vina. Tehnologija koja se koristi za preradu grožđa i proizvodnju vina je najsavremenija i poreklom iz EU.\nPored vlastitih zasada, ugovorena je sadnja na još dva hektara vinograda čiji rod će biti kompletno otkupljen kada loza donese plod. Time će vinarija uskoro imati 11 hektara pod vinovom lozom.\nU vinogradima se uzgaja sedam sorti vinove loze od kojih se proizvode vina šardone, pinot sivi i bijeli, merlot, frankovka i pinot crni. Iz iskustva porodice Kuzmanović, od 20 tona grožđa može da se dobije 10.000 litara vina. Godišnje proizvedu oko 50.000 litara vina i sve se proda. O kvalitetu vina govori i činjenica da i pored toga što nisu u trgovačkim mrežama i nemaju aktivan marketing proizvoda, sve što se proizvede se i proda. Zainteresovani poznavaoci dobrog vina čuli za vina porodice Kuzmanović i dolaze da ga kupe. Tek od ove godine vina porodice Kuzmanović dostupna je u prodavnicama trgovačkog centra “Đurić” u Doboju, Modriči, Derventi i još nekim mestima u okolini.\nNa manifestaciji Dani vina u Banja Luci 2012. godine, vinarija Kuzmanović osvojila je najviša priznanja. Pinot sivi je osvojio prvo, a pinot bijeli drugo mesto u konkurenciji 43 izložena vina koje je proizvelo 40 vinogradara ove regije.\nVinarija zapošljava oko 20 sezonskih radnika, a obim proivodnje se iz godine u godinu povećava pa je trenutna iskorišćenost kapaciteta stigla do 90%. Vinarija je u poslednje tri godine uložila značajna sredstva u povećanje proizvodnih kapaciteta, kupovinu novih mašina i opreme, uvođenje novih tehnologija i novih proizvodnih linija. Takođe, svesni da je put do većeg, a posbno inostranog tržišta sigurniji uz postojanje sistema kvaliteta, porodica Kuzmanović je investirala u uvođenje proizvodnih standarda i standarda kvaliteta, kao i u brendiranje proizvoda. Zbog svega navedenog, planira se i dodatno zapošljavanje i narednom periodu.


“Vlada Republike Srbije zaprepašćena je odlukom Hrvatske da ne podrži evropski put Srbije. Za takvu odluku, Republika Hrvatska nije imala ni jedan jedini valjan razlog. Srbija je primila k znanju stav Republike Hrvatske i Srbija neće dozvoliti da je bilo ko u Evropi i svetu, pa ni Republika Hrvatska, na bilo koji način ucenjuje, ponižava i nipodaštava”, navodi se u saopštenju premijera Aleksandra Vučića.\nOn poručuje da je Srbija zemlja slobodarskog naroda i da nikada neće biti “vreća za udaranje bilo kome”.\nMinistar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović rekao je da je očigledno da vlasti u Zagrebu nemaju dobrosusedske namere kad je reč o otvaranju poglavlja u pregovorima Srbije sa EU, ali da Srbija zbog toga neće promeniti svoj stav i poziciju. “Žalosno je što Hrvatska na ovakav način pokazuje svoj stav prema Srbiji i istinski odnos prema narodu Srbije, ali je očigledno da vlasti u Zagrebu nemaju dobrosusedske namere kad se radi o otvaranju poglavlja prema Srbiji”, rekao je Stefanović.\n“Dalje približavanje EU, tako i više stabilnosti i blagostanja, jeste u našem neposrednom interesu”, naglasio je Kurc. Podvukao je da je Srbija važno sidro stabilnosti u regionu. “Pod premijerom Aleksandrom Vučićem sprovedene su važne reforme, posebno u ekonomiji i ostvaren značajan napredak u dijalogu sa Prištinom. Mi se zbog toga zalažemo za dalji napredak u pristupnom procesu Srbije”, zaključio je Kurc.\nŠefica pregovaračkog tima Srbije Tanja Miščević rekla je da hrvatska predstavnica na sastanku u Briselu “nije imala instrukcije”, te da je ta tačka skinuta sa dnevnog reda. Razgovori će biti nastavljeni naredne sedmice, rekla je Miščević.\n“Hrvatska sada traži nove uslove koji ne stoje. Traže bolju saradnju sa Haškim tribunalom, a sam tužilac Serž Bramerc je tu saradnju pohvalio. Takođe, traže i ukidanje Zakona o univerzalnoj jurisdikciji, koji pored Srbije ima još 11 zemalja članica EU. Njihov zahtev je i rešavanje problema manjina, a Srbija je Ustavom ustanovila prag za manjine koji im omogućava ulazak u Skupštinu Srbije”, priča Miščević.\nPomenuta tačka će sad, kako je objasnila, stalno biti stavljana na dnevni red i “neće se ni pomerati, ni sklanjati, ni blokirati dok god ne dobiju zeleno svetlo iz Zagreba”. Ona je podsetila da su sve ostale države članice EU saglasne da je ono što smo uradili u akcionim planovima i predstavili kao elemente za otvaranje poglavlja 23 aposlutno u saglasju sa planovima EU.\nOna je, međutim, naglasila da još uvek nije kasno da pregovori budu otvoreni u junu, a da bi eventualno njihovo odlaganje bilo štetno ne samo za Srbiju, već i za EU. “Mi očekujemo da će to biti, još uvek ima dovoljno vremena. Nadamo se da ovo neće u toj meri omesti da ne dođe do otvaranja poglavlja”, rekla je Miščević. Izvori u Evropskoj komisiji, naveli su za RTS da nijedan od tih zahteva nema direktne veze sa sadržajem poglavlja 23 i da bi svakako bilo pogrešno blokirati Srbiju na samom početku pregovora koji tek treba da daju rezultate u oblasti vladavine zakona.\nPortparolka u Evropskoj komisiji Maja Kocijančič je rekla da “Evropska komisija očekuje da se učine dalji koraci u postupku pregovora Srbije i EU o članstvu i otvaranju poglavlja 23 o pravosuđu i temeljnim pravima i 24 o pravdi, slobodi i bezbednosti”.\nMaja Kocijančič, portparolka evropskog komesara za proširenje Johanesa Hana i visoke evropske predstavnice Federike Mogerini, dodala je da je “rasprava o tome u toku i Komisija je spremna da krene napred čim se postigne tražena jednoglasnost članica EU”.


Izvor: ItRešenja.com, 17.Maj.2018, 02:23\nOko 80% generalnih direktora svetskih kompanija danas, smatra da je ključni aspekt digitalne transformacije kompanija izmena veština ljudi, prvenstveno u IT sektoru. Osim toga, očekuje se da će do 2022. godine, širom sveta, biti potrebno dodatnih 6.2 miliona stručnjaka većinom u poslovima vezanim za cloud tehnologije. Današnji trend u IT-u održava apsolutnu popularnost i dominaciju poslova iz oblasti razvoja softvera, ali šta je sa drugim IT segmentima? Kako se danas može biti uspešan >> Pročitaj celu vest na sajtu ItRešenja.com << u IT-u i ako niste developer? Koje su ključne veštine koje su nam potrebne? Odgovore na ova i mnoga druga pitanja, čuli smo na otvaranju konferencije Tarabica 18, od Damira Dizdarevića, CEO-a kompanije Logosoft i nosioca prestižnih titula Microsoft Regional Director i Microsoft MVP.\nIzvor: DANuBeogradu.rs, 17.Maj.2018\nOko 80% generalnih direktora svetskih kompanija danas, smatra da je ključni aspekt digitalne transformacije kompanija izmena veština ljudi, prvenstveno u IT sektoru. Osim toga, očekuje se da će do 2022. godine, širom sveta, biti potrebno dodatnih 6.2 miliona stručnjaka većinom u poslovima vezanim...


Naglo skače cena nafte, biće i preko 100 dolara po barelu – šta to znači za Srbiju | Direkt.rs\nPočetna Ekonomija Naglo skače cena nafte, biće i preko 100 dolara po barelu –...\nNaglo skače cena nafte, biće i preko 100 dolara po barelu – šta to znači za Srbiju\n„Pre samo nedelju dana Huti su napali naftna postrojenja u Saudijskoj Arabiji što je dodatno podiglo tenzije u tom delu sveta, zatim je došlo do velike havarije na vrlo bitnom naftovodu koji vodi iz Iraka – od Kirkuka do Sredozemlja, preko Turske – taj logistički problem uopšte nije naivan i velike količine nafte se dopremaju na Mediteran upravo tim pravcem„, navodi Mićović.\n„Srbija se snabdeva naftom u Mediteranu, svaki deficit nafte tu može izazvati problem u snabdevanju, jer je ta Kirkuk nafta završavala u Hrvatskoj, Italiji, Španiji, čak je i Naftna industrija Srbije u nekoliko navrata kupovala naftu iz Kirkuka, to je prosto na tržištu ono što se nađe i što je najpovoljnije u tom trenutku„, dodaje Mićović.\n„Potražnja raste, a istovremeno kovid više ne ostavlja onakve posledice na potrošnju nafte kao što je prethodnih godina ostavljao. Očigledno da su svi željni rasta ekonomije, da su svi željni putovanja, da se mnogo brže vraćamo u neko redovno stanje potrošnje nego što je to bilo prethodnih godinu, dve dana„, kaže Mićović.\n„Ovog puta se analitičari sa svih strana slažu da vrlo brzo, do proleća, možemo doći do cene od preko 100 dolara po barelu. To je zabrinjavajuće i to treba da upozorava i našu vlast da pripreme odgovor na tako nešto„, poručuje Mićović.\n„Ispostavilo se da neke od zemalja OPEK-a i ne mogu da ispune tu kvotu, posle par godina redukovanih investicija u nova istraživanja i postrojenja, neke od zemalja OPEK-a ne mogu da ispune svoje kvote i to zaista može predstavljati problem„, dodaje Mićović.\n„Ovaj poslednji skok je tenzija koja je nastala na tržištu izazvala i najverovatnije će ovaj vrh po svemu sudeći nastaviti da raste do 100 dolara po barelu„, naglašava Mićović.\n„Očekuje se da će 2022. godine biti značajno premašena ta potrošnja iz 2019. Ekonomski rast uvek vuče sa sobom povećanje energetske potrošnje, mi još uvek nismo obavili neku tranziciju ka zelenoj energiji i ta energija još uvek potiče iz fosilnih izvora i naravno da potrošnja nafte mora da podstakne taj ekonomski rast„, navodi on.\n„Ne možete očekivati od privrede veće investicije, razvoj pri visokim cenama energenata. To je sada vrzino kolo u koje smo upali delom i zbog nagle tranzicije ka zelenoj energiji koja nam ne može dati tako brzo odziv„, smatra Mićović.\n„Svaki poremećaj u situaciji kada nemate dovoljno nafte dovela bi do još većeg skoka cene nafte„, dodaje on.\nA zbog tenzija između Rusije i Ukrajine, govori se o tome šta bi značila suspenzija rada gasovoda „Severni tok 2“ na duži rok. Mićović kaže da se prvi put desilo da zbog poremećaja u snabdevanju gasom, nafta uleće kao zamena za prirodni gas.\n„Sva potrošnja gasa, električne energije, nafte sve to može da se prelije iz jednog u drugo. Kriza u gasu može da izazove i krizu u nafti i obrnuto. Prirodni gas u ovom trenutku u najvećoj meri zadovoljava pre svega one kriterijume zagađujućih materija i samim tim on je poželjan energent i zbog toga se Evropa okreće gasu, ali drugih izvora sem ovih ruskih za taj deo, oko četvrtine gasa Evropa dobija iz Rusije, to je jako veliki udeo da bi se tek tako igrali da bez toga ostanu„, navodi Mićović.\n„Mi imamo jako male količine domaće nafte da bismo na bilo koji način mogli tom naftom, a ona i kompanijska nafta koju eksploatiše Naftna industrija Srbija, i teško da bi tu država mogla time nešto da ublaži eventualni skok cena„, dodaje on.\n„Cena naftnih kompanija, distributera, uvek prati troškove i onoliko su u mogućnosti da zbog smanjenja troškova spuste cenu oni će zbog međusobnog odnosa na tržištu to i uraditi, ali onaj drugi deo – država, kada su ovako visoke cene prihod od PDV-a je veći nego što je projektovala, jer ovo su prilično veće cene. Postoji tu prostora da država smanjenjem fiskalnih opterećenja goriva pomogne celoj ekonomiji na društvu da se ne prenese sav taj uticaj visokih cena goriva na sve proizvode i usluge, jer to će onda izazvati jednu lančanu reakciju„, zaključuje Mićović.


Bivši premijer Benjamin Netanjahu mora da vrati skupe poklone\nZahtjev, koji je danas potvrdio kabinet premijera Beneta, uslijedio je kada se Netanjahu odmarao na jednom privatnom ostrvu na Havajima\nA. Ka. 30.08.2021\nIZRAEL Bivši premijer Benjamin Netanjahu mora da vrati skupe poklone\nKabinet izraelskog premijera Naftalija Beneta zatražio je danas od bivšeg premijera Benjamina Netanjahua da vrati na desetine skupih poklona koje je dobio dok je bio na toj funkciji.\nZahtjev, koji je danas potvrdio kabinet premijera Beneta, uslijedio je kada se Netanjahu odmarao na jednom privatnom ostrvu na Havajima koje je skoro u potpunom vlasništvu milijardera Lerija Elisona, prenosi agencija AP.\nElison, osnivač kompanije „Oracle“, prijatelj je bivšeg premijera i svjedok je u tužilalaštvu na suđenje za korupciju bivšem lideru.\nJedan neimenovani izraelski zvaničnik, koji nije imao ovlaštenja da razgovara sa medijima, potvrdio je da je kabinet premijera kontaktirao Netanjahua da vrati poklone koje je primio kao premijer.\nDnevni list „Mariv“, koji je prvi objavio ovu priču, rekao je da je od Netanjahua zatraženo da vrati 42 predmeta, uključujući poklone bivšeg američkog predsjednika Baraka Obame i predsjednika Rusije Vladimira Putina.\nKako se navodi, uobičajeno je da strani lideri jedni drugima daruju poklone tokom službenih putovanja, ali pokloni vrijedni preko određene sume, oko 90 dolara, pripadaju državi Izrael.\nPokloni francuskih i njemačkih lidera\nNetanjahu i njegova supruga Sara nisu ih vratili, prema pismu koje je poslao pravni savjetnik u kabinetu premijera.\nNa spisku se nalaze i pokloni francuskih i njemačkih lidera, pape i raznih dobrotvora i ambasadora.\nU saopćenju porodice Netanjahu rečeno je da su vraćeni svi pokloni koji se zahtijevaju po zakonu i da oni „o kojima je riječ nisu u njihovom posjedu."\nNaftali Benet Benjamin Netanjahu Izrael


EU izdvaja 39 miliona evra pomoći za narod Rohingya u Mijanmaru i Bangladešu – Minber\nvelj. 23, 2021 at 8:21 pm\nEU izdvaja 39 miliona evra pomoći za narod Rohingya u Mijanmaru i Bangladešu\nEvropska unija (EU) danas je najavila 39 miliona evra humanitarne pomoći za narod Rohingya u Mijanmaru i Bangladešu, javlja Anadolu Agency (AA).\nTo je 47,4 miliona dolara pomoći.\nEU će izdvojiti 24,5 miliona evra (30 miliona dolara) za humanitarne organizacije u Bangladešu i 11,5 miliona evra (14 miliona dolara) za organizacije u Mijanmaru, navedeno je u saopštenju Evropske civilne zaštite i operacija humanitarne pomoći.\nPomoć je namenjena za izbeglice Rohingya kako bi mogli da obezbede hranu, sklonište, osnovne higijenske potrepštine, ali za podršku obrazovanju u konfliktu pogođenim zajednicama.\n“Skorašnji vojni udar u Mijanmaru rizikuje da pogorša već lošu humanitarnu krizu koja utiče na konfliktom pogođeno stanovništvo. U Bangladešu, pandemija koronavirusa nepovoljno utiče na već teške uslove skoro miliona izbeglica Rohingya u kampovima i zajednicama”, naveo je evropski komesar za odgovor krizama Janez Lenarčič.\nBlok će izdvojiti još tri miliona evra (3,4 miliona dolara) za izbeglice Rohingya u drugim, susednim zemljama.\nMijanmar je imao velike proteste otkako je vojska 1. februara proglasila vanredno stanje. Sigurnosne snage u zemlji reagovale su nasiljem na proteste.\nViše od 750.000 izbeglica Rohingya, uglavnom žena i dece, pobeglo je iz Mijanmara u Bangladeš nakon što su snage Mijanmara u avgustu 2017. pokrenule suzbijanje manjinske muslimanske zajednice, podaci su organizacije Amnesty International.\nOd 25. avgusta 2017. godine, državne snage Mijanmara ubile su skoro 24.000 muslimana Rohingya, pokazao je izveštaj Ontario agencije za međunarodni razvoj (OIDA).\nAl-Aqsa će tokom ovogodišnjeg ramazana biti otvorena za namaz


Dve decenije od proglašenja Savezne Republike Jugoslavije Vesti\nDve decenije od proglašenja Savezne Republike Jugoslavije 27.Apr.2012, 00:24, Izvor: NoviMagazin.rs\nDanas se navršava 20 godina od proglašenja Savezne Republike Jugoslavije.\nRTS: Godišnjica proglašnja SRJ\nVostok.rs: Danas se navršava 20 godina od proglašenja SRJ\nBEOGRAD -..Danas se navršava 20 godina od proglašenja Savezne Republike Jugoslavije...SRJ je ustanovljena 27. aprila 1992. godine kada je proglašen ustav SRJ, poznat kao "žabljački", na osnovu prethodnih odluka skupština Srbije i Crne Gore o opstanku zajedničke države i posle otcepljenja republika...\nSavezna Republika Jugoslavija proglašena je pre tačno 20 godina, 27. aprila 1992. godine. SRJ je trajala 11 godina, prostirala se na 102.175 kilometara kvadratnih, a u njoj je živelo oko 10,5 miliona stanovnika...Danas se navršava 20 godina od proglašenja Savezne Republike Jugoslavije. SRJ je ustanovljena...\nGodišnjica proglašenja SR Jugoslavije\nSavezna Republika Jugoslavija proglašena je pre tačno 20 godina, 27. aprila 1992. godine. SRJ je trajala 11 godina, prostirala se na 102.175 kvadratnih kilometara, a u njoj je živelo oko 10,5 miliona stanovnika...Danas se navršava 20 godina od proglašenja Savezne Republike Jugoslavije. SRJ je ustanovljena...


Ministar Dačić: "Lavrov je jedan od najdražih gostiju Srbije“\nPrvi potpredsednik Vlade i ministar spoljnih poslova Republike Srbije sastao se danas u Beogradu sa ministrom inostranih poslova Ruske Federacije Sergejem Lavrovim.\nNa konferenciji za novinare ministar Dačić izjavio je da šef ruske diplomatije Rusije Sergej Lavrov ne dolazi u Srbiju da vrši pritiske, već da pomaže Srbiji.\n"Rusija nikada nije vršila pritisak na Srbiju. Lavrov je jedan od najdražih gostiju Srbije, toliko toga je učinio za Srbiju i mi smo mu zbog toga veoma zahvalni."\nMinistar Dačić je, takođe, rekao da je Srbija veoma zahvalna Rusiji na podršci u očuvanju teritorijalnog integriteta i suvereniteta.\n"Ne mogu da vam ne kažem - bez Rusije je nemoguće zaštititi naš teritorijalni integritet i suverenitet. Srbija nikada neće biti antiruska država, kao što su to neke druge postale, nećemo se pridružiti sankcijama EU", rekao je ministar Dačić.\nOn je istakao značaj predstojeće posete premijera Srbije Aleksandra Vučića Moskvi, 21. decembra, kada će sa ministrom odbrane Sergejom Šojguom razgovarati o vojnotehničkoj saradnji.\nMinistar Dačić istakao je da će se tada razgovarati o molbi Srbije da joj Rusija donira letelice i određenu vojnu opremu. Kako je naglasio, poseta premijera Moskvi biće samo finalizacija razgovora o toj donaciji, koja obuhvata letelice i sredstva za neke druge vidove vojske.\nDvojica ministara potpisala su danas Plan konsulaticija dva ministarstva za period od 2017/2018. godine.\nMinistar Lavrov je naglasio je da je sa srpskim kolegom Ivicom Dačićem razgovarao o bilateralnoj saradnji, njenom unapređenju u svim sverama, kao i o situaciji u regionu.\nMinistar Lavrov izjavio da Rusija prihvata sva rešenja i procese u vezi sa Kosovom, ali uz maksimalno poštovanje Rezolucije SB UN 1244, čijoj se jednostranoj reviziji protivi.\n"Solidarišemo se sa srpskim prijateljima i protiv smo bilo kakvih pokušaja da se jednostrano revidira ova Rezolucija", poručio je Lavrov.\nNaša želja da budemo članica Evropske unije apsolutno nikakve veze nema sa odnosima sa Rusijom i nećemo dozvoliti da to bilo ko pretvara u antiruske stavove, naglasio je šef srpske diplomatije.\n"Ja ne da neću da budem anti-Rus, nego neću da budem ni anti-Srbin. Ispada da Srbija treba da bira između EU i Rusije. Ali mi biramo Srbiju", rekao je naglasaio je ministar Dačić.\nMinistar Dačić uručio je svom ruskom kolegi Sergeju Lavrovu specijalni poklon - posebno izrađen koporan sa zlatnom srmom, crvenom čojom i pravoslavnim motivima. Koporan je specijalno za Lavrova izradilo kulturno-umetničko društvo iz Leposavića, sa Kosova i Metohije.\nMinistar Lavrov je sa svoje strane srpskom domaćinu poklonio dres moskovskog fudbalskog kluba CSKA.\nTakođe, Miladin Milošević, direktor Arhiva Jugoslavije, uručio je ministrima Dačiću i Lavrovu zbornik dokumenata „Susreti i razgovori na najvišem nivou rukovodilaca Jugoslavije i SSSR od 1965. do 1980."\nKljučne reči: saopštenja Ivica Dačić Ministar spoljnih poslova Sergej Lavrov


Usvojen Zakon o poljoprivrednom zemljištu, građanima EU ograničena kupovina\nSkupština Srbije u ponedeljak je usvojila izmene Zakona o poljoprivrednom zemljištu, čime se građanima Evropske unije ograničava kupovina poljoprivrednog zemljišta u Srbiji. Za izmene zakona glasalo je 132 poslanika vladajuće koalicije, a 13 poslanika opozicije je bilo protiv. Opozicija, međutim, optužuje vlast za „izdaju nacionalnih interesa“ i omogućavanje prodaje zemljišta strancima.\nUsvojenim izmenama zakona sprečava se potpuna liberalizacija tržišta poljoprivrednog zemljišta, pre 1. septembra, kada počinju da važe odredbe Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, kojima bi se prava građana zemalja EU po pitanju kupovine poljoprivrednog zemljišta izjednačila sa pravima državljana Srbije, javlja Beta, a prenose mediji.\nOvim izmenama zakona predviđeno je da građani EU mogu da kupe najviše dva hektara poljoprivrednog zemljište pod uslovom da najmanje deset godina žive u lokalnim samoupravama u kojima žele da kupe zemlju, da najmanje tri godine obrađuju zemljište koje je predmet kupovine i da u svom vlasništvu imaju potrebnu opremu i mehanizaciju.\nUtvrđeno je i da državljani EU neće moći da kupuju poljoprivredno zemljište u zoni od deset kilometara od državne granice. Izmene zakona stupaju na snagu narednog dana od dana objavljivanja u Službenom glasniku, a zakon počne da se primenjuje od 1. septembra.\nOpozicija: Izmene zakona „besmislene“\nOpozicija smatra da su usvojene izmene zakona besmislene, da se njima obmanjuje javnost i "izdaju" srpski nacionalni interesi, jer se omogućava prodaja poljoprivrednog zemljišta strancima.\nPoslanik Demokratske stranke Goran Ješić ocenio je da taj zakon ne sprečava katastrofalnu politiku koja se tiče poljoprivrednog zemljišta i da će i posle usvajanja izmena zakona, stranac koji osnuje preduzeće moći da kupi poljoprivredno zemljište. Vlast donosi zakon radi skupljanja političkih poena, rekao je. "To je kao da građanima sa Menhetna i Holivuda zabranite da kupuju vile po Kaluđerici", rekao je Ješić.\nOn je pomenuo i nemačku kompaniju "Tenis" i rekao da je veći problem kako je ta kompanija bez licitacije dobila 2.5 hiljada hektara zemljišta.\nOn je kazao da je, ako strani državljanin sa 50 evra registruje preduzeće u Srbiji koje dobije status domaćeg pravnog lica i moći će da kupi i poljoprivredno zemljište, potpuno besmisleno donositi taj zakon. Živković je kazao da poljoprivredno zemljište može kupiti lider Alijanse za budućnost Kosova Ramuš Haradinaj, jer ga vlast tretira kao srpskog državljanina, a da to može da učini i hrvatski pevač Tompson, ako registruje preduzeće u Srbiji.\n"Vučić nastavlja da pravi farsu, i kada bude usvojen ovaj zakon, opet će reći da je spasio zemlju", ocenio je Živković.\nŠef poslaničke grupe Dveri Boško Obradović rekao je tokom rasprave da omogućavanje prodaje zemljišta strancima predstavlja izdaju srpskih nacionalnih interesa u sektoru domaće privrede.\nNa vladin predlog zakona podneto je 47 amandmana, od kojih su Vlada i resorni odbor prihvatili tri, među kojima i amandman koji je podneo poslanik SNS Marijan Rističević o zabrani kupovine poljoprivrednog zemljišta za građane EU u zoni od 10 kilometara od državne granice.\nMinistar poljoprivrede Branislav Nedimović tokom rasprave odbacio ne kritike opozicije tvrdeći da su izmene neophodne da bi se popravile "problematične" odbredbe Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, te da se ovako popravljaju stvari u interesu Srbije.\nPoslanica Srpske radikalne stranke Vjerica Radeta ocenila je da izmene Zakona o poljoprivrednom zemljištu ne treba donositi, jer nemaju nikakvog smisla i neće se postići ono što predlagač želi. Ona je rekla da se radikali zalažu za suspenziju SSP-a.\nŠef poslaničke grupe Dosta je bilo Saša Radulović ocenio je da su predložene izmene zakona "marketinška obmana SNS-a da se sprečava prodaje zemlje strancima". On je istakao i da je rasprava o izmenama zakona besmislena, jer ne menja već postojeće zakonsko rešenje.\nPovodom pitanja pojedinih poslanika o koristi SSP-a, ministar je kazao da će za mesec do dva biti raspisan prvi poziv za IPARD sredstva koji će koristiti poljoprivredni proizvođači za svoje projekte, podsetivši da nakon potpisivanja SSP-a nema više ni redova za vizu za putovanje u zemlje EU.\n“Srbija ispregovala loše uslove u okviru SSP“\nI pre danas usvojenih izmena, stručnjaci su skretali pažnju da je Srbija loše ispregovarala Sporazum o stabilizaciji i asocijaciji 2008. godine i da je za razliku od nekih drugih zemalja na njihovom putu ka EU, dobila samo četiri godine „pauze“, tj. vremena da ne dozvoli prodaju poljoprivrednog zemljišta strancima. Iako su pojedini predstavnici vlasti pokušavali da objasne u Briselu da je taj rok prekratak, oredbe SSP-a teško je naknadno menjati.\nČlan odbora za selo Srpske akademije nauka i umetnosti Branislav Gulan izjavio je nedavno da Srbija probleme sa poljoprivredom godinama „gura pod tepih“. „Postavlja se pitanje čije je zemljište u Srbiji, - paorsko, državno, tajkunsko, zadružno. Nismo rešili probleme restitucije, ne znamo koliko imamo državne zemlje, problemi tek nastaju, ovo je prvi čin“, rekao je Gulan za N1.\nOn smatra da će zainteresovani stranci naći državljane Srbije koji će kupovati i obrađivati zemlju u njihovo ime.


Kako saznaje Press RS, predstavnici beogradske kompanije u petak su na sastanku sa opštinskom upravom i Komisijom za koncesije RS predstavili plan za izgradnju solarne elektrane na području Trebinja, čija je okvirna vrijednost 14 miliona KM.\nMada svi detalji još nisu precizirani, planirana elektrana, koja bi bila prva te vrste u Srpskoj, imala bi snagu od nekoliko megavata, s tim da bi opština Trebinje sa svoje strane dala zemljište.\nZbog velikog broja sunčanih dana, Trebinje spada među idealne lokacija za podizanje tzv. solarnih polja, koja daju ekološki čistu električnu energiju. Naruku „Komtrejdu” ide i prošlogodišnja odluka Vlade RS kojom je, po uzoru na slična rješenja u zemljama regiona i EU, uvedena subvencija za energiju dobijenu iz alternativnih izvora, poput malih hidroelektrana, vjetrenjača i solarnih elektrana. Pritom se ubjedljivo najveća subvencija odnosi upravo na solarne elektrane i energiju iz fotonaponskih panela, i to 36 feninga po kilovat-satu proizvedene struje.\nVlasnik najveće informatičke kompanije u jugoistočnoj Evropi i tvorac prvog srpskog računara još lane je najavio investicije u zelenu energiju. Zbog toga je, kao eksperiment, u dvorište kompanije u Beogradu postavio malu solarnu elektranu, a još tada je najavio da će u skorijoj budućnosti pokrenuti izgradnju mnogo veće elektrane.\nJevrosimović, koji posjeduje pravo malo informatičko carstvo sa ispostavama širom svijeta, do sada nije ni ulagao u BiH, iako je njegova kompanija prisutna u gotovo svim zemljama regiona, od Slovenije do Makedonije. Da planira ulaganje u Srpsku, Jevrosimović je najavio prije desetak dana, kada je Vladi RS poslao pismo namjere o izgradnji solarne elektrane na području Trebinja, a sada slijedi dogovor o lokaciji i potrebnim dozvolama.\nDobroslav Ćuk, načelnik opštine Trebinje, kaže da je u toku izbor najpovoljnije lokacije, s tim da su opcije lokalna industrijska zona i teren na putu za Dubrovnik. „Komtrejd” želi da podigne elektranu od 3-4 megavata, što je izuzetno velika snaga za solarnu elektranu. Press RS\nTagovi: solarna elektranasubvencije za energijutoptrebinjevaznoveselin jevrosimovic


Prva liga odbojkašica: Šampionke krenule pobjedom - CG Sport\nPrva liga odbojkašica: Šampionke krenule pobjedom\n03/10/2021 04/10/2021 - by Mario Andrijašević\nDa će Prva liga odbojkašica biti neizvjesnija nego ikad, pokazalo je već prvo kolo – velika borba vodila se na gotovo svakoj utakmici, a prošlosezonski osvajač Kupa – Galeb, trijumfovao je nad Moračom poslije pet setova…\nŠampion Luka Bar startovala je pobjedom nad Jedinstvom rezultatom 3:1 (24:26, 25:12, 25:17, 25:21). Za trijumf domaćih najzaslužnija je kapitenka Dušanka Petrović, koja je osvojila 25 poena, a sjajne su bile i Iva Pepđonović i Mia Ražnatović koje su osvojile po 14. Kapitenka Jedinstva Mileva Magdelinić upisala je 12 poena na svoj konto, a poen manje osvojila je Milica Radović.\nU prvoj utakmici dvostrukog programa u “Topolici”, Galeb je dva puta vodio u setovima protiv Morače, gošće se dva puta vraćale, a onda u odlučujućem setu nije bilo dileme – 3:2 (25:20, 22:25, 25:12, 28:30, 15:6). Andrea Knežević je osvojila 21 poen, Natalija Vlaović jedan manje od nje, dok je Marija Bojić susret završila sa 15. U ekipi Morače osam odbojkašica upisalo je poene, od kojih najviše kapitenka Teodora Rakočević – 11. Sanja Rudan je upisala osam, a Irena Radusinović sedam.\nMaksimalan trijumf i to u gostima ostvario je Gimnazijalac, koji je u Podgorici savladao Budućnost Volley – 3:0 (25:17, 25:20, 25:12). Anastasija Krgović je kapitenski predvodila gošće iz Kotora i osvojila 13 poena, dok je jedan manje upisala Jovana Dojčinović. Marija Stanišić i Bjanka Telesmanić su osvojile po devet poena. U ekipi Budućnosti Ivana Miljanić je upisala sedam, a Teodora Stanković šest poena.\nPet setova igralo se i u dvorani “Župa” u Tivtu, a na kraju je prvu pobjedu u elitnom rangu izborio novi prvoligaš Akademija, koja je savladala Rudar sa 3:2 (18:25, 25:22, 17:25, 25:23, 15:9). Domaćin je dva puta gubio i vraćao se, a za preokret i pobjedu najzaslužnije su Anastasija Anđelić sa 25 i kapitenka Anja Popović sa 23 poena. Majda Čakar je upisala 20 poena za Rudar, a Teodora Leovac 19.\nUtakmica Mediteran – Albatros je odložena zbog pozitivnih slučajeva na korona virus u ekipi Mediterana.\nShare the post "Prva liga odbojkašica: Šampionke krenule pobjedom"\nBudvani poraženi u Zagrebu\nBudva nakon maratona savladala Mladost u prvom kolu Lige šampiona\nBudvani sjutra debituju u Ligi šampiona: Prilika da se pokažemo, možemo da budemo ravnopravan protivnik\nPrethodni članak Radulović pozvao pet igrača iz domaćeg prvenstva\nNaredni članak Budućnost sigurna protiv Rudara, remi u Zeti


ponedeljak, 28. sep 2020, 00:12\nKulturni dnevnik izveštava sa koncerta našeg vrhunskog violiniste Nemanje Radulovića koji sa pijanistkinjom Lor Favr Kan na sceni Kolarca izvodi dela klasične muzike u tri termina - 28. i 30. septembra i 1. oktobra.\nGovorimo o jubilarnom 65. Sterijinom pozorju sa sloganom "Stvarnost čudnija od mašte" u Novom Sadu, kao i o pozorišnoj premijeri u Ateljeu 212 gde je predstavu "Ruska Smrt" prema tekstu Irine Vaskovske na scenu postavila Andrea Ada Lazić. Predstavljamo roman franscuskog pisca Davida Diopa "Braća po duši", nagrađivanu priču o Afrikancima koji su se borili u Prvom svetskom ratu na evropskom frontu. U rubrici "Mi u svetu" vodimo Vas u Peking na izložbu povodom 600 godina postojanja Zabranjenog grada.\nU Galeriji RTS-a svakog poslednjeg utorka tokom četiri meseca održavaće se koncerti kamerne muzike posvećeni Betovenu. Tim povodom naša gošća je Bojana Žižić, muzički urednik Drugog programa Radio Beograda, autor serijala koji počinje 29. septembra.\nRealizator Marko Šotra\nAnin svet: Slagalica strave\nJezičke nedoumice: Nedoumice


I danas ima sumnjivih lica - 24.06.2017, Sputnik Srbija\nI danas ima sumnjivih lica\nU emisiji „Orbita kulture“ saznajte šta je uoči premijere „Sumnjivog lica“, šokantnog čitanja čuvenog Nušićevog komada, za Sputnjik otkrio pozorišni reditelj... 24.06.2017, Sputnik Srbija\nradio, orbita kulture\n14:37 24.06.2017 (Osveženo: 16:53 22.07.2021)\nOrbita kulture 24.06.\nU emisiji „Orbita kulture“ saznajte šta je uoči premijere „Sumnjivog lica“, šokantnog čitanja čuvenog Nušićevog komada, za Sputnjik otkrio pozorišni reditelj Andraš Urban.\nDa li je uloga „Norme“ kruna trodecenijske karijere Sanje Kerkez, prvakinje beogradske opere, otkriće nam umetnica koja je premijerno pre nekoliko večeri na velikoj sceni Narodnog pozorišta otpevala rolu čuvene Belinijeve junakinje.\nHoće li Evropski filmski festival Palić uspeti da prebrodi finansijske probleme koji prete da 24. izdanje učine skromnijim i svedenijim od dosadašnjih, da li će se naći bolja rešenja za filmske smotre koje su po dužini trajanja i značaju odavno zauzele važna mesta na kulturnoj mapi Srbije — neka su od pitanja na koje je pokušao da odgovori Petar Mitrić, jedan od selektora palićkog festivala.\nKo će sve doći na koncert Beogradske filharmonije na otvorenom, za koji članovi ovog renomiranog orkestra kažu da će biti praznik muzike, rekli su nam Jelena Milašinović iz Filharmonije i prvi violončelista Nemanja Stanković.


SAD dobile dozvolu za razmeštanje vojske i brodova u Persijskom zalivu - Sputnjik Srbija\n17:10 01 Oktobar 2020\nSAD dobile dozvolu za razmeštanje vojske i brodova u Persijskom zalivu\n16:04 18.05.2019 (osveženo 16:10 18.05.2019) Preuzmite kraći link\nSaudijska Arabija i niz drugih zemalja Persijskog zaliva dozvolile su SAD da razmeste vojsku i brodove na njihovom kopnu i u vodi, saopštio je arapski list „El šark el ausat“ pozivajući se na visoko rangirane činovnike.\n„SAD su dobile saglasnost za to od zemalja Persijskog zaliva na osnovu bilateralnih sporazuma, a radi zaštite od bilo kakvih neprijateljskih dejstava Irana. Cilj je da se Iran spreči u bilo kakvom pokušaju vojne deeskalacije i napada na zemlje Zaliva ili interese SAD u regionu, ali ne i učešće u ratu s njim“, naglasio je izvor.\nArapski diplomatski izvori saopštili su da arapske zemlje pregovaraju o sazivanju međuarapskog sastanka na vrhu, u ograničenom sastavu, povodom razvoja situacije u regionu. Sastanak bi trebalo da bude održan tokom samita islamskih država u Meki krajem maja.\nRanije je saopšteno da su SAD zbog zaoštravanja situacije u vezi s Iranom u Persijskom zalivu i u njegovoj blizini koncentrisale najmanje sedam vojnih brodova koje predvodi nosač aviona „Abraham Linkoln“. U region je, takođe, dopremljen raketni kompleks „Patriot“.\nPredsednik SAD Donald Tramp rekao je 18. maja novinarima da se nada da će rat s Iranom biti izbegnut, dok je vrhovni iranski lider ajatolah Ali Hamnei izjavio da Teheran ne namerava da ratuje protiv Vašingtona, ali da će nastaviti da mu se suprotstavlja.\nnosač aviona "Abraham Linkoln", američka vojska, Persijski zaliv, Iran\n01/10 17:05 Pojačana kontrola zbog korone: Zahtev premijerke gradovima\n01/10 17:03 Zaharova: Ukrajina se koracima od sedam milja kreće ka policijskoj državi\n01/10 17:00 I Evropski parlament kritikuje Sofiju, Bugarskoj se sprema drugi udarac\n01/10 16:52 Pacijent umro u hrvatskoj bolnici, ubrizgali mu sredstvo za dezinfekciju u venu?\n01/10 16:41 Bivši vođa OVK nudi jemstvo od 1.000 evra da ga puste iz Haga


Kina uputila oštar protest Americi zbog objavljivanja izvještaja o porijeklu kovida | BL Portal\nKina uputila oštar protest Americi zbog objavljivanja izvještaja o porijeklu kovida\n29. Avgusta 2021. 20:21\nKineski ministar spoljnih poslova Vang Ji rekao je da Peking izražava oštar protest Vašingtonu zbog objavljivanja izvještaja o porijeklu kovida 19.\nOn je to uradio tokom telefonskog razgovora sa američkim državnim sekretarom Entonijem Blinkenom.\n“Kina izražava oštar protest zbog nedavnog objavljivanja takozvanog izvještaja o istrazi porijekla virusa korona koji su sastavile američke obavještajne službe”, rekao je Vang Ji, navodi se na zvaničnom sajtu kineskog Ministarstva spoljnih poslova.\nKineski ministar pozvao je Vašington da prestane sa politizovanjem pitanja porijekla kovida 19. On je naglasio da je politizacija ovog problema “prtljag koji je u nasljeđe ostavila prošla američka administracija” i što prije ga se Sjedinjene Američke Države odreknu, “prije će izaći iz bezizlazne situacije”.\nRanije je američka obavještajna zajednica objavila izvještaj o porijeklu virusa korona.\nObavještajne službe su zaključile da virus korona nije stvoren kao biološko oružje. Pri tome, učesnici u istrazi nisu mogli da postignu konsenzus.\nOni smatraju da postoje dvije verzije porijekla virusa korona: prirodni kontakt sa zaraženom životinjom i incident koji se dogodio u laboratoriji.\nAmerički predsjednik Džozef Bajden prethodno je optužio Kinu da krije ključne informacije o porijeklu virusa korona i obećao da se neće smiriti dok ne dobije odgovore.\nU maju ove godine, Bijela kuća je poslala saopštenje prema kojem se ne isključuje verzija širenja virusa korona usljed incidenta u naučnoj laboratoriji.\nTags: Amerika, izvještaj, Kina, korona\nVelika Britanija bilježi veći broj zaraženih i preminulih\nKofer izazvao lažni alarm i haos na bečkom aerodromu


Kako su Bugari od Moskviča napravili električni automobil\n16 Maj 2020 - 15:38 Istorija Link\nPre 50 godina bugarski inženjeri su pokušali da konstruišu električni automobil na bazi automobila „Moskvič 426”. Tako je 1970. godine u fabrici „Balkankar Rekord” napravljen jedini, a samim tim i potpuno jedinstveni prototip El-Mo-70.\nSpecifičnost konstrukcije čini originalna zadnja osovina na kojoj su točkovi i kočnice u potpunosti preuzeti sa klasičnog „Moskviča 426” sa motorom na unutrašnje sagorevanje. Pritom je umesto diferencijala postavljen kompaktni elektromotor sa 12 konjskih snaga težak 65 kilograma, povezan sa poluosovinama pomoću reduktora, objašnjava RG-Auto.\nKao izvor električne energije korišćena je najsavremenija cink-vazduh baterija od 20 kW, teška 420 kilograma, napravljena 1969. godine u bazi bugarske Akademije nauka. Na zadnjem desnom krilu El-Mo-70 montiran je poklopac ventilatora za hlađenje elemenata električnog pogona.\nNova konstrukcija povećala je ukupnu masu „Moskviča” sa vozačem sa 1065 na 1370 kilograma, istovremeno povećavajući opterećenje na zadnju osovinu, što je kompenzovano postavljanjem pojačanih zadnjih gibnjeva. Jedinstveni prototip mogao je da dostigne brzinu do 60 kilometara na čas i da sa jednim punjenjem baterije sasvim bešumno pređe 240 kilometara.\nAli postojao je još jedan značajan nedostatak. Cink-vazduh baterija pod haubom bila je skupa „potrošna roba”. Električna energija dobijana je putem spaljivanja cinkove elektrode u kontaktu sa kiseonikom. Samim tim kada bi se baterija istrošila cinkove elektrode je trebalo zameniti.\nInače, bugarska fabrika „Balkankar Rekord” kod Plovdiva osnovana je 1950. godine. Njeni proizvodi do danas postoje pod brendom Balkancar i to su uglavnom elektični viljuškari i tegljači.


Posted on 08/05/2020 06/05/2020 inIstorija\nDa li biste verovali ako vam neko kaže da samo jedna reč može da nadahne revoluciju ili da istorija može da se promeni dok se vratite sa godišnjeg odmora? Može! „Bordterapi“ je napravio listu odluka koje su donete u zadnji čas, a posle kojih svet više nije bio isti.\n„Atentat na Linkolna“\nPredsednik Abraham Linkoln zamalo da ne prisustvuje poseti Fordovom pozorištu 14. aprila 1865. godine pošto su Julisiz Grant i njegova supruga Meri – Linkolnovi gosti tokom večeri – odustali od odlaska u poslednjoj sekundi. Linkoln je, međutim, rekao da se od njega očekuje da bude tamo. Ostalo je istorija.\n„Pad Berlinskog zida“\n„Privatna putovanja van zemlje sada mogu da se primenjuju bez ikakvih preduslova“, rekao je, a iznenađeni novinari tražili su još informacija.\nMartin Luter King nije ni planirao da održi svoj čuveni govor „Imam san“ u kojem je pozvao na rasnu jednakost i prestanak diskiminacije. Tek kada je pevačica Mahalija Džekson povikala „pričaj im o snu“, dok je govorio, King je izgovorio legendarne reči.\n„Pionir među antibioticima“\nPreviousPrevious post: Pogledajte dečije sobe kao iz bajke: Kutak u kome se lepše mašta…\nNextNext post: Psiholog Andrej Metelski: Veoma je važno da svog sina naučite kako da se tuče! Evo zašto


Četvrti Memorijalni turnir u malom fudbalu „Zoran Popović Pop“ - Smederevo 2019. | podunavlje.info\nSMEDEREVO, 28. maj 2019 – Četvrti Memorijalni turnir u malom fudbalu „Zoran Popović Pop“, u znak sećanja na prerano preminulog trenera Proletera iz Vranova, počeće u petak, 14. juna, saopšteno je danas. Nakon tri godine turnir se seli iz Vranova, na teren Veslačkog kluba u Smederevu.\nTurnir je podržao Gradski fudbalski savez Smedereva koji je ove godine i organizator, zajedno sa porodicom i prijateljima Zorana Popovića Popa. Nagradni fond je znatno uvećan i iznosi 300.000 dinara. Tradicionalno, biće dodeljene i novčane nagrade za najboljeg igrača, strelca i golmana. Uplata po ekipi od deset igrača je 10.000 dinara. Prijavljivanje je do 13.juna u 20 časova, kada je javno izvlačenje parova , na terenu kod Veslačkog.\nOrganizatori pozivaju zainteresovane ekipe da prijave učešće na brojeve telefona: 063/ 11-33-083 – Marjan, 060/75-75-111 – Nemanja, 060/ 66 33 673 – Olja.\nTurnir „Zoran Popović Pop“ od osnivanja prati veliko interesovanje, bilo je na njemu najmanje po 20 ekipa iz raznih krajeva, prepune tribine navijača, korektna navijačka i takmičarska atmosfera.\nZoran Popović Pop preminuo je 19. oktobra 2015.godine u 51. godini života, nakon kraće i teške bolesti. Gotovo do poslednjeg dana, uprkos bolesti, bio je na klupi FK Proleter, koji je upravo pod njegovom trenerskom palicom tada ušao u viši rang – zonu Dunav.\nUprava kluba, a potom i Gradsko veće grada Smedereva, donelo je 15. aprila 2016. godine odluku da stadion FK Proleter dobije ime „Zoran Popović Pop“. U loži na stadionu, uoči finala prvog turnira zvanično je otkrivena mermer ploča sa natpisom „ Stadion Zoran Popović Pop“.\nFudbalski svet nije i neće zaboraviti Popa . On je, dajući sebe fudbalu od malih nogu pa do poslednjih dana života, zaslužio da se upravo kroz fudbal čuva sećanje na njega, navode organizatori i pozivaju na ovogodišnji turnir na Veslačkom.\nFoto: O. Milošević\nProdato akcija „Milana Blagojevića“ u vrednosti od oko 97 miliona dinara\nKo je odgovoran za divlju deponiju u Deliblatu?


Utorak , 2019-12-10 | 13:39:06\nBiće primenjen modele multinacionalnog učešća u firmi za proizviodnju aviona "Erbas", čime bi u borbi za čistiji transport EU trebalo da postane konkurencija proizvodjačima baterija iz Azije.\nTa pomoć mora da privuče "dodatnih pet milijardi evra privatnih investicija", što će Evropljanima, nada se Brisel, omogućiti da se suoče s kineskim proizvođačima baterija koji su odmakli u tom sektoru.\nTaj "važan projekat od zajedničkog evropskog interesa" (PIIEC) imaće 17 direktnih učesnika iz raznih sektora, medju kojima proizvođač automobila BMW i hemijske industrije BASF i Solvai - iz Belgije, kao i mala i srednja preduzeća.\nTe kompanije će "tesno sarađivati međusobno i s više od 70 spoljnih partnera" i s "javnim istraživačkim organizacijama iz cele Evrope", navodi se u saopštenju iz Brisela.\nDanas "odobrena pomoć obezbediće da ovaj važan projekat napreduje bez konkurencije" medju učesnicima, već uz njihovu saradnju, rekla je komesarka EU za konkurenciju Margret Vestager.\n"Očekuje se da će potražnja za baterijama vrlo brzo rasti u narednim godinama", smatra Komisija.\nPo Komisiji, "znatni tehnološki i finansijski rizici" koji prate ovaj novi veliki projekat, opravdavaju odobravanje javne pomoći.\nAli, "znatan deo dodatnog profita koji će učesnici ostvariti, biće podeljen poreskim obveznicima kroz mehanizam povraćaja", kaže ona.\nTo znači da ako projekti "ostvare dodatni neto prihod iznad projekcija, kompanije će odgovarajućim zemljama članicama vratiti deo novca prikupljenog od poreskih obveznika".\nOvaj projekat "doprineće postizanju cilja Evropske unije da do 2050. godine postane prvi ugljenično neutralan kontinent", dodao je on.\n"Litijum-jonske ćelije" su neophodne za punjive baterije za električna vozila, ali malo je proizvođača vozila koji se i sami bave proizvodnjom baterija jer ona zahteva velika ulaganja za i dalje malu količinu finalnih proizvoda - baterija. Mnogi proizvođači vozila zato ostaju pri tome da biraju među nekoliko specijalizovanih dobavljača baterija s kojima saradjuju, posebno jer se tehnologija brzo razvija.\nSada samo jedan odsto svetske proizvodnje "litijum-jonskih ćelija" potiče iz Evropske unije, dok bi vrednost svetskog tržišta baterija za automobile mogla 2027. godine dostići 45 milijardi evra, od čega 20 do 30 odsto u Evropi, smatra konsultantska agencija BCG.


KOSOVO 2.0 – Manjkavosti u sprečavnju diskriminacije u BiH: Svi različiti, svi neravnopravni – Sarajevski Otvoreni Centar\nKOSOVO 2.0 – Manjkavosti u sprečavnju diskriminacije u BiH: Svi različiti, svi neravnopravni\nKada je vatrogasac Redžo Seferović došao u lokalni kafić koji se nalazi u njegovom rodnom gradu Zavidovićima kako bi popio kafu sa svojim prijateljima jednog zimskog jutra 2011, nije mogao predvideti koliko će taj dan uticati na njegov život. „Vama Ciganima ulazak više nije dozvoljen“, rekao im je konobar dok se približavao njihovom stolu. Ponižen i šokiran, Seferović je odmah pozvao policiju i odlučio da sačeka da bi video vlasnika kafića. Posle nekoliko minuta je stigao i vlasnik. Ne obraćajući pažnju na druge goste ili policajce koji su bili tik pored kafića, on je uzviknuo: „Ko je vas Cigane pustio da uđete? Zar vam nisam zabranio ulazak?!“\nLokalni aktivista Redžo Seferović podneo je tužbu za diskriminaciju protiv vlasnika kafića u svom rodnom gradu Zavidovićima, koji ga je isterao iz svog lokala zbog Seferovićeve nacionalnosti. Međutim, dva suda u BiH, opštinski i kantonalni, odbacili su tužbe na osnovu toga da diskriminacija nije mogla da se dokaže.\nPo mišljenju Seferovića, romskog aktiviste, ove reči su bile dovoljne za podizanje optužnice za diskriminaciju protiv vlasnika kafića. „Nisam mogao da verujem šta mi se dešava“, rekao je on u jednom od svojih intervjua za medije u BiH. Ali, bez obzira na očigledan primer nepravednog ponašanja prema nekome ko je drukčije nacionalne pripadnosti, dva suda u BiH, opštinski i kantonski, odbacila su optužbe na osnovi da diskriminacija nije mogla biti dokazana.\nKao i u mnogim drugim slučajevima diskriminacije koji su se našli na lokalnim sudovima u gradovima širom BiH, ni ovaj slučaj nije pozitivno završen usled niza nedostataka u sadašnjem zakonodavstvu, za koje se očekuju da će uskoro biti ispravljeni.\nDiskriminacija na sudu\nKada je usvojen 2009, Zakon o prevenciji diskriminacije u BiH je hvaljen kao važni instrument u prevenciji diskriminacije i zaštiti ljudskih prava. Međutim, pravosudna praksa je otkrila mnoge manjkove zakona, na štetu žrtava diskriminacije. Sudovi su spori u procesuiranju slučajeva diskriminacije i sudije su retko kad dobro obaveštene o pravnim procedurama koje moraju da poštuju.\nPrema zakonu, postoji rok od jedne godine – nakon što se dogodio čin diskriminacije – za podnošenje tužbe. Posle toga, žrtva gubi pravo na žalbu. Ovo je ozbiljna pretnja efikasnoj zaštiti žrtava diskriminacije kojima, prema nalazima analize politika Centra za društvena istraživanja Analitika, „treba mnogo vremena da skupe hrabrosti da iniciraju procesuiranje“.\nU izveštaju stoji da „problem posebno postaje relevantan kada imamo u vidu činjenicu da su žrtve diskriminacije često osobe koje imaju poteškoća u razumevanju zvaničnih jezika, osobe koje ne umeju da čitaju ili pišu, ili osobe sa određenim vrstama invaliditeta, što sve, na osnovu slučaja, zahteva posebnu pažnju i mora se uzeti u obzir kako bi im se pružila efikasna zaštita od diskriminacije i efikasni pristup pravdi“.\nInstitucija zaštitnika građana u BiH, centralna institucija za zaštitu građana BiH od diskriminacije, i Vaša prava BiH, udruženje za pružanje pravne pomoći, primili su preko 1000 žalbi za diskriminaciju od građana do dana današnjeg. Ali drugostepeni sudovi su potvrdili da su podnosioci bili žrtve samo u nekoliko slučajeva. Ukupni broj je nepoznat, jer Ministarstvo za ljudska prava i izbeglice BiH nikada nije napravio bazu podataka slučajeva diskriminacije na nacionalnom nivou.\nZaštitnik građana je registrovao ukupno 230 žalbi samo u prošloj godini. Ovo predstavlja rast od 16 odsto u odnosu na prošlu godinu. Godišnji izveštaj o učestalosti diskriminacije u BiH za 2014, koji je zaštitnik građana napisao, beleži da „ova brojka ipak ne odražava pravi opseg diskriminacije, s obzirom na to da i dalje postoje neprijavljeni slučajevi zbog opšteg nepoverenja u institucije, kao i zbog straha od negativnih posledica po žrtve“.\nKonferenciju je organizovala institucija zaštitnika građana za ljudska prava BiH, koja je centralna institucija za zaštitu građana BiH od diskriminacije. Do dana današnjeg, oni su primili preko 1000 žalbi na diskriminaciju od svojih građana.\nPrema mandatu, zaštitnik građana mora da analizira svaku pojedinačnu žalbu za diskriminaciju i ponudi svoje preporuke odgovornim stranama za svaki pojedinačni slučaj. Međutim, broj žalbi prelazi broj slučajeva s kojim se institucija zaštitnika građana može pozabaviti, a postoji i zaostatak slučajeva iz prethodnih godina koji tek treba da se razmotre.\nEvropska unija je upozorila vlade BiH više puta da se institucija ombudsmana suočava sa ograničenjima u finansijama i ljudskim resursima koji imaju negativni uticaj na njegov rad, posebno u pogledu sprovođenja antidiskriminacionog zakonodavnog okvira. Međutim, politička podrška radu te institucije je i dalje mala i sprovođenje preporuka ombudsmana je i dalje na niskom nivou.\nCivilno društvo protiv diskriminacije\nUsled brojnih manjkova trenutne pravne podrške žrtvama, neke od najistaknutijih organizacija civilnog društva (OCD) u BiH su sačinile svoje predloge da bi poboljšale zakon i insistirale na usvajanju istog.\nKao deo antidiskriminatorne koalicije OCD pod nazivom „Ravnopravnost za sve“, Analitika i Vaša prava BiH, zajedno sa Mediacentrom Sarajevoi Pravima za sve, sačinili su svoje predloge za poboljšanje sadašnjeg zakonskog okvira. Oni daju konkretne preporuke o tome kako da se spreči viktimizacija, kako da se revidiraju rokovi za podnošenje žalbi, kao i kako da se ojača uloga institucije ombudsmana i organizacija civilnog društva u zaštiti od diskriminacije.\n„Ljudi se pribojavaju da, ako podnesu svoje žalbe protiv diskriminacije, onda će ući u još veću nevolju, i niko neće želeti ili moći da ih zaštiti. Žrtve diskriminacije se boje da će izgubiti svoj posao ukoliko prijave poslodavca. Oni takođe misle da će protestovanje protiv diskriminacije u školama imati negativan učinak na njihovu decu“, kaže Ines Bamburac Alibašić, direktorka Mediacentra Sarajevo, vodeće organizacije unutar koalicije „Ravnopravnost za sve“, za Kosovo 2.0.\nInes Bamburac Alibašić, direktorka Mediacentra Sarajevo, učestvuje u koaliciji „Ravnopravnost za sve“, a koja je napisala predloge za poboljšanje sadašnjeg pravnog okvira.\nPredlog je zasnovan na iskustvu iz prve ruke koje su imali članovi koalicije kada su koristili zakon u svojim antidiskriminativnim programima, i u drugim analizama sudske prakse. Predlog zagovara da viktimizacija onih koji prijave čin diskriminacije treba da bude definisana kao jedan od oblika diskriminacije, jer se time pojačava podrška žrtvama. „Još jedan problem jeste to što ljudi ne veruju u mehanizme zaštite i ne žele da se upliću u duge sudske procedure koje traju od dve godine do pet godina“, rekla je Bamburac Alibašić iz Mediacentra Sarajevo.\nPočetkom septembra, preporuke koalicije su predstavljene na prvom sastanku radne grupe za pravljenje nacrta amandmana na zakon. Ministarstvo za ljudska prava i izbeglice, koje koordiniše radnom grupom, koja se sastoji iz vladinih stručnjaka i advokata, odlučilo je da ne uključi predstavnike civilnog društva u svoj rad, već da im pruži jednokratnu priliku da predstave svoje ideje.\nStručnjaci iz organizacije koja se bori za ljudska prava, Sarajevski otvoreni centar (SOC), veruju da bi zakon trebalo znatno izmeniti i nadaju se da će radna grupa uraditi sveobuhvatne izmene. Direktor SOC-a, Saša Gavrić, kazao je Kosovu 2.0 sledeće: „Naši prigovori se mogu rezimirati u dve rečenice: prvo, zakon nije u skladu sa konceptom EU o acquis communautaire, zbog Povelje o osnovnim pravima EU i antidiskriminatornim politikama. Drugo, zakon ima značajne proceduralne nedostatke koje umanjuju ili ugrožavaju garanciju najbolje zaštite žrtve“.\nDirektor Sarajevskog otvorenog centra, Saša Gavrić, teži da izjednači zakon u BiH sa Poveljom o osnovnim ljudskim pravima i antidiskriminatornim politikama EU.\nSOC u svojim izmenama predlaže uvođenje „govora mržnje“ kao posebnog oblika diskriminacije. To bi omogućilo podnošenje tužbi protiv onih koji namerno i redovno koriste govor da bi napali osobu ili grupu osoba zbog njihovog rodnog identiteta, nacionalnog porekla, religije, seksualne orijentacije ili nesposobnosti, na taj način stimulišući diskriminaciju protiv manjinskih grupa.\n„Govor mržnje je koristio Ivica Dačić [bivši srpski premijer i sadašnji ministar spoljnih poslova] kada je govorio o gej paradi u Beogradu. Komisija za zaštitu ravnopravnosti, što je telo srpskog zaštitnika građana, okarakterisala je Dačićevo ponašanje kao diskriminativno i on je primoran da se izvini LGBT zajednici. Uvođenje ‘govora mržnje’ u Zakon o zaštiti od diskriminacije u BiH bi bio veliki iskorak kada je reč o propisima o govoru mržnje“, rekao je Gavrić.\nMinistarstvo za ljudska prava i izbeglice BiH bi trebalo da predloži izmene koje predlaže radna grupa Skupštini na jesen ove godine. Predstavnici civilnog društva se nadaju da će nove zakonske odredbe obuhvatiti njihove predloge i da će novi zakoni adekvatnije sprečiti diskriminaciju i osigurati ravnopravnost svih građana BiH, bez potrebe za pravosudne mehanizme.\n„Vrlo mali broj građana BiH ima vremena, novca, znanja i snage da ide na sud“, kaže Gavrić.


Održano takmičenje u stonom tenisu | Palelive.com\nPočetna Novosti Sport Održano takmičenje u stonom tenisu\nOdržano takmičenje u stonom tenisu\nDirektor Udruženja za pomoć djeci i omladini sa posebnim potrebama „Sunce“ Milenko Vujinović rekao je danas na Palama da projekat „Pruži mi šansu“, čija je vrijednost viša od 190.000 evra, jeste aktivno uključivanje djece sa intelektualnim teškoćama u sportske aktivnosti.\nOn je naveo da je u okviru projekta, čiji je cilj rušenje barijera u lokalnim zajednicama prema licima sa intelektualnim teškoćama, danas organizovano i takmičinje u stonom tenisu na kome učestvuje 45 takmičara.\n„Projekat se realizuje već sedam mjeseci, a u okviru njega do sada su održana ukupno tri kampa“, rekao je Vujinović novinarima.\nOn je naveo da je, zahvaljujući ovom projektu, 60 sportista dobilo sportsku opremu, te da je sa pet organizacija u Republici Srpskoj organizovan kamp u boćanju, a da je kroz kampove do sada prošlo 181 djete.\nTehnički direktor „Specijalne olimpijade“ Kada Delić Selimović izjavila je da će projekat „Pruži mi šans“ biti prekretnica ne samo u ovoj olimpijadi, nego i u svim udruženjima.\n„To je jedan od najsavremenijih projekata i pokušaj integracije osoba sa invaliditetom da kroz sport postanu ravnopravni članovi društva“, istakla je Selimovićeva.\nOna je naglasila da u Bih ima više od 20.000 lica sa ovim poteškoćama, te da su ove aktivnosti u sportskim dvoranama, terenima, centrima put da u budućnosti imaju daleko bolje rezultate u inkluziji djece sa ili bez invaliditeta.\nPredsjednik Sportskog saveza mentalno nedovoljno razvijenih lica Republike Srpske Zdravko Kljajić rekao je da iz sportskog saveza u takmičenju na stonom tenisu učestvuju sekcije iz Gacka, Sokoca i Pala.\nKljajić je ocijenio da je jedan od ciljeva ostvaren samim izlaskom takmičara na ovo takmičenje i da se će kroz ovakve projekte sport i osobe sa poteškoćama „isplivati“ i ići ka društvenom centru i dešavanjima.\nRealizacija projekta „Pruži mi šansu“ počela je u maju i trajaće do jula naredne godine, a finansira ga Evropska unija u okviru IPA programa prekogranične saradnje BiH – Crna Gora, u saradnji sa NVO „Specijalna Olimpijada“ iz Crne Gore i Udruženje za pomoć djeci i omladini sa posebnim potrebama „Sunce“ sa Pala.\nProjekat treba da omogući povećanje nivoa znanja učesnika kroz realizaciju praktičnih sportskih vještina i stvaranje okruženja u kome mladi mogu da uče jedni o drugima i prevaziđu sve barijere.\nPrethodni članakObilježena krsna slava Doma zdravlja\nNaredni članakEvidentirano 75 djela privrednog kriminaliteta


Кonferencija „Kako Ciljevi održivog razvoja podstiču ekonomski rast u Srbiji“\nU Privrednoj komori Srbije je održana konferencija „Kako Ciljevi održivog razvoja podstiču ekonomski rast u Srbiji“. Dogadjaj je organizovao Globalni dogovor u Srbiji u saradnji sa partnerima: Privrednom komorom Srbije, Kabinetom ministra bez portfelja zaduženog za demografiju i populacionu politiku i UN stalnim koordinatorom u Srbiji.\nSkup je otvorio potpredsednik PKS Zoran Vujović koji je istakao da će u Srbiji u narednih 20 godina, u oblasti zaštite životne sredine, biti potrebno oko 14 milijardi evra za sprovođenje ekoloških propisa. Najveći deo tih sredstava odnosi se na sektor voda, industrijsko zagađenje i velika ložišta, a ukazao da je na građanima i privredi najveći teret prilagođavanja ekološkim zahtevima zbog čega je veoma važno osnaživati i povećavati kapacitete privrede.\nOd suštinske važnosti je, po rečima Vujovića, snažnije uključivanje privrede u kreiranje zakona i učešće u javnim raspravama, na čemu PKS insistira. Potpredsednik PKS podseća da je u toku proces tranzicije ka Industriji 4.0, i da u tome Srbija mora da drži korak. „Industrija 4.0 je podjednako značajna za sve u lancu proizvodnje, od velikih internacionalnih kompanija do malih dobavljača“, rekao je potpredsednik PKS-\nMinistarka bez portfelja zadužena za demografiju i populacionu politiku Slavica Ðukić Dejanović, koja je na čelu Međuresorne radne grupe za sprovođenje Agende UN o održivom razvoju do 2030. godine (Agenda 2030) napravila je retrospektivu svega što je ta grupa do sada uradila rekavši da je Vlada Srbije ocenila da je rad na implementaciji ciljeva održivog razvoja jeste put ka EU.\nOd jula meseca, od kada je ona na čelu te grupe, kaže Ðukić Dejanović, prvi zadatak bio je da se utvrdi „gde se to Srbija nalazi i šta bi trebalo još da uradi“ da bi sprovela 17 ciljeva i 169 podciljeva obuhvaćenih tom Agendom.\nPredsednica UO Globalnog dogovora u Srbiji iz kompanije KPMG Marijana Pavlović, rekla je da Srbija prati globalni trend izveštavanja o održivom poslovanju koji u poslednje dve godine uključuje i izveštavanje o ostvarivanju ciljeva održivog razvoja.\n„Istraživanja KPMG, koje je obuhvatilo 4.900 preduzeća u 49 zemalja, pokazalo je da dve trećine od 250 najvećih svetskih firmi sada uključuju i nefinansijsko izveštavanje u svoje godišnje finansijske izveštaje“, ukazala je Pavlović.\nEkološka i socijalna pitanja, kao što su klimatske promene, nestašice vode, ljudska prava, sve više će se, ocenjuje Pavlović, smatrati finansijskim, a ne nefinansijskim pitanjima.\n„Od kompanija će se očekivati da uključe u svoje izveštaje i ove teme, kao i rizike i pozitivne efekte koje njihovo poslovanje može imati u kratkoročnom i dugoročnom periodu“, rekla je predsednica UO Globalnog dogovora u Srbiji.\nCilj konferencije je da proširi svest o obavezama Srbije u vezi sa Agendom 2030, kao i da poveže različite aktere iz javnog, privatnog i nevladinog sektora koji mogu da doprinesu ostvarenju Ciljeva održivog razvoja u Srbiji, uz poseban osvrt na mogućnosti za finansiranje Ciljeva.\nPanel koji je vodio Siniša Mitrović iz Privredne komore Srbije je uz učešće predstavnika sva tri sektora (javnog, nevladinog i privatnog) izneo šta su prepreke u ostvarenju Ciljeva održivosti, koje su mo gućn osti za finansiranje kao i šta su planovi države u vezi sa stvaranjem okvira za održivo poslovanje. Na skupu je istaknuta potreba bolje informisanosti i povezanosti svih aktera od značaja, istaknuta je potreba da se u svako planiranje uključi i model upravljanje rizicima, kao značajan preventivni alat u sprečavanju neželjenih posledica, a bilo je reči i o specifičnim ciljevima kojima se kompanije, pa i nevladine orgnaizacije već dugo bave i koje su dosta napredne u ovom procesu.\nU panelu su učestvovali: Sanda Savić iz Hemofarma, Darko Radičanin iz Dostignuća mladih Srbije i Djura Prtljaga iz Kabineta Slavice Djukić Dejanović.


Brisel: Kamiondžije blokirale saobraćajnice zbog konkurencije\nKamiondžije su danas u Briselu blokirale saobraćajnice kao znak protesta zbog pojačane konkurencije iz istočne Evrope koja, kako tvrde, utiče na pad cijene i smanjenje radničkih standarda.Skoro stotinu kamiona kretalo se veoma sporo na nekoliko prilaza glavnom gradu Belgije.\nSindikati i udruženja kamiondžija navode da su otvorene granice unutar EU nisu u skladu sa socijalnim zakonom i da su omeli tržište u bogatijim, zapadnim članicama evropskog bloka.\nNekoliko stotina vozača kamiona okupilo se i oko kružnog toka u Briselu kao znak protesta zbog uslova rada.\nPod sloganom "Jednake plate - jednaki poslovi" kamiondžije su pozvale EU da se obračuna sa nelegalnim prevoznicima putem oštrijih kontrola i da obezbijedi da njihove kolege iz istočne Evrope imaju ista primanja kao i oni iz zapadnog dijela Starog kontinenta.\nPredstavnik radničkog sindikata "ABVV" Frank Morels rekao je da njihov postupak uopšte nije usmjeren na kolege iz istočne Evrope, jer oni "jedino pokušavaju da sastave kraj s krajem".\nPrema njegovim riječima, vozači kamiona iz Poljske, Rumunije i Bugarske često prevoze teret u zemlje - poput Belgije, gdje rade za pola plate ili manje, i kompanije koje su svoje poslovanje prebacile u istočnu Evropu kako bi izbjegli zakone o socijalnim davanjima u bogatijim zemljama, primoravaju ih da rade u neprihvatljivim uslovima


Utopljavanje zgrade vrtića i opštine Sokolac počinje drugog novembra - Glas Srpske\nSrna 26.10.2020 14:27\nSOKOLAC - Na Sokocu će u ponedjeljak, 2. novembra, početi rekonstrukcija fasade i spoljašnje stolarije na zgradi opštine i objektu Ustanove za predškolsko vaspitanje i obrazovanje, ukupne vrijednosti više od 600.000 KM.\nDirektor i vlasnik firme fočanske “Tehnogradnja” Savo Milovanović istakao je da je ovoj firmi povjeren posao na rekonstrukciji fasade na zgradi opštine i vrtića na Sokocu.\nOdgovorni rukovodilac za izvođenje radova u “Marvelu” sa Pala Radenko Mojsilović naglasio je da je zadatak te firme u ovom projektu da u koordinaciji sa “Tehnogradnjom” zamijeni stolariju na zgradi opštine i vrtića na Sokocu.\nMojsilović je rekao da ovaj dio radova finansira Ministarstvo za prostrono uređenje, građevinarstvo i ekologiju Republike Srspke i izrazio nadu da će “Marvel” u toku naredne sedmice završiti veći dio radova na zamjeni stolarije, a potom će se baviti unutrašnjim popravljanjem.\nKosorićeva je izjavila da je objekat vrtića izgrađen prije gotovo 40 godina, ima oko 1.500 metara kvadratnih korisne površine i u njemu boravi 135 mališana u šest vaspitno-obrazovnih grupa


Kako napadači mogu zvučnim i ultrazvučnim signalima naneti štetu hard diskovima i operativnim sistemima\nVesti, 01.06.2018, 10:00 AM\nIstraživači sa Univerziteta u Mičigenu i Univerziteta Zejiang su pokazali kako se zvučni i ultrazvučni signali koji su nečujni za ljudsko uho, mogu koristiti za fizičko oštećenje hard diskova emitovanjem signala preko ugrađenog zvučnika ciljanog računara ili korišćenjem zvučnika u blizini ciljanog uređaja.\nSlična istraživanja sprovela je prošle godine grupa istraživača sa Univerziteta Prinston i Purdju, koja je demonstrirala DoS napad protiv hard diskova pomoću fizičkog fenomena zvanog akustična rezonanca.\nS obzirom na to da su hard diskovi izloženi spoljnim vibracijama, istraživači su pokazali kako posebno napravljeni zvučni signali mogu izazvati značajne vibracije u unutrašnjim komponentama hard diskova, što na kraju dovodi do kvara u sistemima koji se oslanjaju na hard disk.\nDa bi se sprečio kvar zbog akustične rezonance, savremeni hard diskovi koriste kontrolere sa senzorom koji otkriva takve pokrete i poboljšavaju tačnost pozicioniranja glave dok se čitaju i pišu podaci.\nMeđutim, novo istraživanje koje je objavio tim istraživača sa Univerziteta u Mičigenu i Univerziteta Zejiang, pokazuje kako zvučni i ultrazvučni signali izazivaju lažno pozitivne detekcije u senzoru, što dovodi do toga da disk nepotrebno zaustavlja glavu.\nKorišćenjem ove ranjivosti, istraživači su demonstrirali kako napadači mogu izvršiti uspešne napade u stvarnom svetu na hard diskove u CCTV sistemima i desktop računarima.\nOvi napadi se mogu izvoditi pomoću spoljnog zvučnika u blizini ili preko vlastitih ugrađenih zvučnika ciljanog sistema tako što treba prevariti korisnika da pusti zvuk u prilogu emaila ili sa web stranice.\nIstraživači su testirali ovakve napade protiv različitih hard diskova - Seagate, Toshiba i Western Digital - i otkrili da je ultrazvučnim talasima trebalo samo 5-8 sekundi da izazovu greške.\nMeđutim, zvučnim signalima je trebalo 105 sekundi ili više da dovedu do greške kod Western Digital HDD-a u uređaju za video nadzor i zaustave snimanje sve dok se uređaj ne ponovo pokrene.\nIstraživači su takođe mogli da poremete i hard diskove u desktop i laptop računarima sa Windowsom i Linuxom. Trebalo im je samo 45 sekundi da se Dell XPS 15 9550 laptop "zamrzne" kada je emitovao zvuk preko ugrađenog zvučnika.\nTim istraživača je takođe predložio neke mehanizme za odbranu koji se mogu koristiti za otkrivanje ili sprečavanje takvih napada, uključujući i novi kontroler koji bi mogao biti primenjen kao ažuriranje firmwarea kako bi se ublažila namerna akustična smetnja, sprečavanje nepotrebnog zaustavljanja glave otkrivanjem ultrazvučnog aktiviranja senzora udara i materijal za slabljenje signala.\nViše detalja o ovom istraživanju možete naći u dokumentu (PDF) koji su objavili istraživači.


Vesti online / Sport / Fudbal / Italijani oduševljeni, Prandeli ponosan!\nItalijani oduševljeni, Prandeli ponosan!\nSelektor Italije Ćezare Prandeli rekao je da su njegovi fudbaleri odigrali izuzetnu utakmicu u pobedi nad Nemačkom sa 2:1 i plasmanu u finale Evropskog prvenstva u Poljskoj i Ukrajini.\n"U poslednjih 15 minuta smo upropastili dve fenomenalne šanse da povedemo sa 3:0 i onda smo bili prinuđeni da se branimo, ali sve u svemu, odigrali smo izuzetnu utakmicu i ponosan sam na moje igrače. Uradili smo ono što smo želeli i napravili Nemačkoj mnogo problema", rekao je Prandeli posle pobede od 2:1 u Varšavi.\n"Posebno bih istakao igru kroz sredinu Rikarda Montoliva i igru jedan na jedan Antonija Kasana. Što se Marija Balotelija tiče, njegova karijera je tek počela", dodao je Prandeli.\nSelektor "azura" je kazao da je Španija favorit u finalu, ali da se i njegova ekipa nešto pita.\n"Španija je favorit u finalu što se tiče iskustva i doslednosti u igri, ali se i mi nešto pitamo. Najvažnije je slediti primer kako se borimo za svoj dres i svi treba da pokažu poštovanje kada govore o Italiji", istakao je Prandeli.\nVezni fudbaler Italije Klaudio Markizio kazao je da je njegova ekipa imala velike prilike da ubedljivije pobedi, ali da mu je drago što nisu kažnjeni za promašaje.\n"Prezadovoljan sam, ali očekujem da ću biti još zadovoljniji u sledećoj utakmici. Opstali smo u drugom poluvremenu, iako smo imali velike prilike da postignemo i treći gol. Ono što je najbitnije je pobeda. U finalu protiv Španije moramo da damo sve od sebe, izvučemo poslednji atom snage", kaže Markizio.\nFUDBAL Prandeli: Kjelini nije bio nasilan!\nFUDBAL Gejevi u reprezentaciji Italije putuju na Mundijal\nFUDBAL Baloteli propušta meč sa Danskom\nFUDBAL Italija 18 godina ne zna za poraz od Nemačke!


Beli američki muzičar Maklemor istražuje rasizam i hip hop u novoj numeri „White Privilege II“, i repuje o poziciji bele osobe u društvu u kojem se crnci bore protiv nepravde, navodeći imena drugih izvodjača kao što su Elvis Prisli, Majli Sajrus i Igi Azalije zbog njihovog opredeljenja za crnačku kulturu.\nPesma traje skoro devet minuta i počinje reperovom podrškom pokretu „Black Lives Matters“.\n„Želim da zauzmem stav jer nismo slobodni, pa sam razmislio o tome, mi nismo mi“, repuje Gremijem nagradjen muzičar, koji je pesmu objavio s muzičkim partnerom i producentom Rajanom Luisom.\nUrednica rubrike zabava u časopisu Esens (Essence) izjavila je da „ceni njegovu iskrenost i njegove poglede na rasizam“.\n„Ne mislim da postoji jednostavan odgovor i mislim da je zaista vrlo jasno rekao u pesmi“, kazala je ona, citirajući reči muzičara koji je u pesmi naveo da „zna da je prisvojio kulturu crnaca, ali da pokušava da to uradi što autentičnije“.


OVO (NE)DELO: Policija traži stavku “priprema ubistva” – RTV SUNCE Arandjelovac\nHome » Srbija » OVO (NE)DELO: Policija traži stavku “priprema ubistva”\nOVO (NE)DELO: Policija traži stavku “priprema ubistva”\nMUP predlaže uvođenje novog krivičnog dela u Krivični zakonik – pripremanje krivičnog dela teško ubistvo, kako počinioci ne bi prolazili sa blagim kaznama za druga dela.\nDirektor policije Vladimir Rebić izjavio je danas da je cilj preventivno delovanje i sprečavanje dešavanja ovakvih ubistava na ulicama Srbije.\n“Želimo da na ovaj način prevaziđemo nedostatke sa kojima se susrećemo u praksi. U ovom trenutku shodno važećoj regulativi, kada imamo određene dokaze da neko priprema ubistvo, za to ga ne možemo procesuirati, već eventualno za neko blaže krivično delo, kao što je nedozvoljeno držanje oružja“ rekao je Rebić, obrazlažući predlog koji MUP priprema.\n“Policija, nadležna tužilaštva i sudije će hapsiti i određivati pritvor, kao i uvek, samo u slučajevima kada za to postoje konkretni dokazi. U Srbiji je od 2013. godine na snazi tužilačka istraga koja podrazumeva da policijski službenici rade isključivo po nalogu tužioca, prikupljaju dokaze, tužilac procenjuje te dokaze i na kraju sudija za prethodni postupak donosi odluku o pritvoru, ukoliko smatra da je prikupljeno dovoljno dokaza”, podsetio je Rebić.\nOn je potcrtao da će, kao što je to ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović i najavio, predstavnici MUP-a sa pomenutim predlogom izaći pred interresornu radnu grupu koja se bavi izradom predloga izmena i dopuna Krivičnog zakonika.\n“Ona se sastoji od predstavnika Ministarstva pravde, koji su nosioci izrade predloga, zatim Ministarstva unutrašnjih poslova, Ministarstva zdravlja, Udruženja tužilaca i sudija, predstavnika advokatske komore, profesora Pravnog fakulteta u Beogradu i nevladinih organizacija. Sasvim sam siguran da ćemo svi zajedno temeljno razmotriti ovaj predlog i da će on, ukoliko procenimo da je to adekvatno, naći mesto u predlogu izmena Krivičnog zakonika, sa kojima će se potom izaći pred Narodnu skupštinu”, rekao je Rebić.\nIako u MUP-u odbacuju mogučnost zloupotrebe pritvaranja (u slučaju za pripreme ubistva), advokati i pravni eksperti upozoravaju da je Srbija i pred Evropski sudom za ljudska prava u Strazburu prepoznata po praksi olakog pritvaranja i zloupotrebe ovog pravnog instituta.\nKao posledica toga su i visoki iznosi naknada koje poreski obveznici preko budžeta plaćaju kao odštetu zbog nelegalnog zatvaranja.\nPrevious: “Popravka za Poglavlje 23 gora od postojećeg”\nNext: “Svi koji vole fudbal znaju ko je došao u Zvezdu”


Vreme 920 - Kavkaska kriza: Ratni miris nafte -->\nNEMILOSRDNO RAZARANJE: Glavni grad Južne Osetije, Chinvali\nNakon okončanja ratnih dejstava u Gruziji, uz posredovanje Evropske unije, pokrenute su i dve inicijative: s jedne strane sprovođenje mirovnog sporazuma i s druge odlučnija integracija bivših sovjetskih republika u NATO.\nSituacija je i dalje krajnje napeta, posebno između Sjedinjenih Američkih Država i Rusije koji, retorikom iz hladnog rata, optužuju jedna drugu da su odgovorne za podsticanje ratnih razaranja i stradanja u Južnoj Osetiji i Gruziji.\nMIROVNI PREGOVORI: Evropska unija prva je pokrenula pitanje mirovnih pregovora odmah nakon izbijanja ratnih sukoba između armija Rusije i Gruzije. Predsednik Francuske Nikola Sarkozi, čija zemlja predsedava EU, početkom prošle nedelje otputovao je u Moskvu zatim u Tbilisi, tražeći od obe strane prekid sukoba. Prošle nedelje u utorak predsednik Medvedev doneo je odluku o završetku vojno-mirovne operacije u Gruziji.\nSarkozi je posredovao da predsednici Dmitrij Medvedev i Mihail Sakašvili potpišu mirovni sporazum u šest tačaka. Plan podrazumeva: "odsustvo primene sile, zaustavljanje ratnih dejstava, omogućavanje pružanja humanitarne pomoći nastradalima, povratak gruzijske i ruske vojske na položaje koje su zauzimale do početka konflikta i omogućavanje međunarodnih pregovora o bezbednosti u Južnoj Osetiji i Abhaziji".\nIz mirovnog sporazuma izbačena je tačka koja se odnosi na status nepriznatih republika i teritorijalnu celovitost Gruzije, jer sukobljene strane o tome imaju dijametralno različite stavove. SAD su predlagale isključivanje Rusije iz mirovnih operacija u Gruziji, a zvaničnici u Moskvi su kazali da neće imati obzira prema suverenitetu Gruzije, te da su spremni da podrže nezavisnost nepriznatih republika.\nUslovno rečeno, mirovni sporazum u šest tačaka početkom nedelje polako je počeo da se realizuje kada je ruski predsednik Dmitrij Medvedev u ponedeljak naredio povlačenje ruskih snaga bezbednosti sa teritorije Gruzije.\nMeđutim, treba imati u vidu prethodno iskustvo mirovnog procesa u Južnoj Osetiji, u periodu od 1992. do 2005. godine, koji je tekao sporo, bio dopunjavan raznim dokumentima i sporazumima, kršen i obnavljan. Moskva je i pre potpisa mirovnog sporazuma u šest tačaka više puta zastupala stav da neće početi povlačenje svojih snaga, dok Gruzija ne potpiše sporazum o zabrani upotrebe sile protiv Abhazije i Južne Osetije.\nIpak, treba imati u vidu da je mirovni sporazum samo dokument o prekidu ratnih dejstava, ali ne i sporazum kojim bi se trajnije rešio problem "zamrznutih konflikata", Abhazije i Južne Osetije, u Gruziji. Nakon uspostavljanja mira slede pregovori koji će se baviti trajnim uspostavljanjem mira u Gruziji. Za sada nije poznato kako će ti pregovori izgledati niti u kom će se pravcu kretati, ali se očekuje da će se u njih aktivnije uključiti Ujedinjene nacije, Evropska unija i OEBS.\nNATO: Na početku ratnih dejstava u Južnoj Osetiji, mnogi analitičari smatrali su da će Tbilisi izazivanjem konflikta sa Rusijom otežati ulazak Gruzije u NATO. Dok je prvih nedelju dana, paralelno sa ratnim dejstvima, besnela retorika između Vašingtona i Moskve, vodeće države Evropske unije govorile su samo o primirju i disproporiconalnoj prirodi konflikta. Zemlje Evropske unije obično koriste suzdržan ton kada je reč o "agresivnijim potezima" Ruske Federacije, kao što je to bilo u slučaju zavrtanja gasovoda i naftovoda prema EU od stane Moskve prošlih godina.\nJEDINI IZVAN RUSKE KONTROLE: Naftovodi Baku-Tbilisi-Džejhan i Baku-Supsa\nMeđutim, za vreme prošlonedeljne posete Gruziji nemačka kancelarka Angela Merkel po prvi put je odlučno i beskompromisno podržala Tbilisi u planovima integracije u NATO. Merkelova je doputovala u Gruziju radi podrške predsedniku Mihailu Sakašviliju, tražeći od Rusije da povuče snage bezbednosti koje su ušle na teritoriju Gruzije. Nemačka kancelarka je rekla da Evropa mora više uraditi da u svoje strukture integriše susedne države. "Ako Gruzija želi da postane članica NATO-a, ona će to i biti. Već sada ima mnogo razloga za stvaranje nove evropske politike prema susedstvu, koja se odnosi pre svega na Gruziju, Jermeniju, Azerbejdžan, Moldaviju, Ukrajinu i Kazahstan", rekla je u Tbilisiju Merkelova. Nemačka kancelarka naglasila je da mirovni pregovori moraju proizlaziti iz očuvanja teritorijalne celovitosti Gruzije.\nRatna dejstva u Gruziji izazvala su zabrinutost i u bivšim komunističkim republikama, posebno u Poljskoj i Ukrajini, i podstakla njihovu integraciju u zapadne strukture bezbednosti – američki protivraketni štit i NATO. Prošlog četvrtka Poljska je sa Sjedinjenim Američkim Državama potpisala sporazum o razmeštanju elemenata protivraketnog štita, koji podrazumeva deset raketa tipa "patriot" i dodatno razmeštanje garnizona američke vojske. Moskva je još ranije izrazila protivljenje zbog američkog protivraketnog štita u Češkoj i Poljskoj, smatrajući da je taj sistem usmeren pre svega protiv Rusije, a ne protiv Irana, kako njegovo postojanje opravdavaju u Vašingtonu, te je pretila da će "okrenuti svoje rakete prema Evropi".\nKriza na Kavkazu imala je veliki uticaj i na Ukrajinu. U Kijevu je na vlasti "narandžasta koalicija" predvođena predsednikom Viktorom Juščenkom i premijerkom Julijom Timošenko, koji su na vlast došli na prozapadnom talasu "šarenih revolucija", kada je u Gruziji na vlast došao i Sakašvili. Kijev i Tbilisi jednako teže učlanjenju u NATO. Za vreme ratnih dejstava u Gruziji predsednik Juščenko potpisao je ukaz kojim se kontroliše ruska vojna mornarica u Sevastopolju, s ciljem da se spreči agresija iz Ukrajine na treće države. Ukrajinsko ministarstvo spoljnih poslova izjavilo je da je spremno sarađivati sa državama Evropske unije, ustupajući im svoj sistem protivraketne odbrane.\nZAOKRET: Angela Merkel i Mihail Sakašvili\nPREOKRET: Neočekivani preokret u stavu nemačke kancelarke Angele Merkel, samo četiri meseci nakon samita NATO-a u Bukureštu, na kom su Nemačka i Francuska bile veoma suzdržane oko odobravanja Akcionog plana učlanjenja u NATO, govori o aktivnijem uključivanju vodećih država Evropske unije ne samo u postizanje primirja i saniranje štete u konfliktima, kao što je to bilo u slučaju bivše Jugoslavije, već i u kreiranje evropske spoljnje politike i bezbednosti. Većina zemalja EU i potencijalnih budućih članica, tiše ili glasnije, protivi se ruskoj intervenciji u Gruziji, smatrajući je upozorenjem za vlastitu bezbednost.\nRusija se otvoreno protivi proširenju NATO-a na Istok, smatrajući da alijansa direktno ugrožava njenu bezbednost. NATO je podeljen i nakon sukoba u Gruziji: Amerika i Velika Britanija, zajedno sa "mladom Evropom", jesu za veći pritisak na Rusiju, dok su Francuska i Nemačka za intenzivan dijalog sa Moskvom. Alijansa zato ima konsenzus o podršci teritorijalnoj celovitosti Gruzije i njenom ulasku u NATO.\nEvropska unija i Rusija već duže vreme imaju složene odnose, u kojima su države EU često u inferiornom položaju zbog zavisnosti od ruskih energenata, posebno prirodnog gasa. Između Evropske unije i Rusije više godina nije usaglašeno nekoliko važnih sporazuma kao što je onaj o Strateškoj saradnji, ili Energetska povelja i Sporazum o bezbednosti. Evropska politika prema Rusiji je još uvek nejedinstvena, a takozvana energetska bezbednost prepuštena je svakoj zemlji da je pojedinačno rešava putem bilateralnih ugovora. Sukobi u Gruziji ugrozili su rad dva za Zapad važna naftovoda, Baku–Tbilisi–Džejhan i Baku–Supsa, i gasovoda Baku–Erzurum.\nRusija kontroliše većinu izvora kaspijskih rezervi sirove nafte, osim naftovoda Baku–Džejhan, i gotovo u potpunosti izvorišta gasa u Centralnoj Aziji. Predsednici Rusije, Kazahstana i Turkmenistana u maju 2007. postigli su dogovor o izgradnji takozvanog Prikaspijskog gasovoda kojim će se prirodni gas iz kaspijskog regiona i Centralne Azije transportovati isključivo preko teritorije Rusije. U planu je da gasovod iz Uzbekistana, Turkmenistana i Kazahstana prolazi severnim delom obale Kaspijskog mora i priključi se na rusku mrežu gasovoda, čime je faktički Moskva u regionu ostvarila poziciju monopoliste na isporuke prirodnog gasa. Dogovorom Rusije, Kazahstana i Turkmenistana propali su ozbiljni planovi Evropske unije da u što skorijem roku izgradi takozvani Transkaspijski gasovod i spoji ga sa gasovodom Nabuko. Planovi za izgradnju ruskog naftovoda Južni tok takođe su potisnuli izgradnju evropskog gasovoda Nabuko. Nemačka iz Rusije uvozi oko 45 odsto gasa, a Francuska i Italija oko 26 odsto. Računa se da će, ukoliko se ne nađe alternativa snabdevanja, za dve decenije zemlje Evropske unije uvoziti iz Rusije čak i do 80 odsto gasa.\nKina je takođe zainteresovana za veću dostupnost kaspijskoj nafti i centralnoazijskom gasu. U regionu jedino Iran ima pristup energentima iz kaspijsko-centralnoazijskih izvorišta, ali Evropska unija izbegava da sarađuje sa Teherenom zbog nuklearnog programa i tvrdih političkih antizapadnih stavova.\nPretpostavlja se da ratna dejstva u Gruziji, kroz čiju teritoriju prolaze važni zapadni naftovodi i gasovodi, mogu postati prekretnica u evropskoj spoljnoj politici, posebno kada je reč o "energetskoj bezbednosti" koja se sve više nameće kao jedan od prioriteta NATO-a. To znači da bi, ukoliko Rusija bude i dalje vodila agresivnu energetsku politiku prema EU, "stara Evropa" mogla da krene sa potiskivanjem ruske politike prema Aziji, a azijatske države da približi strukturama NATO-a i Evropskoj uniji.\nNATO o Gruziji\nNa zahtev Sjedinjenih Američkih Država, u utorak je u Briselu održan sastanak ministara spoljnih poslova članica NATO-a. Ministri su zaključili da se sa Rusijom ne može sarađivati dok se njena vojska, i nakon potpisanog mirovnog sporazuma, nalazi na teritoriji Gruzije. Generalni sekretar NATO-a Jap de Hop Shefer rekao je da se neće otkazivati nijedan program saradnje Rusija–NATO, ali da je to moguće ukoliko se ne promeni odnos Rusije prema konfliktu u Gruziji. Generalni sekretar je rekao da će jedino Savet Rusija–NATO obustaviti svoju delatnost dok se sa teritorije Gruzije ne povuče ruska vojska. Prethodno je ministar spoljnih poslova Rusije Sergej Lavrov izjavio da će se "ruska armija povlačiti onoliko vremena koliko joj je za to bude potrebno", a Ministarstvo odbrane Ruske Federacije saopštilo je da će se vojska intenzivnije povlačiti posle 22. avgusta, koliko je potrebno da se obezbedi porušena infrastruktura za ruske mirotvorce na granici sa Južnom Osetijom.\nPrema rečima državnog sekretara SAD Kondolize Rajs, koja je boravila na sastanku u Briselu, Rusija je namerno izvršila upad u Gruziju s ciljem da spreči njenu integraciju u NATO. "Spremni smo da odlučno odgovorimo Rusiji da nema pravo da određuje ko ne sme da se integriše u transatlantske strukture, kao što je to u slučaju Gruzije i Ukrajine", rekla je Kondoliza Rajs.\nU utorak u gruzijskom rejonu grada Gorija obavljena je razmena zarobljenika između ruske i gruzijske vojske. Razmena je trebalo da bude obavljena još u ponedeljak, ali zbog nesporazuma o broju i statusu zarobljenika bila je odložena. Uz posredovanje ambasadora Francuske i Crvenog krsta, ruska strana je predala 15 gruzijskih vojnika, uhvaćenih za vreme ratnih dejstava u Južnoj Osetiji. Ministarstvo unutrašnjih poslova Gruzije saopštilo je da je ruskoj strani predato pet ruskih zarobljenika, među njima su dva pilota koja su oborile gruzijske snage bezbednosti. Gruzijska strana tvrdi da im je među vojnicima ruska strana predala i dva civila. Iz ruskog Ministarstva spoljnih poslova saopšteno je da je potpisan i rusko-gruzijski protokol o obavezi traženja i razmeni zarobljenika. Kako saopštavaju mediji, to je prvi potpisan dokument humanitarnog karaktera između zaraćenih strana u procesu primene mirovnog sporazuma.


NE MOŽEMO NA ODMOR DOK NE BUDE DIJALOGA: Posle sastanka Saveta EU najavljeno da će Beograd i Priština obaviti razgovor pre kraja juna | Novosti.RS\nPred ministrima i Boreljov non-pejper / Foto AP\nTo je u ponedeljak najavio šef diplomatije EU Đozep Borelj, obraćajući se posle sastanka Saveta EU i debate o Zapadnom Balkanu. On je najavio da će sledeće nedelje organizovati tradicionalnu večeru za lidere Zapadnog Balkana u Briselu, na kojem će se razmotriti cela politička situacija.\nOn je tokom debate o Zapadnom Balkanu pozvao ministre zemalja članica Unije da predstave konkretne predloge za jačanja EU angažmana u regionu:\n- Nećemo čekati još dve godine niti dva meseca, pre nego što stavimo Zapadni Balkan ponovo na EU agendu. Taj region je od ključne geostrateške uloge za EU. Naša posvećenost Zapadnom Balkanu mora da bude vidljiva i to se ne sme dovoditi u pitanje.\nŠefovi diplomatija EU sastali su se na inicijativu devet zemalja članica koje su zahtevale da se regionu posveti veća pažnja u procesu integracija, između ostalog i zato da druge sile ne bi imale veći uticaj. Pred njima se našao non-pejper, odnosno nezvanični radni dokument, čiji je autor Borelj, a u kojem se navodi da ni Beograd ni Priština nemaju vremena za gubljenje.\n- Imajući u vidu da obe vlade, u Srbiji i na Kosovu, sada imaju rukovodstva sa čvrstim političkim mandatima od strane svojih biračkih tela, trebalo bi da iskoriste priliku za postizanje sveobuhvatnog sporazuma o normalizaciji - piše u dokumentu u koji su "Novosti" imale uvid.\nOd Srbije se očekuje da ubrza dinamiku reformi, posebno u oblasti vladavine prava i upravljanja, kao i da konsoliduje svoju geopolitičku orijentaciju, u šta treba da se više politički investira. U Boreljevom dokumentu je ocenjeno i da je jačanje dobrosusedskih odnosa u regionu od najveće važnosti:\n- Hitno su potrebni dalji i odlučni napori na pronalaženju i sprovođenju konačnih, inkluzivnih i obavezujućih rešenja za bilateralne sporove.\nIstiče se i da je potrebno ubrzati procese evropskih integracija Srbije i Crne Gore. Što se tiče usaglašavanja sa spoljnom i bezbednosnom politikom EU, navodi se da su neke zemlje usaglašene sto odsto, dok druge "stagniraju između 55 i 70 odsto". Kao glavni izazov navedena je sposobnost Zapadnog Balkana da ispuni političke i ekonomske standarde i obaveze koji proističu iz članstva.\nIstovremeno, ukazano je i na nezadovoljstvo građana regiona sporošću evrointegracija.\n- Moramo da priznamo da, uprkos nepokolebljivoj posvećenosti evropskim integracijama, i pored dosada neviđenog nivoa finansijske i ekonomske podrške EU, uključujući i u borbi sa pandemijom, ljudi u regionu doživljavaju duboko razočaranje u procesu proširenja - istakao je evropski šef diplomatije.\nIpak, dodao je da je, i pored preovlađujuće negativne percepcije, javno mnenje širom regiona i dalje u velikoj meri naklonjeno pristupanju EU.\nKonačno, navodi se, između ostalog, i namera nove američke administracije da radi na ojačanom zajedničkom delovanju EU i SAD na Zapadnom Balkanu, "uz konsolidaciju uloge NATO u regionu."\nUoči sastanka, Borelj je saopštio da retorika koja dovodi u pitanje integritet BiH mora da prestane, navodeći da je priča o secesiji, novim granicama, daljoj etničkoj podeli ili ratu, opasna i neprihvatljiva.\nGovoreći o procesu proširenja EU, šef mađarske diplomatije Peter Sijarto poručio je u ponedeljak iz Brisela da je "apsolutno neprihvatljvo" to što Srbiji u poslednje dve godine nije otvoreno nijedno pristupno poglavlje u pregovorima o članstvu sa EU, kao i da zvanična Budimpešta ne misli da dijalog sa Prištinom treba da bude politički preduslov za napredak Srbije na putu ka EU:\n- Ako stavite takav politički preduslov, koji ne zavisi samo od jedne strane, to može da stvori vrlo nefer situaciju.\nOn je naveo i da je situacija u pogledu angažamana EU u regionu "za žaljenje":\n- Želimo da vidimo napredak, ali neke zemlje članice daju podršku samo na rečima, a kada dođe do dela, ona nisu tako ohrabrujuća. Nova metodologija može da ubrza pristupne procedure sa kandidatima samo ako zemlje članice ne prave političke prepreke.\nSIJARTO: ISTINA O VAKCINAMA\nČINJENICA da je u Srbiji kampanja vakcinacije uspešno pokrenuta uz korišćenje "Sputnjika V" i "Sinofarma", pomogla je mađarskom narodu da shvati da su, uprkos lažnim vestima, ove vakcine bezbedne i efikasne. Dokazano je da su srpsko i mađarsko rukovodstvo bili u pravu kada smo vakcine gledali ne kao ideološko i geopolitičko pitanje, već pitanje koje spasava živote ljudi - naglasio je Sijarto.\nEU Kosovo Kosovo i Metohija dijalog Beograda i Prištine Srbija Evropska unija Beograd i Priština Đozep Borelj nastavak dijaloga\nМа да. Битно је да се прича да је био састанак а то што је то јалово, није ни битно.\nImperija u rasulu počela da bulazni, jednostavo neobraćati pažnju na ta buncanja\n12:30 USVOJILU SU REZOLUCIJU O SREBRENICI, GDE JE JASENOVAC, JADVNO, VELIKA?! Mitropolit Joanikije udario "packe" poslanicima Skupštine Crne Gore


Pankov prvo pojačanje za novu sezonu – CZBG portal\nPankov prvo pojačanje za novu sezonu\nsubota 01.06.2019\tNema komentara na Pankov prvo pojačanje za novu sezonu\nDoskorašnji štoper Radničkog iz Niša prvo je pojačanje Crvene zvezde pred novu sezonu. Dvadesettrogodišnji defanzivac, ponikao je u Vojvodini, odakle se otisnuo u inostranstvo, odnosno Rusiju gde je branio boje Urala. Po povratku u Srbiju Pankov je nosio dres vicešampiona Srbije, a parafom na ugovor u Ljutice Bogdana, u društvu predsednika Crvene zvezde Svetozara Mijailovića i sportskog direktora Mitra Mrkele, ostvario je dečački san.\n– Ispunila mi se želja da postanem fudbaler Crvene zvezde. Znam kakvu sam odgovornost preuzeo oblačenjem crveno-belog dresa i nadam se da ću u redovima srpskog šapiona dati doprinos u stvaranju novih uspeha kluba – rekao je Pankov.\n– Pre dolaska sam razgovarao sa Babićem i Gajićem, ali i Mirkom Ivanićem koji mi je bio kapiten u Vojvodini. Sa nestrpljenjem iščekujem da ponovo zaigramo zajedno, ali i da osetim dobro poznatu podršku zvezdaša. Voleo bih da nas bodre u što većem broju, a mi ćemo dati sve od sebe da u kvalifikacijama za Ligu šampiona ponovimo prošlogodišnji uspeh – izjavio je Pankov.


Superliga počinje – Kisić Tepavčević govorila o publici\nNaslovna Info Korona virus Superliga počinje – Kisić Tepavčević govorila o publici\nFudbalska Superliga Srbije počinje u petak, a start nove sezone će proteći bez prisustva publike.\nMeru su doneli nadležni organi, u sklopu mera za sprečavanje širenja koronavirusa.\nTakav slučaj nije bio po nastavku prethodne, prekinute sezone, pa su na pojedinim mečevima bile prisutne i desetine hiljada ljudi.\nZamenica direktora Instituta “Batut” i članica Kriznog štaba Darija Kisić Tepavčević je za RTS govorila o merama koje su sada uvedene.\n“Mere koje se donose u ovom momentu su zasnovane na epidemiološkoj situaciji u tom momentu. Sada imamo intenzivnije prenošenje virusa”, navela je Kisić Tepavčević.\nOna je dodala i da “sportske aktivnosti treba da se nastave”.\n“U takvim okolnostima odlučeno je da se one dešavaju bez prisustva publike. Ta mera je doneta na poslednjem zasedanju Kriznog štaba”, istakla je Kisić Tepavčević.\nNova fudbalska sezona u Srbiji počinje od 19.00, utakmicama između Spartaka i Zlatibora, odnosno TSC i Vojvodine.\nSat kasnije na teren će izaći fudbaleri Mladosti i Javora.\nIZVORNova (Autor: Spasoje Velinović)\nPrethodni tekstMuzejski kompleks Kulpin (FOTO)\nSledeći tekstTendencija laganog pada broja zaraženih\nSpreman punkt za vakcinaciju građana opštine Bačka Palanka 19/01/2021\nIsključenje struje za utorak (19.01.) 19/01/2021\nPotrebni radnici u proizvodnji paleta 19/01/2021\nBasta: Nastavljamo da ulažemo u sportsku infrastrukturu u opštini Bačka Palanka...


Železnica transportni sistem budućnosti\nBeograd je sutra domaćin "Samita železnica zapadnog Balkana". Budući da je 2021. proglašena "Evropskom godinom Železnice" glavna tema je ubrzani razvoj "održivog zelenog železničkog saobraćaja" i težnja da brze pruge povežu zemlje regiona.\n- Nas i dalje opterećuje dugo čekanje na granicama, promena lokomotiva i osoblja, i mi to moramo zajedničkim aktivnostima da prevaziđemo, kako sa zemljama EU tako i sa našim partnerima u regionu, navodi Momirović.\n- Jedino železnica može da obezbedi održivu mobilnost, klimatsku neutralnost, energetsku efikasnost i bezbednost. I zato mi želimo da našu železnicu učinimo efikasnijom i produktivnijom i zato želimo da se povežemo, integrišemo sa zemljama u regionu i sa našim partnerima iz Evropske unije, navodi Momirović.\nIstiče da mi ove godine završavamo, kako kaže, najrevolucionarniji projekat u istoriji srpske železnice - brzu prugu Beograd-Budimpešta kao i da se nastavlja razvoj projekta te infrastrukture do Niša.\n- Mi trenutno gradimo najbržu i najmoderniju prugu u istočnoj Evropi. Dva najveća grada u Srbiji - Beograd i Novi Sad povezujemo brzom prugom, to završavamo do kraja ove godine, u februaru puštamo u komercijalnu upotrebu. Dva najveća grada u Srbiji će biti povezana najboljom prugom u istočnoj Evropi. Već smo krenuli sa radovima od Novog Sada do Subotice, naš cilj je da spojimo Beograd i Budimpeštu modernom i brzom prugom kojom će ići najbolji vozovi koji trenutno postoje na tržištu, zaključio je Momirović.


Farma, uprkos ledenoj klimi, obara rekorde u proizvodnji mleka - POLJOPRIVREDNIK specijalizovani list za selo\nFarma, uprkos ledenoj klimi, obara rekorde u proizvodnji mleka\nDatum kreiranja ponedeljak, 20 april 2020 22:31\n* Jedna od najvažnijih odluka je da farma isključivo koristi "seksirano seme", odnosno seme sa opedeljenim polom\nOblast pod stepama u sverozapadnom Kazahstanu poznata je po vrlo surovim i dugim zimama. Možda je baš zbog toga farma mlečnih krava, koja se nalazi na auto-putu koji povezuje grad Aktobe sa Orenburgom u Rusiji, i dobila ime "Ice" – led!\nRazvoj ove farme počeo je pre osam godina, kada je na čelo tima došao veterinar Armen, koji je svoje znanje sticao u Uzbekistanu, Izraelu, SAD i Rusiji. Tada je farma od 1.000 muznih krava proizvodila jedva nešto više od 4.000 kilograma mleka po grlu, u standardnoj laktaciji. Prošle godine srednja mlečnost je dostigala 10.600 kilograma mleka sa 3,8 odsto mlečne masti, i 3,3 odsto proteina. Farma se posebno ponosi činjenicom da se u stadu nalazi čak sedam grla koja su do sada proizvela više od 100.000 kilograma i, "uprkos godinama", odrađuju još jednu laktaciju! Posebno mesto između ovih sedam grla zauzima krava koja samo jednom nije ostala steona nakon prvog osemenjavanja, pa je moralo da usledi i drugo.\nKako se zapravo desio ovaj preporod, i to u oblasti koja ima samo 150 milimetara padavina godišnje? Osim oskudnih padavina, kvalitet zemlje koja sadrži samo 0,02 odsto humusa bio je drugi veliki problem. U to vreme, farma koja ima 8.000 hektara obradivih površina morala je da nabavlja kabastu stočnu hranu na lokalnom tržištu, ili čak i iz Rusije. Do danas se prepričava događaj kada su uzorci zemljišta poslati na analizu u Austriju, a stigao je odgovor da oni sa "građevinskim peskom nemaju ništa", te mole da im se pošalju uzorci sa polja koje farma koristi!\nNajvažnije je odrediti prioritete i poštovati ih\nOdmah po svom dolasku na farmu, dr Armen, opštepoznat samo po imenu, postavio je nekoliko ciljeva: obezbeđivanje uslova za proizvodnju kvalitetne stočne hrane, podizanje genetskog potencijala stada, organizovanje pouzdanog praćenja, sakupljanje i analiza proizvodnih podataka, eliminisanje svih nedostataka koji se odnose na način držanja životinja i permanentan rad na podizanju nivoa znanja zaposlenih.\nI tako, malo-pomalo usledio je preporod, koji je zasnovan na precizno odabranim prioritetima, efikasnim investicijama i merljivim rezultatima.\nU cilju proizvodnje kvalitetne stočne hrane, investirano je u sisteme za zalivanje, te tako danas, sa 1.760 hektara koji su pod zalivnim sistemom, farma uspeva da obezbedi svu potrebnu kabastu hranu, a dobar deo (seno lucerke) proda se na tržištu. Navodnjavanjem je rešeno nekoliko problema, ne samo u pogledu količine već i kvaliteta hrane. Tako, na primer, sadržaj proteina u senu lucerke varira od 17 do 21 odsto, u zavisnosti od otkosa, kojih u sezoni ima četiri. Tako nešto nije bilo moguće pre samo par godina. Uporedo s razvijanjem sistema za navodnjavanje, farma je prešla na sistem "minimalne obrade" polja, poznatiji kao "zero tillage" ili "no-till farming", uz naglašenu ulogu stajnjaka, kao organskog supstrata, koji je neophodan za poboljšanje strukture i sastava obradivih zemljišta.\nOno što farmu čini jedinstvenom, možda i u svetu, jeste odluka koja je donesena pre četiri godine, od kada se isključivo koristi seksirano seme, odnosno seme sa opredeljenim polom, za osemenjavanja svih ženskih grla na farmi, bez obzira na uzrast ili broj laktacija. Zahvaljujući ovoj mudroj odluci, zasnovanoj na vrlo jednostavnoj i potvrđenoj matematici, farma proizvodi vrhunski priplodni materijal za sebe, ali i za tržišta Kazahstana i Rusije. Rezultati koji se postižu u osemenjavanju izraženi u broju doza semena (po potvrđenoj steonosti) za poslednje četiri godine od 1,8 govore dovoljno sami za sebe.\nTokom tog vremena, na farmi se otelilo 88 odsto ženske i 12 odsto muške teladi. Iako se radi o holštajn rasi, muška telad odlaze u tov, i sa 14 meseci uzrasta se isporučuju tržištu. Prošle godine prvi put je korišćeno, doduše u manjem obimu, seme belgijskog plavog govečeta, a od ove godine će se pridružiti i rasa britanskog plavog. Rezultati ukrštanja su u skladu sa iskustvima iz sveta, gde se primenjuje ovakva praksa. U Evropskoj uniji je sa britanskim plavim govečetom poslednjih godina napravljena ekspanzija u proizvodnji goveđeg mesa, vrlo konkurentnog po kvalitetu, ali i po ceni koštanja, što je od izuzetne važnosti za povećanje profitabilnosti mlečnih farmi. Opredeljenje za seksirano seme praćeno je i pažljivim izborom kvaliteta priplodnjaka, gde je osnovni kriterijum "net merit index - $NM", koji je pokazatelj efikasnosti i ekonomičnosti proizvodnje mleka.\nAnaliza poslovanja po izraelskom, dizajn po holandskom metodu\nZa praćenje, sakupljanje i analizu podataka zadužen je program razvijen u Izraelu, dobro poznat progresivnim gazdinstvima širom sveta. Na nivou farme, program prati rad izmuzišta, protokole osemenjavanja, zatim proizvodne parametre po svakom grlu, brine se o kvalitetu mleka, zdravstvenom stanju životinja, kretanju i identifikaciji svih grla na farmi, zatim daje prognoze koje se odnose na optimalizaciju proizvodnje i slično. Iz mnoštva analiza, posebno se s praktične tačke gledišta izdvaja mogućnost da se gotovo nepogrešivo odredi vreme osemenjavanja, ili otkrije grlo koje može imati problem sa zdravljem mlečne žlezde, čak 20 dana pre kliničke slike tipične za mastitis. Svi oni koji se bave proizvodnjom mleka, veoma dobro znaju šta ova dva parametra (reprodukcija i zdravlje vimena) znače za profitabilnost proizvodnje.\nSama farma je delo holandskih dizajnera. Pravljena je po najvišim standardima koji se odnose na dobrobit životinja, i u skladu sa zahtevima intenzivne proizvodnje. U tom smislu, ventilaciji i osvetljenju je posvećena posebna pažnja, i to se pokazalo kao vrlo isplativo ulaganje.\nNa početku priče o farmi rekli smo da ime koje nosi – "Ice" – u prevodu sa engleskog znači led. Možda pomalo simbolično, ali svojim rezultatima, na postsovjetskoj teritoriji, farma "Ice" je probila led, i pokazala da se svetski rezultati mogu ostvariti na ovim geografskim širinama, i u vrlo "negostoljubivim" uslovima ove tradicionalno veoma otvorene i gostoljubive zemlje.\nSVI RADE SVE, NAGRAĐIVANjE NA OSNOVU USPEHA POSLOVANJA\nOrganizacija posla, kao i profil zaposlenih na farmi su, takođe, nešto što se ne sreće svaki dan. Osim dva diplomirana veterinara, nijedan od zaposlenih, pre nego što je došao na imanje, nije imao iskustva u proizvodnji mleka ili proizvodnji kabaste stočne hrane.\nSvoje znanje sticali su tokom rada, a kasnije su to iskustvo dopunili diplomama iz lokalnih ili škola koje se nalaze (Poljoprivredno-veterinarski fakultet Orenburg) u Ruskoj Federaciji. Poslovna filozofija farme je zasnovana na primeni visokih tehnologija i samoinicijativi zaposlenih. Baš zbog toga svi rade sve pa, iako postoji zvanična sistematizacija radnih mesta, često se uloge menjaju. Ideja je da se odgovornost svih zaposlenih izmeri na osnovu uspeha ostvarenog u proizvodnji mleka. Čak su i plate zaposlenih, kao i njihove premije – izjednačene. Na taj način, timski rad i komunikacija na svim nivoima farme obezbeđuju kvalitet urađenog posla. Da bi farma išla u korak sa vremenom, i bila konkurento sposobna, odlučeno je da se svake godine iz budžeta odvoje sredstva za usavršavanja ne manje od tri stručnjaka. Destinacije na koje odlaze zaposleni (od tri do šest meseci) uglavnom su farme ili naučno-obrazovne ustanove u SAD, Izraelu, Nemačkoj i Rusiji.