Novi Bečej: Crveni krst podelio jednokratnu pomoć\nKategorija: NOVI BEČEJ\tDatum objavljivanja\tAutor Super User\nU utorak 26. jula Crveni krst je podelio jednokratnu pomoć socijalno ugroženim porodicama iz Novog Bečeja, a ovih dana akcija se nastavlja i u ostalim naseljenim mestima opštine.\n„Crveni krst je danas počeo distribuciju paketa hrane, higijene i po 10 kg brašna za porodice koje su najugroženije na teritoriji cele opštine, a to su višečlane porodice sa puno dece, zatim staračka domaćinstva, invalidi i penzioneri sa niskim penzijama. Crveni krst je kao i prethodnih godina dobio 200 paketa, od čega ćemo danas za Novi Bečej podeliti 80 paketa, sutra u Novom Miloševu 50, zatim u Bočaru 30 i u Kumanu 40 paketa. To su količine sa kojima raspolažemo, a u saradnji sa Centrom za socijalni rad i mesnim zajednicama smo usaglasili spiskove po kriterijumima, koje je odredio Crveni krst Srbije“-izjavio je Momir Dimitrijević, sekretar Crvenog krsta Novi Bečej, te dodao: “Imamo još neke nove kriterijume, po kojima korisnici Narodne kuhinje nemaju prava na paket. Na taj način pokušavamo, a delimično i uspevamo da obezbedimo veći broj korisnika-porodica i članova. Po završetku podele paketa, napravićemo izveštaj i poslati Crvenom krstu Srbije“.\nTakođe, Crveni krst Novi Bečej dobija i 10 osnovnih artikala za Narodnu kuhinju, koja radi 6 meseci u toku zimskog perioda, mada se ove godine radilo 2 meseca duže - i u aprilu i maju. Narodna kuhinja počinje sa radom 1.oktobra, a lokalna samouprava finansijski pokriva program kuhinje.\nCrveni krst Novi Bečej inače deli i odeću i obuću, naročito deci, a to se radi konstantno u periodu kada radi Narodna kuhinja, jer su korisnici kojima je to potrebno, svakog dana tamo.


Vučić: Izmišljena afera o umešanosti Stefanovićevog oca u korupciju - Jutarnji GLASnik\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da je „izmišljena“ afera o Branku Stefanoviću, ocu ministra unutrašnjih poslova Nebojše Stefanovića i o „navodnoj korupciji sa fabrikom namenske industrije ’Krušik’ Valjevo i trgovini oružja“.\n„Stefanovićev otac nema veze sa tim. Ne kažu da je bilo nelegalnih radnji već se govori samo o ceni, a to nikakve veze nema sa firmom Nebojše Stefanovića“, rekao je Vučić za TV Prva.\nRadnik fabrike namenske industrije „Krušik“ u Valjevu Aleksandar Obradović, koji se trenutno nalazi u kućnom pritvoru, novinarima je dostavio dokumentaciju, uz sumnje na zloupotrebe pri kupovini oružja koje se dovode u vezu sa ocem ministra policije Nebojše Stefanovića.\nVučić je rekao da Obradović „po zakonu ne može da bude uzbunjivač“ i dodao da „deo opozicije izmišlja afere“.\nOn je kritikovao koalicione pratnere i ljude iz njegove Srpske napredne stranke što ćute na sve kritike koje se iznose. „Kao da ne postoje, ćute kao zaliveni“, rekao je Vučić.\nPoverenik: Ispitati sve Obradovićeve navode\nPoverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti Milan Marinović rekao je Aleksandar Obradović strogo formalno, nije uzbunjivač, ali da bi, s obzirom na sadržinu onoga što je obznanio, to mogao biti, jer informacije koje je izneo predstavljaju „informacije od javnog značaja“.\nMarinović je u intervjuu FoNetu poručio da „fokus ne sme da ostane na sudbini uzbunjivača, već mora da se prebaci i na ono što je on izneo u javnost“.\n„Ne znam detalje slučaja, sem onoga što je objavljeno u medijima, verovatno je imao osnova da veruje da su informacije koje poseduje istinite, što je jedan od uslova da postane uzbunjivač, ali nije poštovao takozvane kanale uzbunjivanja“, kazao je Marinović. Kako je objasnio, zakonom je striktno propisano da se, u slučaju da želite da budete uzbunjivač, morate koristiti ili internim ili eksternim kanalima uzbunjivanja.\n„Nezavisno od toga da li je Obradović formalno uzbunjivač“, ono što je on rekao jesu „informacije od javnog značaja koje su za javnost veoma interesantne i koje treba da zaintrigiraju nadležne organe, tužilaštvo, da ih provere“, poručio je Marinović.\nAleksandar Obradović je 18. septembra 2019. godine uhapšen na svom radnom mestu u fabrici namenske industrije u Valjevu pod sumnjom da je počinio krivično delo odavanje poslovne tajne, jer je novinarima dostavio dokumentaciju iz koje se vidi da je firma GIM koju je zastupao otac ministra policije Nebojše Stefavnovića, Branko Stefanović, po povlašćenim cenama kupovala naoružanje iz “Krušika”.\nIzvor:Slobodna Evropa Foto:Screenshot\nTagged AFERA KRUŠIK, ORUŽJE, STEFANOVIĆEV OTAC, VUČIĆ


Nafta pokreće (i) digitalni svet - NIS\nNafta pokreće (i) digitalni svet\nIntervju Nikolaja Zalevskog, Chief Digital Officer u NIS-u za magazin PC Press\nDigitalizacija je jedan od načina da se optimizuje poslovni proces i održi konkurentnost. S obzirom na to da osnovni proizvod naftne industrije ne može biti digitalni, kako proces digitalizacije teče u NIS-u?\nŽivimo u vreme Četvrte industrijske revolucije i digitalizacija je naša realnost, nije stvar izbora. Naftna industrija je konzervativnija od nekih drugih sektora i zato ubrzane tehnološke promene jesu izazov za nas. Međutim, u NIS-u na ovaj proces pre svega gledamo kao na šansu da unapredimo konkurentnost kompanije i da na nov način komuniciramo sa potrošačima. Proces digitalizacije u NIS-u sprovodimo u svim biznis pravcima i oblastima – od istraživanja i proizvodnje nafte i gasa do upravljanja ljudskim resursima. Od ovog procesa očekujemo pozitivne finansijske efekte, jačanje konkurentnosti na tržištu i stvaranje novih vrednosti za naše akcionare i zaposlene. Ujedno je reč i o izmeni korporativne kulture, načina na koji radimo i primenjujemo nove tehnologije. U srcu svakog procesa su ljudi, tako da su zaposleni NIS-a jedan od fokusa procesa digitalizacije. Ovaj proces je istovremeno i način da privučemo mlade stručnjake sa tržišta rada, da zadržimo zaposlene na interesantnim projektima, ali i da radimo na menjanju kulture unutar kompanije u smislu uvođenja inovacija i sve češće implementacije digitalnih procesa u poslu. Ne sumnjam da ćemo uspeti u svim zacrtanim ciljevima.\nU okviru Naučno tehnološkog centra NIS-a razvijena je digitalna laboratorija za razvoj digitalnih projekata – da li je ovaj centar tržišno orijentisan ili će razvijati projekte samo za NIS?\nNaučno-tehnološki centar (NTC) NIS-a formiran je 2009. godine i u njemu trenutno radi više od 300 zaposlenih. Osnovno zaduženje Centra je naučno-tehnička i inovaciona podrška kompaniji, posebno kada je reč o oblasti istraživanja i proizvodnje nafte i gasa. Ipak, kada govorimo o inovacijama i novim tehnologijama, verujemo da će digitalne tehnologije postati osnova inovacionog razvoja kako same kompanije, tako i NTC-a. U okviru NTC-a osnovali smo digitalnu laboratoriju u kojoj se naši stručnjaci bave naučno-istraživačkim radovima u okviru digitalnih projekata i mogućnostima njihove primene u naftnoj industriji. Svesni smo da za uspešnu digitalizaciju ne možemo samo da budemo kupac inovativnih tehnologija i znanja, već moramo i sami da ih razvijamo. Pre svega, cilj NTC-a i digitalne laboratorije je da zadovolje potrebe NIS-a. Međutim, u planu je da ovi resursi budu korišćeni i za eksterne projekte i eksterne korisnike što je svakako buduća faza njihovog razvoja.\nKakav je odnos NIS-a sa digital i IT zajednicom u Srbiji?\nNajpre želim da istaknem da NIS ima odličnu saradnju sa vodećim domaćim fakultetima. Početkom juna, NIS je potpisao Memorandum o saradnji u oblasti obrazovanja, istraživanja i transfera znanja sa Elektrotehničkim fakultetom Univerziteta u Beogradu. Potpisivanje ovog Memoranduma je nastavak saradnje naše kompanije sa fakultetima od interesa za digitalni segment poslovanja i inovativne tehnologije koje NIS razvija, započete 2019. godine sa Elektronskim fakultetom u Nišu. Do kraja ove godine planira se organizacija radionica, predavanja i vebinara na Elektronskom fakultetu u Nišu i ETF-u u Beogradu, kao i opremanje Co-working zone, kada se za to budu stekli uslovi. Takođe, idemo korak dalje u saradnji sa IT zajednicom. Važan segment u tom pravcu bila je naša podrška Data Science Conference u Beogradu 2019, jednoj od najvažnijih međunarodnih konferencija u ovoj oblasti na Balkanu. Mi kao NIS ne možemo da budemo IT kompanija, ali moramo oko sebe stvarati i negovati taj ekosistem. Količina digitalnih projekata koje sada imamo zahteva mnogo resursa. Ako uspemo da uključimo domaće IT kompanije u te projekte, biće to veliki uspeh ne samo za NIS, već i za Srbiju.\nKako je organizovano upravljanje procesom digitalizacije u NIS-u? Da li se modeli preslikavaju iz matične firme ili se radi o autentičnom i nezavisnom modelu?\n„Gasprom njeft“ je jedan od globalnih lidera u naftnoj industriji kada je reč o digitalizaciji. Zbog toga je za NIS od velikog značaja ekspertiza matične kompanije i mogućnost pristupa novim tehnologijama. Naravno da se tim povodom ostvaruje bliska saradnja i da stručnjaci NIS-a doprinose svojim znanjem u razmeni iskustava sa ruskim kolegama. Ipak, proces digitalizacije NIS-a ima svoje posebnosti, pre svega zbog specifičnih korporativnih potreba. U 2019. godini učinili smo značajne korake u ovom procesu. Formirana je funkcija Chief Digital Officer čiji je primarni zadatak transformacija kompanije uz primenu inovacija i digitalnih tehnologija i samim tim povećanje efikasnosti biznisa. Formirane su organizacione strukture odgovorne za digitalnu transformaciju u biznis-blokovima, a u saradnji sa Funkcijom za IT radi se na pripremi Digitalne vizije NIS-a. Takođe, NIS je formirao svoj digitalni portfolio za potrebe svih biznis blokova i drugih organizacionih delova koji su podrška biznisu. Sasvim konkretno, NIS ima tri osnovna biznis pravca: istraživanje i proizvodnju nafte i gasa, njihovu rafinerijsku preradu i na kraju promet, odnosno prodaju goriva i drugih proizvoda. Za svaki blok definisani su biznis fokusi i digitalni alati koji će nam pomoći da ostvarimo svoje poslovne ciljeve. Takođe, analiziramo koje bi tehnologije za nas bile najkorisnije i najupotrebljivije; Artificial Intelligence, Machine Learning, Big Data, Internet of Things, korišćenje mobilnih uređaja, dronova…Cilj nam je da inovativnim tehnologijama povećamo efikasnost poslovanja i efikasnost u istraživanju i proizvodnji nafte i gasa, zatim da podignemo obučenost naših zaposlenih na viši nivo, ojačamo bezbednost i pouzdanost rada postrojenja, unapredimo komunikaciju sa potrošačima.\nVeliki broj zaposlenih u NIS-u je „preko noći“ upućen na rad od kuće zbog krize izazvane virusom SARS-Kov-2. Kako je tekao taj proces iz vašeg ugla?\nU velikom sistemu kao što je NIS koji čini preko 11. 000 ljudi adaptacija na nove okolnosti zahtevala je brzu i efikasnu reakciju kako bi se obezbedio nesmetan rad na daljinu za zaposlene kojima je priroda posla to dozvoljavala. Na nivou kompanije preduzet je čitav niz mera u cilju očuvanja i zaštite zdravlja zaposlenih, a sama organizacija rada od kuće podrazumevala je i digitalizaciju velikog broja procesa koji su se prethodno realizovali u papirnoj formi, uz unapređenje IT infrastrukture i implementaciju novih alata i tehnologija. U novonastalim okolnostima imali smo dva cilja – da kroz unapređenje digitalnih alata naše biznis procese prilagodimo novoj situaciji, kao i da obezbedimo produktivan rad na daljinu za naše zaposlene uz očuvanje efikasnosti radnog procesa, što smo i postigli.\nOvih dana na pojedinim benzinskim pumpama vidimo „Drive go“ i „Paketomate“ – o čemu se radi?\nPre svega, važno je napomenuti da je NIS, kao lider na domaćem tržištu naftnih derivata, fokusiran na povećanje efikasnosti komunikacije sa potrošačima, kao i na uvođenje inovativnih usluga. Implementacijom projekata kao što su „Drive.Go“ i „Paketomati“ kompanija je napravila značajan iskorak u procesu digitalizacije i unapređenja korisničkog iskustva. Konkretno, mobilna aplikacija „Drive.Go“ potrošačima omogućava brzo, efikasno i bezbedno plaćanje goriva na benzinskoj stanici, bez odlaska na platno mesto. Ovde nije reč samo o inovativnom poduhvatu NIS-a, već se ova aplikacija pokazala kao izuzetno korisna tokom epidemije zbog potrebe održavanja socijalne distance. Istovremeno, NIS je postao prvi maloprodajni lanac u Srbiji koji je obezbedio uslugu „paketomata“, odnosno mogućnost preuzimanja pošiljki u okviru svoje maloprodajne mreže, a koju je kompanija realizovala u saradnji sa kurirskom službom „D Express“. Razvojem novih digitalnih alata u oblasti maloprodaje, kompanija utiče na promene navika potrošača, pružajući im mogućnost da na brži i lakši način dođu do naših proizvoda i usluga.\nŠta možemo očekivati u budućnosti kada je reč o novim digitalnim projektima u proizvodnim procesima i vašim uslugama i servisima?\nKao što sam već istakao, digitalizacija za nas nije samo izazov, već i alat za dostizanje strateških ciljeva. Iz tog razloga NIS ostaje posvećen razvoju digitalnog portfolija projekata pre svega kada je reč o ključnim biznis pravcima poslovanja kompanije. U oblasti istraživanja i proizvodnje naš cilj je unapređenje rada sa svim vrstama geoloških i tehnoloških podataka, kao i korišćenje naprednih analitičkih metoda i digitalnih platformi za upravljanje proizvodnjom nafte i gasa. Cilj je jasan – da na taj način uvećamo mogućnost pronalaska novih rezervi nafte i gasa u Panonskom basenu i unapredimo efikasnost rada sa postojećim ležištima. U Rafineriji nafte Pančevo fokus procesa digitalizacije je na unapređenju efikasnosti upravljanja tehnološkim procesima na osnovu real time podataka i napredne analitike. Osim toga, radimo na kreiranju digitalnih platformi za upravljanje pouzdanošću opreme i na razvoju alata koji će nam pomoći sa prediktivnim otkrivanjem kvarova. Kad je reč o segmentu prometa u maloprodaji i veleprodaji, tu pre svega želimo da unapredimo komunikaciju sa potrošačima, ponudimo usluge koje najbolje prate globalne trendove i omogućimo kupcima da na brži i lakši način dođu do naših proizvoda. Kada posmatramo kompaniju u celini, kao svoj glavni zadatak vidim objedinjavanje svih finansijsko-materijalnih tokova u jedinstveni informacioni sistem u cilju donošenja uravnoteženih rukovodećih rešenja, kao i optimizacije procesa u celokupnom lancu stvaranja vrednosti.\n07.09.2020. 775 pregleda


Ekomonija RASTE, a stanovnici ODLAZE: Zašto ljudi napuštaju ekonomski stabilnu zemlju? | Najnovije vesti - Srbija danas\n05.03.2019. • 11:50 SrbijaDanas/Sputnjik\nEkonomija Azerbejdžana raste skoro tri odsto godišnje. Vlasti tvrde da stanovništvo oseća ekonomski uspeh države, dok stručnjaci navodne suprotno, i kažu da građani Azerbejdžana zbog nestabilnosti emigriraju u druge zemlje, i to uglavnom u Rusiju.\nPrema zvaničnoj statistici, ekonomija Azerbejdžana je u porastu, pa je prema podacima iz januara, BDP zemlje porastao za 2,9 odsto. Generalno, za poslednjih 15 godina ekonomija zemlje je porasla 3,3 puta, saopštio je zamenik predsedavajućeg Odbora za rad i socijalnu politiku, poslanik Rauf Alijev. Prema njegovim rečima, za poslednjih 15 godina, ostali sektori, koji nemaju veze sa naftom, porasli su za 2,8 odsto, industrijska proizvodnja za 2,6 odsto, poljoprivredna proizvodnja za 1,7 odsto, uvoz koji ne uključuje naftu — 4,1 odsto. Devizne rezerve Azerbejdžana povećale su se sa 1,8 milijardi na 46 milijardi dolara.\nPrema rečima Alijeva, stanovništvo Azerbejdžana u potpunosti oseća ekonomski uspeh zemlje.\n- U zemlji je otvoreno dva miliona novih radnih mesta, plate su se povećale sedam puta, a penzije devet. Stopa nezaposlenosti pala je na pet odsto, a stopa siromaštva sa 49 na 5,4 odsto. U proteklih 15 godina obnovljeno je ili nanovo izgrađeno više od 3.200 škola, 640 medicinskih ustanova, u regionima su osnovana 44 olimpijska centra - izjavio je poslanik i dodao da je uspeh zemlje povezan sa uspešnom politikom koju vodi predsednik Azerbejdžana Ilham Alijev.\nU zvaničnim medijima njegovo ime se izgovara gotovo uvek sa uzbuđenjem, nazivaju ga „autoritativnim liderom koji voli svoj narod“. Ilham Alijev je predsednik Azerbejdžana od 2003. godine, a na predsedničkim izborima je pobedio već četiri puta.\n500 MILIONA EVRA ZA PROJEKTE U SRBIJI! Stižu lepe vesti iz Evropske banke za obnovu i razvoj\nMeđutim, opoziciona štampa uspehe zemlje povezuje sa bogatim prirodnim resursima Azerbejdžana.\nDržavna ekonomija se razvija uglavnom zbog rasta naftnog i gasnog sektora, smatra Andrej Ljušin, zamenik predsednika uprave „Loko banke“. Prema podacima istraživačke grupe „Globar fajerpauer“, Azerbejdžan je među prvih 20 zemalja na svetu po dokazanim rezervama nafte. Istovremeno, Azerbejdžan aktivno povećava izvoz gasa, a od 2020. godine namerava da vrši isporuke u Evropsku uniju putem „Južnog gasnog koridora“. Projekat predviđa izgradnju cevovoda za transport azerbejdžanskog gasa preko Turske u Evropu. Deklarisani obim isporuke iznosi 10 milijardi kubnih metara. Osim toga, šest milijardi kubnih metara azerbejdžanskog gasa isporučivaće se u zapadne delove Turske. Južni gasni koridor obećava Azerbejdžanu prihode u milijardama, izjavio je doktor ekonomskih nauka Elšad Mamedov.\nObjavljeni podaci: Koliku štetu budžetu Srbije nanose prištinske takse?\nIako je mogući prihod od projekta dopuna trezora, sa druge strane, to je sumnjiv podsticaj za diverzifikaciju ekonomije. U ovom momentu Azerbejdžan je daleko od takve diverzifikacije, konstatuje analitičar "Alor broker" Aleksej Antonov.\nGeneralno, za Azerbejdžan su karakteristični isti sistemski problemi kao i za Rusiju — veliki jaz između bogatih i siromašnih, visok nivo društvenog raslojavanja i neuporedivi prihodi radnog stanovništva na selu i u gradu, ističe Antonov.\nPrema zvaničnoj statistici, samo 5,4 odsto stanovništva u Azerbejdžanu živi ispod granice siromaštva. Međutim, stručnjaci smatraju da se potencijalno radi o 20 odsto stanovništva, zavisno od toga kako se računa. Na primer, stopa siromaštva od pet odsto može se dobiti statističkim trikovima. Trenutno se siromašni u Azerbejdžanu broje na osnovu minimalnih životnih potreba, a računaju se na osnovu potrošačke korpe, koja se nije menjala 15 godina. Prema rečima Ljušina, stanovništvo u zemlji ne oseća ekonomsku stabilnost.\nU odnosu na ostale gradove ističe se Baku, uzimajući u obzir dotok sredstava iz inostranstva kroz turizam. Ali čak i pozitivna dinamika naftnog i industrijskog sektora nije u mogućnosti da obezbedi veliki broj radnih mesta za stanovnike malih gradova i da reši problem nezaposlenosti. Prema podacima analitičkog centra „Migrejšen polisi institut“, 1,2 miliona građana Azerbejdžana (ukupan broj stanovnika oko 10 miliona) trenutno živi u drugim državama, od kojih 767 hiljada živi u Rusiji.\nPrema statistici Banke Rusije za treći kvartal 2018. godine, prošle godine je iz Azerbejdžana u Rusiju izvršen transfer 259 miliona dolara.\nSporazum na pomolu! Da li je blizu KRAJ ekonomskog hladnog RATA?!\n"SBB plasira netačne informacije o nama" Telekom Srbija OŠTRO REAGOVAO na OPTUŽBE Junajted Grupe\nZa NEZAKONITU imovinu porez 75 odsto, pod lupom prihodi stečena posle 2007. godine\nTagovi: Azerbejdžan, Rusija, Ekonomija, BDP, Ilham Alijev\nDIZALI PIONIR NA NOGE: Kakve BANANE Dobrića i Simanića, pa to je SUROVO (VIDEO)


Početak/Društvo/U Niš stižu kontejneri za prikupljanje staklene ambalaže\nSvetlana Petrović 28. oktobra 2020.\nNiš i Sombor su prvi gradovi u Srbiji u kojima počinje selektivno prikupljanje staklene ambalaže u okviru projekta “Upravljanje reciklažom stakla na Zapadnom Balkanu“.\nZa tu namenu u Niš stiže polovina od ukupno 600 kontejnera za prikupljanje staklene ambalaže, kao donacija NALED-a i Nemačke razvojne pomoći, radi unapređenja primarne selekcije otpada na lokalu.\nProjekat se realizuje u saradnji sa JKP Medijana, a osim gradskog, obuhvatiće i seosko područje.\n„Ono što je značajno, sa aspekta uređenja i zaštite i unapređenja životne sredine, jeste da se na ovaj način povećava količina primarno prikupljenog staklenog otpada što nam omogućava njegovu reciklažu i otvara mogućnost da koristimo sekundarnu sirovinu za proizvodnju novog proizvoda. Značaj je i u tome što na taj način štedimo prirodne resurse za proizvodnju, a istovremeno smanjujemo količinu ove vrste otpada koja dospeva na deponije“, kazala je Sonja Milojković gradski većnik za zaštitu životne sredine.\nBudući da je selektivno skupljanje otpada u našoj zemlji pa i gradu, još u povoju, kako će sve funkcionisati na samom startu, objašnjava Ivan Pavlović iz Kancelarije za lokalni ekonomski razvoj i projekte grada Niša.\n„Reč je o procesu koji će trajati, jer još u potpunosti nisu definisani modaliteti na koji način će sistem upravljanja staklenim otpadom funkcionisati. Model se postavlja tek posle određenog test perioda u toku kojeg će se meriti količina prikupljenog stakla i pratiti navike stanovništva. Paralelno sa tim sprovodiće se inkluzivni proces građana, privrede i naučno-istraživačkog sektora, kako bismo došli do optimalnog rešenja. Bez efikasnog i efektivnog modela koji je ekonomski opravdan, ovakav sistem ne može funkcionisati, jer grad ne sme da bude ni na kakvom gubitku, jer se tako ne dolazi do željenih rezultata. U svemu tome veliku ulogu ima lokalna samouprava i javno-komunalno preduzeće koji treba pravilno da postave sistem, prate ga i uključuju građane i donosioce odluka oko uvođenja samog sistema, ali i samog budžeta koji bi trebalo da pokrije operativne troškove“, kaže Pavlović.\nSakupljeni otpad od stakla preuzimaće kompanija Sekopak, koja će u investirati u infrastrukturu za sakupljanje stakla i dalje ovu ambalažu izvoziti iz Niša u Bugarsku i iz Sombora u Hrvatsku. Cilj projekta je da se reciklaža stakla u pilot opštinama poveća 20 odsto, a do 2022. godine očekuje se proširenje mreže i na druge lokalne samouprave.\n„U Srbiji se godišnje stavi na tržište između 320.000 i 350.000 tona ambalaže, što znači da po stanovniku nastane 51 kilogram ambalažnog otpada. U poređenju sa drugim otpadom, staklo je teže, pa su i troškovi transporta znatno veći, što umanjuje vrednost stakla kao resursa koji se može reciklirati. Povećane količina sakupljenog otpada postavile bi osnov za isplativiji tretman i ponovnu upotrebu recikliranog stakla u regionu“, kaže Slobodanka Cucić, potpredsednica Saveza za zaštitu životne sredine u NALED-u.\nTrenutno se u Srbiji sakuplja 43 odsto stakla od ukupno plasiranih godišnjih količina na tržište, dok je prosek zemalja Evropske unije 60 odsto. Prema podacima Sekopaka, da bi se ovaj procenat povećao za samo 1 odsto treba sakupiti dodatnih 7.000 tona stakla.\nPo EU direktivi do 2030. godine sve zemlje treba da dostignu nivo prikupljene staklene ambalaže od 75 odsto.\nReciklaža jedne tone stakla smanjuje zagađenje vazduha za 20 odsto u odnosu na emisiju gasova pri proizvodnji novog, a postižu se i velike uštede vode i energije. Danas, najveći deo završava na deponijama, gde je ovoj ambalaži potrebno više od 5.000 godina da se razgradi.\nkontejneri za prikupljanje stakla NALED Niš reciklaza stakla Sombor staklena ambalaža\nNIŠKI TALENTI – Luka Radičević spaja Ljubljanu i Niš


TANDEM SA PO DVA ZLATA – Sportski savez Beograda\nPočetnaStreljaštvoTANDEM SA PO DVA ZLATA\nDimitrije Grgić (Akademac) i Teodora Vukojević („Čika Mata“) najuspešniji su učesnici Seniorskog prvenstva Srbije vazdušnim oružjem, koje je danas završeno u hali „Breza“ u Gornjem Milanovcu. Oboje su osvojili po dve zlatne medalje. Grgić je danas trijumfovao vazdušnim pištoljem u pojedinačnoj konkurenciji i tako u riznicu dodao još jedno zlato, posle jučerašnjeg u miksu, u paru sa sestrom Jelenom Milovanović. Vukojevićeva je sa Milutinom Stefanovićem osvojila titulu prvaka u takmičenju miks parova puškom. Prvog dana Vukojevićeva se okitila zlatom puškom u pojedinačnoj konkurenciji.\nSem Grgića i miksa „Čika Mate“, danas su zlatne medalje osvojili i Zorana Arunović (Olimpik 011), šampionka države vazdušnim pištoljem, muški tim Policajca i ženski sastav užičkog „Alekse Dejovića“, koji su bili najuspešniji u ekipnim takmičenjima pištoljem.\nDimitrije Grgić je u finalu vazdušnim pištoljem za muškarce trijumfovao samo sa 0,2 kruga prednosti ispred najvećeg rivala na domaćoj sceni Damira Mikeca (Policajac), branioca titule. Mikec je bio ubedljivo najprecizniji u kvalifikacijama i najviše doprineo da Policajac osvoji 15. uzastopnu titulu ekipnog prvaka.\nZorana Arunović je posle prvog mesta u kvalifikacijama bila najuspešnija i u finalnom takmičenju pištoljem za dame. Srebro je osvojila evropska prvakinja Bobana Momčilović Veličković (Bor 030), šampionka države iz 2019. Treće mesto pripalo je Ani Bukvić, koja je predvodila tim „Aleksu Dejovića“ ka ekipnom trijumfu. Druga pozicija u ekipnoj konkurenciji pripala je Policajcu, prošlogodišnjem šampionu.\nTim „Čika Mate“ 1 (Teodora Vukojević/Milutin Stefanović) je prvu poziciju osvojio i u prvoj i u drugoj fazi kvalifikacija, a u meču za zlato savladao je drugu ekipu „Čika Mate“ (Milica Ristić/Stevan Jovanović) 17:13 u poenima. Treći je bio mešoviti par Novog Sada 1790 (Sanja Vukašinović/Đorđe Janjić). I prošle godine je „Čika Mata“ osvojio titulu u miksu, ali tada su u pobedničkom timu bili Milica Ristić i Marko Ivanović.\nMeč za zlato: „Čika Mata“ 1 (Teodora Vukojević/Milutin Stefanović) – „Čika Mata“ 2 (Milica Ristić/Stevan Jovanović) 17:13. Meč za bronzu: Novi Sad 1790 1 (Sanja Vukašinović/Đorđe Janjić) – Smederevo (Natalija Tasić/Veljko Ilić) 16:8.\nKvalifikacije – Prva faza: 1. „Čika Mata“ 1 624,6, 2. „Čika Mata“ 2 623,4, 3. Novi Sad 1790 2 (Marija Kolarević/Petar Edrei) 615,5…Druga faza: 1. „Čika Mata“ 1 414,9, 2. „Čika Mata“ 2 413,2, 3. Novi Sad 1790 1 412,3…\nMILANA SIMIĆ TRIJUMFOVALA U PRVOM KOLU SVETSKE TURNEJE U TARGET...


“Nije virus što mu zbore...“\nPodgorica (mozakUbime) - Zvaničnici Instituta za javno zdravlje, dijela zvanično najgoreg zdravstvenog sistema u Evropi, za portal mozakUbi.me izjavili su da za sad u našoj zemlji nije zabilježen niti jedan slučaj virusa Zika ali i da je bilo oni ga ne bi prepoznali.\n„Pa molim vas, ovo je novi slučaj i novi virus. Njega nijesu istražile ni mnogo razvijenije zemlje, a ne naša mala i napaćena Crna Gora da ga istraži. A stvarno i taj virus je morao sad da se pojavi kad smo dobili pozivnicu za NATO. Ipak izdržaćemo i ovaj udar i zato pozivamo sve građane da ukoliko imaju simptome ovog virusa da nam se obavezno jave da zajedno ne prepoznamo inkubaciju.“\nKako su naveli iz Instituta za javno zdravlje simptomi ovog virusa su osip po koži, konjuktivitis, bolovi u mišićima i zglobovima i opšta malaksalost i, na prvu loptu, podsjećaju na simptome obične prehlade ali ne mora da znači.\n„Ne bismo da dižemo paniku i da prepadamo naše građane koji su skloni putovanju u egzotične predjele, trenutno zahvaćene epidemijom Zika virusa, ali treba da se odmah po primjećivanju ovih simptoma jave našem nikad boljem sistemu zdravstva da im mi kažemo da im nije ništa. Izdržite jer ni mi ne znamo što je Zika, iako bi trebalo da znamo.“\ngradjanin\tPodgorica\tZika Virus\tInsitut za javno zdravlje\tPutovanja\nLidija Vujačić: Ako znaš ko si, dere te kriza indentiteta!


Nučnici su proučavali način života 160 bračna para i otkrili da srećniji parovi imaju veću težinu. Za četiri godine istraživači su ispitivali parove o njihovom životu i merili im težinu. Studije su pokazale da su srećno udate žene za 6 meseci dobijale po 200g, a muškarci po 300g za isti vremenski period.\nAutori ovu tendenciju objašnjavaju time što zadovoljni parovi više ne pokušavaju da nađu ljubav, a višak težine i druga pitanja u vezi njihovog spoljašnjeg izgleda ih ne brine.\n"U proseku parovi, koji su srećni u braku, češće dobijaju višak kilograma. Naprotiv parovi koji nisu zadovoljni zajedničkim životom, razmišljaju o razvodu ili pokušavaju da pronađu drugog partnera, paze na liniju i manje dobijaju suvišne kilograme", ističe vodeći autor studije, doktor Andrea Meltzer.\nDok srećni parovi imaju veću verovatnoću da dobijaju na težini, ljudi koji se razvode uvek gube težinu zbog stresa tokom razvoda. Dr Meltzer ističe da istraživanje pokazuje da ljudi, verovatno, misle o svojoj težini samo u pogledu izgleda, a ne i zdravlja. Naučnici preporučuju mladim parovima da brinu o svojoj težini, imajući u vidu da je ona jedan od najvažnijih faktora ljudskog zdravlja.\nPredhodne studije o istoj temi su pokazale da je mršavljenje kod 80% ljudi motivisano samo spoljašnjim izgledom. Razmišljanje o telesnoj težini zbog zdravlja pomoglo bi supružnicima da izbegnu gojaznost.


source.ba | Poginule dvije osobe i 51 povrijeđena u eksploziji plinovodu na jugu Iraka\nNajmanje dvije osobe su poginule i 51 povrijeđena u eksploziji na plinovodu u južnom Iraku, saopćili su danas policijski izvori.\nIrak izvršio pogubljenje dvadeset i jednog osuđenog teroriste i ubice\nAl-Badr: U Iraku pandemija koronavirusa pod kontrolom\nSAD povlači 2.200 trupa iz Iraka do kraja septembra\nEksplozija se desila u petak navečer u blizini južnog iračkog grada Samawe, 270 kilometara južno od Bagdada, a vatrogasci su uspjeli lokalizovati vatru isključenjem plinovoda, saopćila je policija.\nVojska je saopćila da je u eksploziji na plinovodu poginulo dvoje djece i povrijeđeno 28 osoba, među kojima i devet šiitskih paravojnih boraca.\nUzrok eksplozije još je nepoznat i vatrogasci još pokušavaju suzbiti požar, navodi vojska u saopćenju.\nPolicijski izvori saopćili su da se produžetak plinovoda proteže pokraj logora iračkih milicija u blizini Samawe.\nIrački energetski zvaničnici tvrde da plinovod transportuje gas sa nekih od južnih iračkih gasnih polja do elektrana u nekim gradovima na jugu i ključne elektrane u blizini Bagdada.\nEksplozija nije imala posljedica po iračku proizvodnju gasa, saopćili su zvaničnici iz gasnog sektora, prenosi Reuters.


NATO potvrdio jedinstvo, pokušava da za sobom ostavi Trampovu eru\nBeta 23. marta 2021. 21:45\nMinistri spoljnih poslova zemalja članica NATO-a potvrdili su danas posvećenost da se brane od spoljašenjeg napada spolja i naglasili snagu odnosa izmedju Severne Amerike i Evrope, posle četiri godine sumnje i zabrinutosti nekih saveznika za vreme administracije bivšeg predsednika SAD Donalda Trampa (Trump).\n„Sada otvaramo novo poglavlje u našim transatlantskim odnosima“, izjavio je novinarima generalni sekretar NATO-a Jens Stoltenberg na početku dvodnevnog ministarskog sastanka.\nStoltenberg je zahvalio predsedniku SAD Džozefu Bajdenu (Joseph Biden) na tome što se obavezao da će „obnoviti snagu saveza“.\n„Sastajemo se u Briselu da bismo potvrdili trajnu transatlantsku vezu između Evrope i Severne Amerike, sa NATO-om u srcu“, naveli su ministri u zajedničkoj izjavi čiji je cilj okretanje nove stranice posle Trampove ere.\nMinistri, medju kojima i šef američke diplomatije Entoni Blinken (Anthony) takodje su se obavezali na poštovanje klauzule o kolektivnoj odbrani – član 5 osnivačkog ugovora NATO-a, prema kojem će se napad na jednog saveznika smatrati napadom na sve njih.\nŠefovi diplomatija su naveli da se NATO suočava sa „rastućim pretnjama i sistemskom konkurencijom“ i dodali da „agresivne akcije Rusije predstavljaju pretnju za evroatlantsku bezbednost“.


EU, poruka Srbiji: Nema članstva sa proruskim stavovima | Kosova.info\nDom|Najnovije|EU, poruka Srbiji: Nema članstva sa proruskim stavovima\nEU, poruka Srbiji: Nema članstva sa proruskim stavovima\nEvropska unija uputila je ozbiljne primedbe Srbiji, ali i drugim zemljama u regionu koje nisu podržale sankcije Rusiji, najavljujući da će buduće odluke u procesu proširenja biti uslovljene ponašanjem ovih zemalja prema sankcijama Rusiji i opštim izjavama o ratu u Ukrajini.\nSrbija je jedina zemlja u regionu koja se nije prilagodila stavovima EU i nije uvela sankcije Rusiji.\nVisoki predstavnik EU za vanjsku politiku i sigurnost Peter Stano rekao je na konferenciji za novinare da će “EU, tačnije države članice, u budućnosti odlučiti o tome da li će uzeti u obzir nivo usklađenosti sa stavovima EU, deklaracijama i solidarnosti koju su ove zemlje pokazale kako bi podržale i promovirale osnovne vrijednosti EU.\nOn je rekao da su se Albanija, Crna Gora i Sjeverna Makedonija do sada u potpunosti prilagodile spoljnopolitičkim pozicijama EU.\n“Radujemo se što ćemo se angažovati sa državama članicama i partnerima u regionu kako bismo im objasnili koliko je važno u ovim okolnostima kada je svjetski poredak zasnovan na zakonima i pravilima u pitanju, podržavati EU i imati “isti stav sa nas o sankcijama”, rekao je Stano.\nOsim Srbije, Turska kao zemlja kandidat nije podržala sankcije Rusiji. Ali pregovori o članstvu sa Turskom su i dalje zamrznuti, dok su pregovori sa Srbijom u toku.\nSrbija će, prema diplomatskim izvorima u Briselu, već biti pod većim pritiskom da podrži sankcije Rusiji.\nU Briselu, kažu diplomatski izvori, više neće biti razumijevanja za stavove koji su u suprotnosti sa strateškom orijentacijom za članstvo u EU. Zbog nedavnih izbora u Srbiji, EU je bila uzdržanija i nesklona da izvrši vidljiviji pritisak na Beograd. Ali frustracija među nekim državama članicama raste.\nPoslije SAD i Evropska unija uvela sankcije Putinovim kćerkama\nSarajlije jasno poručile: Stojimo uz narod Ukrajine\nVoda prodire u onkologiju, SKUBK daje detalje o šteti i nastaloj situaciji\nPIK preporučuje suspenziju poručnika i policajca\nŠpanski evrozastupnik: Nezavisnost Kosova je nepovratna i legalna\nPropala LDK inicijativa podržana od PDK-a za raspuštanje RKE-a


Veće EU: Hitno odrediti prioritete u cilju zaštite svetskih šuma - Šumarstvo | Agroklub.rs\nLazar Zelenovic je komentarisao članak pre 4 sata\nLjiljana Milovanović je dodala video na KLUB pre 7 sati\nLjiljana Milovanović je komentarisala status na KLUB-u pre 7 sati\nMarija Spasić je lajkovala fotografiju na KLUB-u pre 20 sati\nVedran Stapić je dodao link na KLUB pre 20 sati\nS obzirom na to da mogu apsorbovati gasove staklene bašte, šume imaju ključnu ulogu u delovanju na području klime. Šume čuvaju najveći deo bioraznolikosti na Zemlji.\nVeće Evropske unije u ponedeljak, 16. decembra, usvojilo je zaključke kojima se određuju političke smernice o zaštiti i obnovi svetskih šuma.\nKako su upozorili, s obzirom na to da mogu apsorbovati gasove staklene bašte, šume imaju ključnu ulogu u delovanju na području klime. Šume čuvaju najveći deo bioraznolikosti na Zemlji, a zbog rasta broja stanovnika i sve veće potražnje za hranom, pretvaraju se u poljoprivredna zemljišta i veća važnost pridaje se poljoprivrednoj produktivnosti.\nTraže procenu novih regulatornih i neregulatornih mera\nVeće EU i države članice duboko su zabrinuti zbog činjenice da trenutne politike i delovanje u području očuvanja i obnove šuma, kao i održive privrede na globalnom nivou, nisu dovoljni da bi se zaustavilo krčenje šuma. Saglasni su da je potrebno pojačano delovanje EU i podstiču Komisiju da u okviru evropskog zelenog plana, hitno odredi prioritete i sprovede mere navedene u komunikaciji zajedno sa državama članicama, industrijom, organizacijama i institucijama, civilnim društvom i partnerskim zemljama.\nZaključke Veća o komunikaciji o pojačanju delovanja EU za zaštitu i obnovu svetskih šuma na engleskom jeziku pogledajte ovde.\nKako bi se smanjio uticaj otiska potrošnje EU-a na zemljište, Veće i države članice traže od Komisije da ubrzano sprovede procenu novih regulatornih i neregulatornih mera na strani potražnje i da u tu svrhu izradi predloge. Te mere uključuju podizanje svesti potrošača, obaveze za učesnike u industriji i saradnju sa zemljama proizvođačima.\nPreporučuju partnerski pristup\nVeće i države članice posvećeni su jačanju međunarodne saradnje i saradnji sa partnerskim zemljama radi delovanja protiv krčenja i degradacije šuma, posebno u poljoprivrednoj proizvodnji, u skladu sa tri stuba održivog razvoja. Za saradnju sa zemljama proizvođačima preporučuje se partnerski pristup.\nPreporučuju i predlaganje posebnih odredbi o održivom upravljanja šumama i održivim poljoprivrednim proizvodima koji nisu povezani sa krčenjem šuma za sve nove relevantne sveobuhvatne trgovinske sporazume EU.\nPreusmeriti finansijska sredstva na prakse održive upotrebe zemljišta\nBilo bi dobro poraditi i na preusmeravanju finansijskih sredstava na prakse održive upotrebe zemljišta. Veće i države članice ističu važnost mobilizovanja odgovarajućih finansijskih sredstava iz svih relevantnih izvora kako bi se pojačalo delovanje za zaštitu i obnovu svetskih šuma.\nU kontekstu podrške istraživanjima i inovacijama Veće i države članice pozdravljaju cilj uspostavljanja opservatorije EU i pozivaju Komisiju da sarađuje sa postojećim globalnim sistemima podataka o šumama. Ujedno pozivaju Komisiju da razmotri izvodljivost mehanizma ranog upozoravanja za obaveštavanje potrošača, javnih tela i trgovačkih društava koji nabavljaju robu iz područja na kojima postoji rizik od krčenja šuma.\nZaštita šuma Svetske šume Evropski zeleni plan EU


09.09.2018 u 17:33\nTanjugov snimak iz Mitrovice blokiran na „Jutjubu”\nKOSOVSKA MITROVICA - Snimak skupa u Kosovskoj Mitrovici, na kojem se Srbima obratio predsednik Aleksandar Vučić, a koji je Tanjug prenosio uživo, blokiran je na „Jutjubu” sat vremena posle završetka tog događaja i postavljanja snimka na taj javni kanal. „Jutjub” je onemogućio vidljivost Tanjugovog snimka „u nekim zemljama”, zbog, kako se navodi u mejlu kojim je o tome obavestio Tanjug, žalbe koja je upućena toj platformi a tiče se autorskih prava hora „Kosovski božuri nad pesmom „Ovo je Srbija”. To, međutim, ne znači da se žalio ovaj hor, jer, po pravilima „Jutjuba”, to može da učini bilo ko. Pesmu je na kraju skupa, kao deo zvaničnog programa, u Mitrovici izveo KUD „Kopaonik” iz Leposavića, a pevali su je, zajedno sa horom, i predsednik Vučić i prisutni članovi Vlade Srbije,\n22.12.2017 u 20:55\nNeinformisani ste ili nečasni, poslanice Marjanović?\nBesprimerno je kako je poslanica Vesna Marjanović nedavno nastupila pred evropskim parlamentarcima u Skupštini Srbije, kada je, u razgovoru o stanju medija u Srbiji, nečasno klevetala Tanjug.\n21.12.2017 u 20:36\nU skladu sa evropskom praksom naći će se rešenje za Tanjug\nPremijerka Ana Brnabić odgovorila je neformalnoj Grupi za slobodu medija, povodom njihovog zahteva za prestanak rada Tanjuga, da se za nacionalnu agenciju traži najbolje rešenje kojim će se u najvećoj meri zadovoljiti javni interes građana. Premijerka je u odgovoru, koji je objavljen večeras na sajtu Vlade Srbije, podsetila neformalnu Grupu da u najvećem broju evropskih zemalja postoji nacionalna novinska agencija, te da će i Srbija, sledeći najbolje evropske prakse, rešiti pitanje nacionalne novinske agencije, odnosno regulisati status Tanjuga, kako bi svi učesnici na tržištu imali jednake uslove rada i ravnopravan tretman. (Tanjug)\n21.09.2017 u 11:23\nTanjug domaćin konferencije Asocijacije evropskih agencija\nU Beogradu je počela jesenja konferencija Asocijacije evropskih agencija (EANA) u čijem je fokusu video produkcija i kako je naplatiti, a domaćin skupa je novinska agencija Tanjug. Direktorka Tanjuga Branka Đukić rekla je otvarajući skup da se novinske agencije, članice EANA međusobno razlikuju po kapacitetima, opremi, tehnologiji i sredstvima kojima raspolažu, ali ono što ih čini jednakima jeste to što medijima pružaju informacije kojima se može verovati. „To nas čini važnim i moćnim bez obzira da li je reč o manjim ili većim agencijama”, rekla je Đukić i podsetila da je tema konferencija kako naplatiti takve informacije, posebno u video produkciji. Ona je poručila da se mora uvek imati na umu da je suština postojanja agencija to što su pouzdan izvor medijima i javnosti i to je ono\n04.04.2017 u 10:24\nVukosavljević: Uskoro rešenje za Tanjug\nMinistar kulture i informisanja Vladan Vukosavljević najavio je danas da će status Tanjuga vrlo brzo biti rešen, te da će to pitanje uskoro biti razmatrano na sednici Vlade Srbije. On je rekao postoje predlozi rešenja za status Tanjuga, navodeći da ne želi da prejudicira konačan ishod. „Tanjug je jedna veoma važna ustanova ovog društva. Praktično je pronađen način za rešavanje tog problem i uskoro će na sednici vlade biti razmatrano i predstavljeno javnosti. Ne bih da prejudiciram sada zaključke ishoda takve inicijative”, rekao je Vukosavljević za TV Pink. On rekao da iako Tanjugu još nije rešen pravni status, ta agencija posluje na tržištu veoma efikasno, zajedno sa još dve agencije. Podsetio je da i u EU postoje izuzeci kada je u pitanju povlačenje države iz vlasništva u\n01.02.2017 u 08:54\nMinistar Vukosavljević: Tanjug posluje po tržišnim zakonima\nNovinska agencija Tanjug posluje u skladu sa tržišnim principima, rekao je ministar kulture i informisanja Vladan Vukosavljević. „Tanjug nije sasvim prestao sa radom, budući da u skladu sa odlukom o gašenju mora da ispuni neke finansijske obaveze. Tanjug posluje na tržištu, on nije sasvim likvidiran ali posluje u skladu sa tržišnim zakonima”, rekao je Vukosavljević sinoć za N1. Vukosavljević je rekao da trenutni pravni status Tanjuga nije dobar i nije održiv, te da zato Ministarstvo aktivno radi na rešenju za nacionalnu agenciju. „Vrlo aktivno radimo na rešenju tog problema, brzo, a to znači za jedno mesec dana od danas, izaćićemo sa nekim predlogom”, rekao je ministar. On je takođe rekao da je imao sastanke sa brojnim ambasadorima EU i predstavnicima OEBS koji se bave medijima koje\n25.11.2016 u 19:00\nKako Trezor javlja: Tanjug ne dobija novac iz budžeta\nPočetkom meseca delegacija Evropske alijanse novinskih agencija (EANA) posetila je ministra kulture i informisanja Vladana Vukosavljevića, kako bi razgovarali o situaciji u kojoj se nalazi novinska agencija Tanjug. Generalni sekretar EANA Erik Nilen i predsednik ove alijanse Jonas Erikson, inače direktor švedske agencije TT, sa ministrom Vukosavljevićem razgovarali su o „načinu na koji će se Tanjugu omogućiti da nastavi da radi kao nacionalna novinska agencija koja emituje nepristrasne vesti za medije u Srbiji i inostranstvu”. – Kako smo uvideli, osnovni problemi Tanjuga jesu nejasna vlasnička struktura i finansiranje posle neuspelog pokušaja privatizacije. Naše članice su 32 novinske agencije iz 32 evropske zemlje. Većina agencija izdržava se prodajom svojih usluga medijima, ali ne samo\n17.11.2016 u 19:26\nNovinske agencije Beta i FoNet danas ponovo ističu da je njihov osnovni zahtev da država, makar i sa zakašnjenjem od godinu dana, primeni zakon i odluku, koje je sama donela, i time stvori uslove za fer i ravnopravnu utakmicu na medijskom tržištu. Beta i FoNet u zajedničkom saopštenju, povodom učestalih medijskih navoda o okolnostima u kojima trenutno radi agencija Tanjug, pozivaju vlasti da u najkraćem roku dosledno i u celini bude sprovedena odluka Vlade o prestanku rada Javnog preduzeća Novinska agencija Tanjug. Agencija za privatizaciju proglasila je privatizaciju Tanjuga neuspešnom, pošto u dva navrata nije bilo zainteresovanih za kupovinu državne agencije. Zbog toga je, u skladu sa Zakonom o informisanju i medijima, 31.10. 2015.godine automatski prestao da važi i Zakon o\n16.11.2016 u 22:00\nKada je ministar Vladan Vukosavljević kazao da traži recept za spas Tanjuga, verovatno nije pomišljao da će tom rečenicom da navuče gnev onih koji bi trebalo da se nalaze na braniku novinarskih prava i interesa. NUNS i njegov vojvođanski rođak NDNV već dugo ne kriju da žele da ova novinska agencija zauvek zaćuti. Zašto im smeta Tanjug? Predsednik NDNV-a Nedim Sejdinović u autorskom tekstu ocenjuje da toj medijskoj kući „nedostaje prostor za pluralizam mišljenja i kritično mišljenje”, te da „dominira pristrasno medijsko izveštavanje”. To je u najmanju ruku čudno zapažanje urednika portala Autonomija.info, medija koji od svog nastanka radi kao svojevrsna politička grupa za pritisak. Nije li to licemeran zaključak urednika medija čiji čitalac, ako pronađe različito mišljenje, može da\n18.10.2016 u 12:35\nVukosavljević: Tanjug posluje na tržištu, samostalno\nMinistar kulture i informisanja Vladan Vukosavljević izjavio je danas da ne može u ovom trenutku da govori o bilo kakvim rešenjima za Tanjug, ali je naglasio da se agencija finansira na tržištu i da posluje samostalno. „Koliko je meni poznato, a mislim da je to sasvim tačno, agencija posluje samostalno. Nije lako opstati na medijskom tržištu, ali vidim da Tanjug radi vrlo aktivno na svim poljima, a kako funkcioniše finansiranje nije pitanje za nas u ovom trenutku”, rekao je Vukosavljević. On je, odgovarajući na pitanja novinara, rekao da plan za Novinsku agenciju Tanjug u ovom trenutku ne postoji, već samo plan za izradu medijske strategije: „Postoji plan za izradu medijske strategije u okviru koje će se videti kakva je situacija i Tanjug je jedna od tema koja će biti obrađivana.


Beta 4. septembra 2017. 10:30\n„U dobrom smo periodu, a poslednja utakmica je pokazala da smo u dobroj formi. Nema povredjenih igrača, Antonio Rukavina se oporavio i konkuriše za mesto u timu. Znamo da će biti vrlo teško, to je za njih možda poslednja šansa, ali i za nas je vrlo važna utakmica. Siguran sam da ćemo dati sve od sebe jer ovde praktično možemo da rešimo plasman u Rusiju. Ako osvojimo bod držali bismo ih na dva boda razlike, ali bi nam se druge ekipe približile. Ne kažem da remi ne bi bio dobar, ali pobeda bi nas ozbiljno približila Rusiji“, rekao je Muslin novinarima na aerodromu „Nikola Tesla“ uoči puta u Irsku.\n„Znamo kako oni žele da igraju, ali idemo na pobedu. Atmosfera je dobra, odigrali smo profesionalno protiv Moldavije i pobedom u Irskoj možemo 90 odsto da se plasiramo. Svaka ekipa želi da ode na Svetsko prvenstvo, oni znaju da im je ovo možda poslednja šansa, jer ako izgube teško da će da budu prvi u grupi. Oni imaju svoj cilj, moraju da dobiju, a to će možda za nas biti lakše. Ali, znamo i mi šta hoćemo, daćemo sve od sebe“, naveo je on.\n„Znamo da su prekidi njihova jača strana, oni su tu jaki, jedino tako mogu da budu opasni. Spremili smo se na to“, rekao je Gudelj.


Ovako više ne može: Ukrajina opet traži oduzimanje prava veta Rusiji - 03.02.2018, Sputnik Srbija\nOvako više ne može: Ukrajina opet traži oduzimanje prava veta Rusiji\nDelegacija Ukrajine u UN zatražila je reformu SB UN, pre svega procedura primene prava veta, saopštili su predstavnici Kijeva na međuvladinim pregovorima o... 03.02.2018, Sputnik Srbija\nDelegacija Ukrajine u UN zatražila je reformu SB UN, pre svega procedura primene prava veta, saopštili su predstavnici Kijeva na međuvladinim pregovorima o reformi UN.\nUkrajina, koja je poslednje dve godine bila članica SB UN, kako navode njeni predstavnici, postala je svedok nekih „instrumentalnih nedostataka“ u radu Saveta. Između ostalog, mnogobrojni su slučajevi zloupotrebe prava veta kada „samo jedna delegacija može u potpunosti da parališe Savet u situacijama kada su hitne akcije SB“, navodi se u saopštenju koje navodi agencija „Ukrinform“.\nUkrajinska delegacija govori i o drugim izazovima koji stoje pred SB UN. Jedan od njih su saopštenja i predlozi bez rezultata, kao i pregovori radi pregovora.\n„Jednostavna istina: pri ovakvim odnosima nikad nećemo doći čak ni do razgovora o tekstu, jer će uvek postojati neki detalj ili aspekt ili proceduralni problem koji je potrebno pojasniti i dogovoriti“, naveli su autori dokumenta.\nKijev poziva da se ne odugovlači sa reformama i izražava nadu da će se do rezultata doći već ove godine.\n31 Januar 2018, 21:50\n„Nemogućnost da se postigne neki progres na tom putu će dovesti do daljeg umanjenja autoriteta i aktuelnosti Saveta bezbednosti i, kao posledica toga, čitave organizacije“, izjavili su u delegaciji.\nPravo veta koje daje mogućnost da se blokira svaka rezolucija imaju Rusija, SAD, Kina, Francuska, Velika Britanija. Ovo nije prvi put da Kijev poziva da se Rusiji oduzme pravo veta, o tome je već govorio šef ukrajinske diplomatije Pavel Klimkin.\nPortparolka MIP Rusije Marija Zaharova je posavetovala Klimkina da prvo zavede red u svojoj kući, a onda da počne da se bavi poboljšanjem rada međunarodnih organizacija.


Promocija humanosti i turizma\nTradicionalna turističko-privredna manifestacija „Kobasicijada“ održana je danas na Trgu slobode. Gosti iz Turije poklonili su korisnicima Narodne kuhinje Gradske organizacije Crvenog krsta Subotica 50 kilograma sveže kobasice.\nDogađaju su prisustvovali član Gradskog veća zadužen za socijalna pitanja Milimir Vujadinović, predsednik Organizacionog odbora „Kobasicijade“ iz Turije Miroslav Medurić i Miodrag Varo, predstavnik GO Crvenog krsta Subotica.\nMiroslav Medurić je rekao da će se centralna manifestacija, koja se organizuje po 31. put, održati od 27. februara do 1. marta u Turiji, i najavio da će dužina ovogodišnje rekorderske, najduže na svetu kobasice biti 2.032 metra.\nMilimir Vujadinović je poželeo dobrodošlicu gostima iz Turije i izrazio zahvalnost predstavnicima „Kobasicijade“ na još jednoj donaciji. Grad Subotica, dodao je, podržava ovu manifestaciju koja, kako je rekao, nije samo pomoć za oko 1.100 korisnika Narodne kuhinje u Subotici nego i promocija predstojeće centralne „Kobasicijade” u Turiji i turizma u našoj zemlji.\nOn je istakao da broj korisnika Narodne kuhinje, u odnosu na prošlu godinu, nije povećan i da je grad Subotica za program narodne kuhinje Crvenog krsta za ovu godinu obezbedio 23 miliona dinara.\nZa korisnike Narodne kuhinje u Subotici „Dijamant“ iz Zrenjanina obezbedio je određeni broj premaza.


GAS planira uvođenje elektronskog sistema plaćanja u Kragujevcu - iKragujevac\nGAS planira uvođenje elektronskog sistema plaćanja u Kragujevcu\nutorak, 12 februar 2019 14:20\nKRAGUJEVAC - Gradska agencija za saobraćaj planira uvođenje „tiketing“ i „monitoring“ sistema. Tiketing predstavlja elektronski sistem naplate vožnje gradskim autobusima.\nZahvaljujući novom sistemu, putnici će, najavljuju u GAS-u, biti u prilici da plaćaju svoje karte za javni prevoz uz pomoć stalne kartice koja će zameniti postojeću legitimaciju.\nSa druge strane, uvođenjem monitoringa biće omogućeno daljinsko praćenje vozila gradskog prevoza.\nDirektor Gradske agencije za saobraćaj Dušan Obradović kaže, za Televiziju Kragujevac, da je određeni vremenski period predviđen za prilagođavanje korisnika na novu proceduru elektronskog plaćanja usluge javnog gradskog prevoza.\nUšli smo u realizaciju tenderskog poziva za partnera koji će nam omogućiti tiketing i monitoring, navodi Obradović i dodaje da će putnici, umesto dosadašnjih pojedinačnih karata imati elektronske kartice koje će izgledati kao bankovne.\nNovina je i to da će putnici, umesto kod vozača u autobusu, karte za prevoz kupovati na više od 100 prodajnih mesta u gradu.\nPored pojedinačnih, prodavaće se i namenske karte koje će dva sata važiti za sve relacije, bez obzira na presedanja i koštaće 100 dinara.\nU GAS-u naglašavaju da će tiketing povećati bezbednost građana, jer vozači više neće prodavati karte, a to će se, tvrde, postići postepenom demotivacijom putnika, jer će karte kod vozača biti najmanje duplo skuplje, a na kraju čitavog procesa i četiri puta skuplje nego na prodajnom mestu.\nPrema najavama, Kragujevčane u narednom periodu očekuje još novina i olašica u javnom gradskom prevozu.\nUvođenje monitornig sistema omogućiće daljinsko praćenje vozila javnog gradskog prevoza.\nUz pomoć mobilne telefonije i putem interneta, taj sistem će obezbediti praćenje, pozicioniranje i komunikaciju između vozila.


► Izraelski ambasador: Prihvatanje Trampovog plana vodi do oslobođenja\nOn je to rekao uoči konferencije u Bahreinu na kojoj će SAD u utorak i sredu predstaviti deo mirovnog plana koji obećava milijarde dolara za palestinsku ekonomiju.\nPalestinski lideri su rekli da bi prihvatanje tog plana bilo "ravno predaji" i proglasili inicijativu predsednika SAD Donalda Trampa mrtvorođenom.\n"Ja pitam: Šta je loše u palestinskoj predaji?", napisao je ambasador Danon u rubrici mišljenja u "Njujork tajmsu", ocenivši da bi protivljenje predaji moglo biti skuplje.\nTrampov visoki savetnik i zet Džared Kušner će na toj konferenciju predstaviti plan od 50 milijardi dolara za investicije u palestinske teritorije i susedne arapske zemlje.\n"Palestinci mogu malo da izgube i sve da dobiju odlažući mač, a prihvatajući maslinovu grančicu", napisao je Danon.\nGlavni palestinski pregovarač Saeb Erekat "pogrešno nagoveštava da će predaja dovesti do kraja palestinskog naroda", dodao je izraelski ambasador, ocenivši da "ništa nije dalje od istine nego to".\n"Umesto toga predaja će stvoriti mogućnost da se transformiše palestinsko društvo i zato dovesti njegov narod do oslobođenja", ocenio je izraelski ambasador.\nDanon je kritikovao palestinsko rukovodstvo, optuživši ga za korupciju i naveo da ispitivanje javnog mnjenja pokazuje da 90 odsto Palestinaca ne veruje svojim liderima.\nOn je podsetio da pojasom Gaze vlada Hamas koji se, kako je rekao, ugleda na libanski Hezbolah i Al Kaidu i kojeg finansijski pomaže Iran.


Nema ko da radi! Firma Rial-Šped povećala plate da zaustavi odlazak mladih\nby E.H 11/09/2018\n“Naša firma je na vrijeme prepoznala problem odlaska mladih ljudi, te predosjetila da ćemo uskoro ostati bez kvalitetne radne snage. Samim tim odlučili smo se da svim našim radnicima u proteklom periodu povećamo plaće, kako bi smo im pokazali da ih vrednujemo, da cijenimo njihov rad, a kako oni ne bi imali potrebu da napuštaju Bosnu i Hercegovinu“, rekao je direktor Rial – Šped-a Almir Jahić, prenio je RTV TK.\n“Mi smo danas, osim prezentacije naše kompanije, premijera i ministre upoznali sa izazovima i sistemskim poteškoćama s kojima se susrećemo u našem radu. Iako to nisu direktne ingerencije i nadležnosti kantonalnog nivoa, sigurni smo da ćemo u Vladi imati podršku i pomoć. Vlade svih nivoa treba da nam omoguće normalan rad i djelovanje. U našem smislu radi se o broju CEMT dozvola koje bi nam omogućile da sve naše potencijale stavimo na raspolaganje našim poslovnim partnerima, a to bi značilo i znatno poboljšanje naših poslovnih rezultata, a time i povećanje broja radnih mjesta – rekao je osnivač DMDE-a Mirsad Durmić, te izrazio očekivanje da će Vlada u narednom periodu biti partner i „vjetar u leđa“ DMDE-u u njegovom poslovanju i daljem razvoju.\n„Osim prezentacije onoga što mi radimo, danas smo se upoznali sa potencijalima s kojima ove kompanije raspolažu, ali i izazovima s kojim se susreću u svom radu. To su veoma važne ulazne informacije za nas kako bi smo se mogli odrediti u donošenju odluka u našem budućem radu. Pozitivni trendovi koje ovih mjeseci bilježimo, a to su stopa rasta izvoza, stopa rasta zaposlenosti i stopa ukupnog privrednog razvoja, mogu biti ohrabrenje svim privrednicima u donošenju njihovih poslovnih odluka. U tom smislu svi ti podaci i ovakvi sastanci pomažu nam u kreiranju javnih politika i donošenju odluka kako bi smo spriječili ili umanjili odlazak ljudi sa ovog područja“, rekao je premijer Suljkanović, čestitajući privrednicima na poslovnim rezultatima koje ostvaruju, prenosi “Biznisinfo.ba“.\nNaša stranka osudila zaključke VSTV-a kojima odbijaju saradnju...\nNekrunisana kraljica mafije TK uhapšena u Srbiji –...


Društvo i ekonomija: Oksfam: Na svakih 30 sati novi milijarder, a na svakih 33 sata milion ljudi ode u siromaštvo - BalkaniYUm.TV '); } //]]>\nOksfam: Na svakih 30 sati novi milijarder, a na svakih 33 sata milion ljudi ode u siromaštvo\nTokom pandemije na svakih 30 sati pojavljuje se novi milijarder, a na svakog novog milijardera skoro milion ljudi bi moglo biti gurnuto u siromaštvo ove godine, navodi se u izveštaju nevladine organizacije Oksfam koja se bori protiv siromaštva, pod nazivom „Profitiranje na bolu“.\nU izveštaju koji je objavljen baš u vreme početka Svetskog ekonomskog foruma u Davosu navodi se da je u dve godine pandemije stvoreno 573 nova milijardera, dok se očekuje da će zbog rasta cena hrane do kraja godine 263 miliona ljudi ući u zonu siromaštva. Dok se na jedan milijarder pojavi na svakih 30 sati, milion ljudi propadne u zonu siromaštva na svakih 33 sata.\n„Bogatstvo najbogatijih je tokom pandemije Kovida 19 povećano više nego prethodne 23 godine zajedno. Ukupno bogatstvo svetskih milijardera iznosi 13,9 odsto BDP-a, što je trostruko povećanje u odnosu na 2020. godinu“, ističe se u izveštaju.\n„Bogatstvo milijardera nije poraslo zato što su pametniji ili zato što rade više. Radnici rade više, za manje plate i u gorim uslovima. Super bogataši su nameštali sistem decenijama i sada ubiru plodove toga. Sakupili su šokantnu količinu svetskog bogatstva kao rezultat privatizacija i monopola, gušeći regulativu i radnička prava dok su sklanjali novac u poreskim rajevima. Sve uz saučešće vlada“, rekla je Gabrijela Bušer, dirketorka Oksfam internacionala.\nBogatstvo tajkuna koji su u biznisu sa energijom i hranom povećano je za 453 milijarde dolara tokom prethodne dve godine, a u ovom periodu pojavila su se 62 nova milijardera u sektoru hrane.\nKako navodi Oksfam samo među vlasnicima kompanije Kargil, jedne od najvećih kompanija za trgovinu hranom u svetu, broj milijardera se uvećao sa osam na 12 u ovom kratkom periodu tokom kog su cene hrane uvećane za više od 30 odsto.\nPet najvećih energetskih kompanija (BP, Šel, Total, Ekson i Ševron) prema analizi Oksfama zarađuju 2.600 dolara svake sekunde.


Poseban zakon za veće korišćenje obnovljivih izvora energije - Radio Luna\nPočetna Srbija i region Poseban zakon za veće korišćenje obnovljivih izvora energije\nSrbija i regionEKOEkonomija\nMinistarka rudarstva i energetike Zorana Mihajlović najavila je donošenje posebnog zakona o obnovljivim izvorima energije kako bi se iskoristio veliki potencijal Srbije u toj oblasti, kao i osnivanje velikog fonda za energetsku efikasnost.\nFoto izvor: Priscilla Du Preez\nOna je u saopštenju navela da je zakon o obnovljivim izvorima energije potpuni novitet, jer su obnovljivi izvori energije sada deo Zakona o energetici.\n“Ako računamo i velike hidroelektrane, gotovo 27 odsto proizvodnje struje čine obnovljivi izvori energije, ali kad izuzmemo velike hidroelektrane, biomasa, geotermalna energija, solarna energija, to je svega četiri do pet odsto. To je veoma malo i u odnosu na druge države i u odnosu na potencijal koji Srbija ima. Novim zakonom pokušaćemo da napravimo prostor, ambijent da se obnovljivi izvori energije mnogo više koriste”, rekla je Mihajlovićeva.\nKako je objasnila, biće promenjen dosadašnji sistem podsticaja u vidu fid-in tarifa i uvedene aukcije za energiju iz obnovljivih izvora.\n“Fid-in tarife znače da koliko god da proizvedete, država vam plati pošto stavite tu energiju na mrežu. Umesto toga, biće uvedene aukcije koje danas svuda u svetu postoje, a znači da će postojati konkurencija i izmedju onih koji proizvode energiju iz obnovljivih izvora energije”, rekla je Mihajlović.\nKako je dodala, posebna pažnja će se obratiti na kogeneraciju, odnosno na proizvodnju i električne i toplotne energije.\n“Ono što je, takodje, novitet u zakonima jeste formiranje jednog velikog fonda za energetsku efikasnost. Postojeći fond je bio nedovoljan i postojao je u okviru ministarstva. To je bio mali novac u odnosu na mogućnosti da podignete energetsku efikasnost”, rekla je ministarka.\nOna je istakla da je plan da se fond puni najmanje novcem iz budžeta, a mnogo više iz medjunarodnih fondova.\n“Želimo da se okrenemo pre svega domaćinstvima, ne samo javnim zgradama, velikim zgradima gde može svakako da se uradi mnogo da bi se povećala energetska efikasnost. U proseku se u Srbiji ‘baci’ oko 40 odsto električne i toplotne energije zbog toga što domaćinstva nemaju dobra vrata, prozore i izolaciju zidova. Država kroz taj fond želi da postavi kao nacionalni cilj i nacionalnu politiku broj jedan pokušaj da smanjimo trošenje energije”, kazala je Mihajlović.\nNavela je da mnogi zakoni iz oblasti energetike i rudarstva nisu menjani više od šest ili sedam godina, a da se za to vreme mnogo toga promenilo.\n“Sada pričamo o energetici i životnoj sredini kao nečemu što normalno ide zajedno, dok pre sedam godina to nije bilo tako. Svi zakoni iz tih oblasti potpuno će biti promenjeni kako bi se prilagodili novim zelenim agendama”, rekla je Mihajlovićev.\nIzmenama zakona, po njenim rečima biće napravljen prostor za potpunu digitalizaciju svih procedura u Ministarstvu rudarstva i energetike.\n“Neće više biti toga da se dostavljaju dokumenta, da se traže istražna prava, dozvole i rešenja, sve će biti elektronski, kao što postoji elektronska gradjevinska dozvola. Prilagodićemo se i svim evropskim direktivama kojima se do sada nismo prilagodili”, rekla je Mihajlović.


Sarajevo - Iako Ustav Bosne i Hercegovine garantuje ravnopravnu upotrebu ćirilice i latinice, kao dva zvanična pisma u BiH, nove generacije sve manje znaju oba pisma, a najviše zbog školskih programa koji nisu naklonjeni ravnopravnom učenju i upotrebi i latinice i ćirilice.\nPoslijeratne generacije školaraca u Federaciji BiH sigurno se sjećaju kako su u drugom ili trećem razredu osnovne škole imali nekoliko lekcija i lektira na ćirilici u sklopu predmeta bosanski jezik i književnost. Slična situacija bila je i s latinicom u Republici Srpskoj. Tako mnogi, rođeni 90-ih, nerijetko danas ćirilicu čitaju slovo po slovo. S druge strane, za vrijeme bivše Jugoslavije, školarci su jednu sedmicu pisali latinicom, a drugu ćirilicom.\nDanas, u onim dijelovima BiH gdje dominira jedan konstitutivni narod, obično dominiraju i jezička norma i pismo tog naroda. Osnovci u oba entiteta počinju se upoznavati s drugim pismom od trećeg razreda.\nIz Federalnog ministarstva obrazovanja i nauke ističu kako svako dijete ima puno pravo na izbor svog maternjeg jezika u procesu odgoja i obrazovanja. Međutim, Ustav FBiH dodjeljuje kantonima isključivu nadležnost u provođenju obrazovne politike.\nUdžbenička politika u FBiH se reguliše, između ostalog, Odlukom o postupku pripremanja i odobravanja udžbenika, radnih udžbenika i drugih nastavnih sredstava za osnovne i srednje škole, koju je donijela Koordinacija ministara obrazovanja i nauke u FBiH.\nU skladu s ovom odlukom, udžbenici u BiH štampaju se na pismima koja su u zvaničnoj upotrebi u BiH, a izdavači su obavezni da u udžbenicima štampaju 30 odsto teksta na ćirilici, ukoliko je to u skladu s nastavnim planom i programom.\n"Mi smo duboko uvjereni da obrazovanje treba biti usmjereno ka punom razvitku ljudske ličnosti i učvršćivanju poštovanja ljudskih prava i osnovnih sloboda. Ono treba da unapređuje razumijevanje i prijateljstvo među svim narodima, rasnim i vjerskim grupama, kao i da roditelji imaju prvenstveno pravo da biraju vrstu obrazovanja za svoju djecu", kazali su nam iz Federalnog ministarstva obrazovanja.\nAleksandra Marić iz Ministarstva prosvjete i kulture RS-a govori nam kako učenici osnovnih škola u ovom entitetu ravnopravno koriste oba pisma.\n"Ćirilica i latinica u RS-u su dva ravnopravna pisma. S druge strane, prema informacijama kojima raspolažemo, u FBiH djeca ne uče srpski jezik i ne koriste ćirilicu u nastavi. Pored toga što učenici u nekim kantonima ćirilicu počinju učiti u trećem razredu osnovne škole, oni u narednim razredima isključivo koriste latinicu", kazala nam je Marić.\nNastava u školama RS-a izvodi se u skladu s Ustavom RS-a, Zakonom o osnovnom vaspitanju i obrazovanju RS-a te Okvirnim zakonom o osnovnom i srednjem obrazovanju u BiH.\n"Nastavni plan i program RS-a je jedinstven za sve učenike koji pohađaju nastavu, a Zakonom o osnovnom vaspitanju i obrazovanju propisano je da se nastava u osnovnom obrazovanju izvodi na službenim jezicima konstitutivnih naroda, uz korištenje oba službena pisma, ćirilice i latinice", ističe Marić.\nU razgovoru s učiteljima iz FBiH saznajemo kako osnovci iz ovog entiteta u trećem razredu uče azbuku, pisanje i čitanje ćirilićnog pisma, sastavljanje riječi i rečenica ćirilicom, interpretacije književnih tekstova na ćirilici te imaju diktate na ćirilici. Poslije toga, ćirilica se kraći period koristi intenzivnije, ali u narednim godinama školovanja rijetko ili nikako. Prema mišljenju učitelja, ćirilica bi trebala biti više uključena u predmetnoj nastavi u FBiH.\n"Djeca zaista pokazuju interesovanje za ćirilicu i nekako lakše uče pisati ćirilićno pismo. Međutim, kad dođemo do čitanja, tu su svi malo nestabilniji. Iako u školama ne odstoji ništa što učenike sprečava da pišu onim pismom kojim žele, smatram da bismo svi morali posvetiti više pažnje učenju ćirilice. Veliki je broj udžbenika i odlične literature na ćirilici koja našoj djeci može itekako koristiti. Ne smijemo dozvoliti da dođe do zaboravljanja naših pisama", kazala nam je Nihada Čolić, predsjednica Udruženja učitelja KS.\nStigmatizacija ćirilice u FBiH ili latinice u nekim dijelovima RS-a može se uočiti i pogledom na putokaze. Dvojezične table česta su meta vandala kojima ne odgovara da, naprimjer, piše Banja Luka ispod Banja Luka ili Sarajevo ispod Sarajevo.\nKada je riječ o državnim institucijama u oba entiteta, uglavnom svaka zasebno odlučuje koje pismo će koristiti. Naprimjer, ministarstva iz RS-a će odgovor na upit uglavnom poslati samo na ćirilici, a iz FBiH samo na latinici.\nIndividualno korištenje ćirilice ili latinice je stvar ličnog izbora. U skladu s prostorom na kojem žive, građani BiH najčešće se opredjeljuju samo za jedno pismo.


Izvor: Mondo, 04.Okt.2018, 16:57\nPripadnici MUP-a, Odeljenja za borbu protiv korupcije, u saradnji sa vojnom policijom i Posebnim odeljenjem za suzbijanje korupcije Višeg javnog tužilaštva u Beogradu, uhapsili su lekara specijalistu Vojnomedicinske akademije M.M.\nFoto: MONDO/Goran Sivački VMA\nOn je osumnjičen da je počinio krivično delo primanje mita, saopštio je MUP.\nOsumnjičeni se tereti da je od pacijenta zahtevao 200 evra, kako bi mu, nakon operacije katarakte, overio nalog >> Pročitaj celu vest na sajtu Mondo << za priznavanje putnih troškova koje Republički fond za zdravstveno osiguranje refundira pacijentima koji imaju prebivalište van teritorije Beograda.\nOsumnjičenom je određeno zadržavanje do 48 časova i on će uz krivičnu prijavu biti priveden Posebnom odeljenju za suzbijanje korupcije Višeg javnog tužilaštva u Beogradu, saopštio je MUP.\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova, Odeljenja za borbu protiv korupcije, u saradnji sa vojnom policijom i Posebnim odeljenjem za suzbijanje korupcije Višeg javnog tužilaštva u Beogradu, uhapsili su lekara specijalistu Vojnomedicinske akademije M.M. (1969), zbog postojanja osnova sumnje da...


Bura u Italiji: Sve može, ali ako kritikuješ Evropu... Ovo je izdaja!\nBura u Italiji: Sve može, ali ako kritikuješ Evropu… Ovo je izdaja!\nA. J. 28. maja 2018. 09:24\nLider Pokreta pet zvezdica Luiđi di Majo izjavio je da bi trebalo opozvati predsednika Serđa Matarelu zbog „izdaje države“ jer je odbio da prihvati evroskeptičnog Paola Savonu za ministra ekonomije.\n„Bili smo na nekoliko koraka od formiranja vlade, i zaustavljeni smo jer je u našem kabinetu bio ministar koji je kritikovao EU“, rekao je Di Majo u intervjuu za televiziju RAI.\nLider Pokreta pet zvezdica rekao je da želi da „ova institucionalna kriza bude izvedena pred parlament, a da predsednik bude ispitan“ i dodao da bi se u tome pozvali na Član 90 Ustava.\nPrema tom članu, objašnjava Rojters, svi članovi parlamenta glasali bi o predsedniku zbog izdaje ili napada na Ustav. Ukoliko bi prosta većina njih glasala za to, Ustavni sud bi onda bio pozvan da odluči o tome da li da smeni Matarelu ili ne.\n„Prvo bi trebalo da aktiviramo Član 90 i onda imamo izbore jer je neophodno da se kriza iznese pred parlament“, rekao je Di Majo, a prenosi Ansa.\nProdaju kuće za 1 evro – potrebna vam je samo lična karta…\nDi Majo je prethodno rekao da je odluka italijanskog predsednika da odbaci predlog Paola Savone za ministra ekonomije neshvatljiva.\n„U ovoj zemlji možeš da budeš osuđen kao kriminalac, osuđen za proneveru poreza, da počiniš zločine protiv civila, pod istragom za korupciju i da budeš ministar…… Ali ako kritikuješ Evropu — ne možeš da budeš ministar ekonomije. I to se tu ne završava“, napisao je Di Majo na svom nalogu na Fejsbuku, prenosi Ansa.\nMandatar Đuzepe Konte vratio je mandat predsedniku Serđu Matareli, nakon što je italijanski predsednik odbio da prihvati kao ministra ekonomije Paola Savonu, kojeg su predložili krajnje desničarska Liga i Pokret pet zvezdica.


Predlogom rebalansa budžeta AP Vojvodine, koji će se naći na sutrašnjoj sednici pokrajinske skupštine, budžetski iznos je smanjen za nešto više od 1,5 milijardi dinara a ukupni fiskalni deficit trebalo bi da bude oko 4,3 milijarde, izjavio je danas pokrajinski sekretar za finansije Zoran Radoman.\nTo smanjenje, u ukupnom iznosu od milijardu i 510 miliona dinara, posledica je u prvom redu odluke da se odustane od zaduživanja do kraja ove godine, emitovanjem obveznica za nabavku opreme za bolnicu "Kamenica 2", rekao je Radoman na sednici Odbora Skupštine Vojvodine za budžet i finansije.\nOn je napomenuo da su u okviru tog iznosa i smanjeni transferi pokrajini iz republičkog budžeta od 224 miliona dinara, zbog realizacije odluke o smanjivanju plata zaposlenima u prosveti.\nPredlogom rebalansa predviđeni su i smanjeni prihodi od kamata, za oko 320 miliona dinara, usled nemogućnosti plasmana sredstava iz pokrajinskog budžeta poslovnim bankama, jer je referentna kamatna stopa vrlo visoka, tako da nije stimulativno za poslovne banke da uzimaju ta sredstva, objasnio je Radoman.\nOn je dodao da su znatno smanjeni i prihodi u budžetu od davanja u zakup poljoprivrednog zemljišta.\nPokrajinski sekretar je napomenuo da je u predloženom rebalansu budžeta predviđeno povećanje iznosa u oblasti kapitalnih investicija, odnosno izdvajanje od 360 miliona dinara za dodatne troškove izgradnje Žeželjevog mosta na Dunavu u Novom Sadu.\nU predlogu pokrajinske skupštinske odluke o rebalansu ovogodišnjeg vojvođanskog budžeta, koji je sa još dve tačke u dnevnom redu 35. Sednice Skupštine Vojvodine, navedeno je da ukupni budžetski rashodi iznose oko 62,5 milijardi dinara, dok su prihodi planirani na iznos od 58,7 milijardi.


Bramerc „pažljivo prati“ potragu za Mladićem | Evropa | DW | 27.01.2010\nBramerc „pažljivo prati“ potragu za Mladićem\nGlavni tužilac Haškog tribunala Serž Bramerc kaže da nema novih elementa u saradnji Srbije sa Tribunalom. On, međutim, ponavlja da nema dokaza da Ratko Mladić nije u Srbiji i da prati aktivnosti na njegovom lociranju.\nNišta se nije promenilo od poslednje Bramercove ocene\n„Nema novih momenata u stepenu saradnje Srbije sa Tribunalom u Hagu u odnosu na poslednji izveštaj predstavljen Savetu bezbednosti UN u decembru“, izjavio je glavni tužilac Haškog tribunala Serž Bramerc, obraćajući se evropskim parlamentarcima. On je ponovio da je tadašnja ocena bila da je Tribunal u Hagu „zadovoljan trenutnim naporima koje Srbija čini u cilju da dostigne potreban nivo saradnje“.\nBramerc je, međutim, još jednom istakao da je, i pored napravljenog progresa, „apsolutno najveći prioritet“ hapšenje preostala dva begunca, Ratka Mladića i Gorana Hadžića, te da on nastavlja da pažljivo prati operacione aktivnosti srpskih vlasti u tom pravcu:\n„Verujte mi da vrlo pažljivo pratim te aktivnosti. Ako one budu uspešne imaćemo neke nove rezultate do juna. Ako ne budu uspešne, ili se pokaže da nisu na očekivanom nivou, ja ću i to istaći u svom sledećem izveštaju“.\nBramerc je istakao da veruje u predanost srpskih operacionih službi da saradnju sa Tribunalom dovedu do kraja, ali i dodao da „na osnovu onoga što dobija od srpskih vlasti nema razloga da veruje da Mladić i Hadžić nisu u Srbiji“.\nU BiH najveći broj „potencijalnih dosijea“\nU svom obraćanju Spoljnopolitičkom komitetu EP, glavni tužilac Haškog tribunla je rekao da „nema posebnih problema“ kada je u pitanju saradnja Tribunala sa nadležnim institucijama u BiH.\n„Na poslate zahteve dobijamo odgovore“, objasnio je Bramerc, ali i dodao da je problem u BiH više „strukturalne prirode“. Ne želeći da zalazi, kako je rekao, u političke vode, Bramerc je istakao da je Tribunal pažljivo pratio situaciju oko produžetka mandata međunarodnim sudijama:\n„Mislimo da je takvo međunarodno prisustvo još potrebno u BiH. Da mandati sudija i tužilaca nisu produženi došlo bi do problema, a neki procesi bi morali da počnu iz početka. Bosansko-hercegovački pravosudni sistem još zahteva podršku međunarodne zajednice i EU“.\nSerž Bramerc je naglasio da je BiH zemlja sa najvećim brojem „potencijalnih dosijea“ u regionu, te da se veliki problem vidi u limitiranosti domaćih resursa da pokrenu istrage po ovim pitanjima.\nHag zatvara vrata 2014. godine\nTužilac je naveo da je zadovoljan razvojem saradnje koju Međunarodni sud za ratne zločine ima sa nadležnim sudovima u zemljama bivše Jugoslavije. On je tu podvukao efikasnost saradnje sa kolegama iz Beograda, Sarajeva i Zagreba. Takva saradnja uz međusobno poverenje biće od velikog značaja u trenucima tranzicije, kada se bude završavao mandat Tribunala, a lokalni sudovi u zemljama regiona nastave sa procesuiranjem svih onih koje zbog ratnih zločina treba izvesti pred lice pravde.\nBramerc se, međutim ovom prilikom, osvrnuo i na jednu slabost – lošu kooperaciju među zemljama bivše Jugoslavije kada je u pitanju procesuiranje ratnih zločina.\nGlavni tužilac Haškog tribunala još jednom je u Evropskom parlamentu zatražio pomoć međunarodne zajednice i evropskih institucija u završetku onoga što je i bio mandat Tribunala u Hagu, i istakao da su napravljeni značajni koraci poslednjih godina kada je EU povezala punu saradnju sa Tribunalom sa procesom proširenja.\nProcenjuje se da bi sva suđenja u Tribunalu u Hagu trebalo da budu okončana 2011. i početkom 2012. godine, dok bi se žalbeni procesi završili najkasnije 2014. godine.\nTrajni link https://p.dw.com/p/Lhd4


"Gradimo Crnu Goru u kojoj ljudi mogu dostojno da žive od svog rada i znanja"\n7037 pregleda\t40 komentar(a)\nMinistar ekonomskog razvoja Jakov Milatović kazao je da će kad počne realizacija programa "Evropa sad" porodica sa minimalnim primanjima "moći da priušti više namirnica od onih iz minimalne potrošačke korpe".\n"Nakon što se usvoji budžet i startuje program "Evropa sad", prvi put nakon 30 godina će jedna porodica sa minimalnim primanjima moći da priušti više namirnica od onih iz minimalne potrošačke korpe. Gradimo Crnu Goru u kojoj ljudi mogu dostojno da žive od svog rada i znanja", napisao je Milatović.\nNakon što se usvoji budžet i startuje program Evropa sad! - prvi put nakon 30 godina - će jedna porodica sa minimalnim primanjima zapravo moći da priušti više namirnica od onih iz minimalne potrošačke korpe. Gradimo CG u kojoj ljudi mogu dostojno da žive od svog rada i znanja! pic.twitter.com/LfH1gfp2jX\nMinistar finansija i socijalnog staranja Milojko Spajić naveo je da će "zahvaljujući programu "Evropa sad" jedan bračni par zarađivati minimalno 900 eura".\nZahvaljujući programu Evropa Sad - jedan bračni par će zarađivati minimalno 900eura, a ne 444eura kao do skoro, konačno prenoseći ekonomsku benefit porodicama koje će moći da ostanu u 🇲🇪 i odgajaju svoju djecu ovdje. Rad će se konačno cijeniti u novoj Crnoj Gori! https://t.co/NEwQHEjEwA\n"A ne 444 eura kao do skoro, konačno prenoseći ekonomsku benefit porodicama koje će moći da ostanu u Crnoj Gori i odgajaju svoju djecu ovdje. Rad će se konačno cijeniti u novoj Crnoj Gori", naveo je Spajić.\nEvropa sadMinistarstvo ekonomskog razvojaJakov MilatovićMinistarstvo finansija i socijalnog staranjaMilojko Spajićminimalna zaradapotrošačka korpa


Komšić: Pojavni oblici fašizma prisutni su i danas u BiH\nČlan Predsjedništva Bosne i Hercegovine Željko Komšić uputio poruku građanima, povodom obilježavanja 9. maja - Dana pobjede nad fašizmom i Dana Evrope, istakavši da je važno da se dodatno učvrsti antifašizam kao univerzalna civilizacijska vrijednost.\n"Sutra obilježavamo 74 godine od pobjede nad fašizmom. Nažalost, i nakon toliko godina, pojavni oblici fašizma prisutni su i danas u BiH, ali i širom Evrope. Stoga, veoma je važno da se u BiH neprekidno podsjećamo na datum 9. maj - Dan pobjede nad fašizmom, koji se ujedno obilježava i kao Dan Evrope", navedeno je u Komšićevoj poruci proslijeđenoj medijim, javlja Srna.\nKomšić navodi da je važno da se antifašizam, kao univerzalna civilizacijska vrijednost, dodatno učvrsti i prezentuje kao nasušna potreba svih građana, koji antifašističku borbu zapravo smatraju svojom.\n"Kao dio evropskog kontinenta, uvijek trebamo pokazivati da se nalazimo na pravoj strani svjetske historije, tako što ćemo njegovati tekovine antifašističke borbe i time pokazati da fašizmu nije mjesto u BiH", navodi Komšić.\nVišković od Svjetske banke očekuje podršku za projekte u RS\tSalkić: Bošnjaci trenutno u izolaciji u RS


Lukić u Hagu tek za godinu dana\nBUENOS AJRES / BEOGRAD - Argentinski federalni sudija Jorge Urso odbio je da odgovori na pitanje kada će i kome biti izručen haški optuženik Milan Lukić, koji je uhapšen 8. avgusta u Buenos Ajresu.\nĆutanje federalnog sudije, međutim, ne čudi, s obzirom na to da je slučaj Milana Lukića za argentinsko sudstvo jedinstven. Do sada ono nije imalo iskustva u saradnji sa Haškim tribunalom, što važi i za ostale južnoameričke zemlje. Dodatnu poteškoću predstavlja činjenica da će u Argentinu verovatno stići najmanje dva zahteva za ekstradiciju Lukića.\nKako smo saznali, u slučaju da argentinski sud dobije dva ili više zahteva za izručenje, do konačne ekstradicije Lukića, koga optužnica Tribunala tereti za ratne zločine i zločine protiv čovečnosti, moglo bi da prođe od tri meseca do godinu dana. Za sada u argentinski sud zvanično nije stigao ni zahtev vlasti Srbije i Crne Gore, ni Haškog tribunala, s tim što je, prema rečima portparola Tribunala, Argentina obavezna da sarađuje sa ovom institucijom i da Lukića treba automatski da isporuči Tribunalu.\nU slučaju da se isporuka Lukića traži na osnovu dve ili više različitih optužnica, argentinski sud bi mogao da naloži ekstradiciju Lukića u sve zemlje, s tim što prioritet, prema rečima sudije vrhovnog suda Argentine, Karmena Arhiba, ima Hag. O svemu tome odlučiće federalni sudija Horhe Urso tek kad u Argentinu stignu svi zahtevi za izručenje Lukića.\nKako saznajemo od Danijela Rodrigesa, predstavnika za štampu Federalne policije Argentine, Milan Lukić se više ne nalazi u Buenos Ajresu već je prebačen u državni zatvor, 30 kilometara od glavnog grada Argentine. On je prethodno zatražio da bude premešten na sigurnije mesto zbog opasnosti da bude ubijen u Argentini, dodaje Rodriges.\nPredsednik Nacionalnog saveta za saradnju s Haškim tribunalom za ratne zločine i ministar za ljudska i manjinska prava SCG Rasim LJajić rekao je da Lukić nema državljanstvo Srbije i Crne Gore. Ministarstvo je od državnih organa tražilo dokumentaciju potrebnu za podnošenje zahteva za izručenje Lukića, koji je u Srbiji u odsustvu osuđen na 20 godina zatvora zbog zločina u Sjeverinu. "Od MUP-a Srbije stigao je odgovor da se on ne vodi u knjizi državljana SCG", rekao je LJajić i dodao da to neće uticati na podnošenje zahteva za izručenje Lukića.


Vojinović: Definisanje ekološke mreže je preduslov ulaska države kandidata u EU | EUME\nNaslovnica Info Press info Vojinović: Definisanje ekološke mreže je preduslov ulaska države kandidata u EU\nVojinović: Definisanje ekološke mreže je preduslov ulaska države kandidata u EU\nPredlogom zakona o zaštiti prirode, koji je u skupštinskoj proceduri, planira se uspostavljanje ekološke mreže zaštićenih područja i restriktivnija zaštita vrsta, naročito ptica, saopšteno je iz Ministarstva održivog razvoja i turizma.\nGeneralna direktorica Direktorata za životnu sredinu, Ivana Vojinović, kazala je da su ključne novine Zakona postavljanje osnova za uspostavljanje ekološke mreže (NATURA 2000), kao i stvaranje uslova za adekvatniju zaštitu vrsta, sa posebnim naglaskom na ptice, shodno Direktivi o pticama.\nPredlog zakona, kako je navela, restriktivnije, u pozitivnom smislu, reguliše zaštitu vrsta, jer su prenijete odredbe evropskih propisa koje se tiču zabrane upotrebe određenih sredstava za hvatanje, ubijanje i uznemiravanje životinja, i to prije svega u smislu da je zabranjeno korišćenje metoda za široko i neselektivno hvatanje i ubijanje divljih vrsta životinja.\n„Imajući u vidu da se Crna Gora nalazi na glavnom migratornom koridoru ptica i da se na teritoriji naše države redovno može sresti oko 349 ptičjih vrsta od ukupno oko 526 koje su evidentirane na evropskom tlu, vrlo detaljno smo definisali sredstva koja su zabranjena za hvatanje, ubijanje i uznemiravanje ptica (kuke, magnetofoni, izvori vještačkog svjetla, motorna vozila i slično)“, kazala je Vojinović agenciji MINA.\nPrema njenim riječima, za sve navedeno su, svakako, propisane i odgovarajuće novčane kazne za prekršaje\n„Definisanje predloga Nature 2000 ili ekološke mreže predstavlja preduslov ulaska države kandidata u Evropsku uniju (EU), i upravo područja ekološke mreže predstavljaju kategoriju kojom će, pored nacionalno važnih područja, biti obuhvaćena i ona čijom zaštitom će Crna Gora doprinijeti zaštiti važnih vrsta i staništa na nivou cijele Evrope“, pojasnila je Vojinović .\n„Imajući u vidu visok stepen raznolikosti i očuvanja biodiverziteta, očekivanja su da će Crna Gora značajnije doprinijeti evropskom biodiverzitetu, kako u pogledu procenta zaštićene teritorije, tako i u pogledu kvaliteta nominovanih staništa i vrsta“, smatra Vojinović.\n„To znači da nas u narednom periodu očekuje intenzivan terenski i naučni rad na prikupljanju i objedinjavanju baza podataka o važnim staništima, njihovim granicama, divljim vrstama biljaka i životinja, posebno ptica, gustini njihove populacije i slično“, navela je Vojinović.\nOn je dodala da je u vezi sa NATURA 2000 mrežom, Predlogom zakona dodatno dat osnov za kriterijume uspostavljanja i odabira područja ekološke mreže, koji će biti u skladu sa prihvaćenim standardima međunarodnog prava.\n„Precizirano je da područja ekološke mreže obuhvataju područja važna za očuvanje ptičjih staništa i vrsta, kao i područja važna za očuvanje staništa i divljih vrsta biljaka i životinja“, rekla je Vojinović.\nU Predlogu zakona, kako je pojasnila, prepoznata je Agencija za zaštitu životne sredine kao organ uprave koji je nadležan da, u saradnji sa stručnim i naučnim institucijama iz oblasti zaštite prirode, formira bazu podataka i priprema dokumentaciju za uspostavljanje područja ekološke mreže.\nVojinović je kazala da je u cilju transparentnosti procesa, a imajući u vidu njegovu ozbiljnost, predviđeno redovno obavještavanje i učešće javnosti.\n“Posebno je važno to što smo precizirali i ko će biti upravljači područja ekološke mreže, a sve u cilju dugoročne zaštite i brige o određenim stanišnim tipovima i vrstama od interesa za EU i Crnu Goru”, istakla je Vojinović.\nKako je rekla, kada je riječ o speleološkim objektima, ovim Predlogom zakona su uređeni neki od ranije u praksi uočenih nedostataka, koji se prije svega odnose na zabranjene i dozvoljene radnje u speleološkim objektima.\n“Ovo pitanje je posebno važno, imajući u vidu bogatstvo speleoloških objekata kojima Crna Gora raspolaže, a posebno uvažavajući činjenicu da smo intenzivno počeli sa njihovom održivom valorizacijom, pa je iz tog razloga važno precizno zakonski regulisati zaštitu, korišćenje i istraživanje speleoloških, ali i geoloških i paleontoloških objekata u njima”, smatra Vojinović.\nOna je rekla da, iako je sada važeći Zakon o zaštiti prirode, koji je donesen 2008. a izmijenjen 2013. godine, u značajnoj mjeri regulisao pitanja zaštite prirode, za sedam godine njegove primjene ukazala se potreba da se pristupi njegovoj reviziji.\n“Podsjetiću da je samo u tom periodu došlo do povećanja procenta zaštićene teritorije sa oko devet na skoro 13 odsto, što samo po sebi zahtijeva unaprjeđeniji pristup u očuvanju integriteta zaštićenih područja, kao najvrjednih djelova prirode u Crnoj Gori”, kazala je Vojinović.\n“Predloženim tekstom Zakona precizirane su sve mjere zaštite prirode u odnosu na zahvate u prostoru koji mogu imati potencijalni uticaj na prirodu, s posebnim osvrtom na institut takozvane ocjene prihvatljivosti, kao zasebnom postupku koji će se sprovoditi u slučaju potencijalno značajnijih izmjena na području buduće ekološke mreže koju ćemo uspostaviti shodno odredbama ovog Zakona”, kazala je Vojinović.


Nataši Kovačević Nacionalni orden Francuske za zasluge\nTanjug 14. aprila 2022. 14:53\nBEOGRAD – Nekadašnjoj srpskoj košarkašici Nataši Kovačević svečano je danas uručen Nacionalni orden Francuske za zasluge.\nKako se navodi u saopštenju ambasade Francuske, orden je uručio ambasador Pjer Košar.\n„Orden zasluga je uz Legiju časti, jedan od dva francuska nacionalna ordena. Cilj je da nagradi „posebne zasluge“ bilo da su civilne ili vojne. Ovaj orden je, 1963, uspostavio Šarl De Gol. Srećan sam što Vam je ovo tako prestižno odlikovanje dodeljeno, u ime predsednika Republike Francuske. Vi predstavljate mladu generaciju Srbije i Vaš izuzetni životni put je već inspiracija za sve one koji Vas prate. Ovo zasluženo odlikovanje ispunjava ponosom Vaše prijatelje i Vaše bližnje koji su danas sa nama“, izjavio je ambasador Košar.\nU periodu kada ste bili članica košarkaške reprezentacije doživeli ste sa 19 godina tešku saobraćajnu nesreću i zbog teške povrede noge prekinuli karijeru.\n„Francuski košarkaški savez je stupio sa Vama u vezu i dao Vam svoju podršku da dobijete prilagođenu protezu u Francuskoj i da započnete rehabilitaciju u Parizu. Već 2014. godine ste ponovo imali loptu u rukama i pokušali nemoguće: da se vratite na teren kao profesionalna košarkašica i takmičite se sa ostalim igračicama. Zahvaljujući vežbama i izdržljivosti uz podršku trenera ženske ekipe Crvene zvezde postali ste prva košarkašica na svetu sa protezom u profesionalnoj košarci“, dodao je ambasador.\nGodine 2016, ste odlučili da okončate svoju sportsku karijeru i da se angažujete u Košarkaškom savezu Srbije, da se vratite studiranju i osnujete „Fondaciju Nataša Kovačević“ koja prati mlade sportiste sa poteškoćama, promoviše njihova prava, kao i prava žena u sportu ili pruža pomoć sportistima koji su se odlučili za promenu karijere.\n„Na tom putu koji je za Vas značio novi početak upoznali ste Francusku kroz podršku i prijateljstvo koje su Vam pružili Žan Pjer Sita i Goran Radonjić i preko njih Košarkaški savez Francuske. Znam da nekada kažete da je Francuska Vaša „druga domovina“ i Vi ste od sada velika ambasadorka francusko-srpskog prijateljstva. Ovo prijateljstvo živi već vekovima i prevazilazi najteža iskušenja zahvaljujući osobama koje ga kao Vi održavaju svojim primerom, svojim angažovanjem i svojom odanošću.“, poručio je ambasador Košar.\nPre nekoliko meseci, organizovali ste premijeru Vašeg dokumentarnog filma „Skok“ koji iznova prati priču, ali i priču o sportskoj saradnji između naših dveju zemalja u oblasti košarke, naveo je on.\n„I kako se prijateljstvo gradi kroz zajednička sećanja vi ste pokrenuli podizanje spomenika na Kalemegdanu Anriju Elu, igraču francuske košarkaške reprezentacije posle Drugog svetskog rata koji je potom postao trener prve jugoslovenske reprezentacije u periodu 1948-1950, krunisanog svetskog šampiona“, istakao je francuski ambasador.


Milojević: Ispunili smo ciljeve u Jadranskoj ligi – NOVINE\nIspunili smo ono što smo zacrtali – Trener košarkaša Mega Leksa Dejan Milojević zadovoljan pobedom svoje ekipe nad Karpošom, ali i generalno sezonom u Jadranskoj ligi. Milojević je naveo da njegova ekipa, ako se poklope neki rezultati, može da završi ligu kao šesta, što bi bio drugi najbolji rezultat u istoriji kluba.\nMega je Sremskoj Mitrovici pobedila ekipu Karpoš Sokola sa 82:69 u 26. kolu regionalnog takmičenja.\n„Zadovoljan sam pobedom. Bila je ovo teška utakmica, jer je ekipa Karpoša najnezgodnija za igranje. Vrlo su atipični, centri su sjajni šuteri, mogu da pogode za tri poena i jako ih je teško braniti jer mogu dobro da igraju i pod košem. Imali smo problema u prvom poluvremenu, ali smo u nastavku uspeli da se prilagodimo, preuzimali smo posle njihove pik igre i to je dalo rezultat“, rekao je Milojević posle utakmice.\n„Zadovoljan sam ovom sezonom, ispunili smo ciljeve, jer naš prvenstveni cilj je razvoj mladih igrača. I ove godine smo afirmisali par igrača koji će ići u NBA ligu, pri tom smo opet imali sasvim pristojan rezultat“, dodao je trener Mege.\n„Uz sve poteškoće na pravi način smo odigrali u finišu sezone i u poslednjih sedam utakmica zabeležili smo pet pobeda. Podigli smo formu pred kraj regionalnog takmičenja i ispunili ciljeve. Sada imamo dovoljno vremena da se spremimo za domaće prvenstvo i ponovo izborimo plasman u ABA ligu“, rekao je Milojević.\nZoran Simović za Blicsport: Dok me u Srbiji hapse, u Turskoj mi daju nagradu za životno delo\nSK predlozi za klađenje 12 mart


Višković: Srpsku prepoznati kao energetskog lidera\nPredsjednik Vlade Republike Srpske Radovan Višković izjavio je danas u Foči, gdje je ozvaničen početak radova na izgradnji energetskog sistema Hidroelektrane Bistrica, da se ide ka toma da Srpska u narednom periodu bude prepoznata kao energetski lider na ovim prostorima.\n"Mi taj status želimo, želimo da idemo još brže u taj razvoj i vidimo tu šansu Republike Srpske, upravo u čistoj, zelenoj, ekološkoj energiji. Time ćemo napraviti benefite za sve građane Republike Srpske u finansijskom dijelu, ali i da značajno damo doprinos očuvanju životne sredine", rekao je Višković.\nOn je predložio menadžmentu Hidroelekrane Bistrica da u budućnosti objekte Bistrica B1, B2a i B3 nazove po velikanima Nikoli Tesli, Mihajlu Pupinu i Milutinu Milankoviću.\n"To će da bude naša poruka da mi cijenimo i naše ljude koji su prije nas radili isto tako velike poslove za Srbe gdje god živjeli", istakao je Višković.\nOn je naveo da je njegov odlazak u Kinu danas ovdje valorizovan i to ne samo u smislu da se gradi već da Srpska za partnera ima jednu tako moću kompaniju kao što je AVIK, navodeći kako je za ove ovdje uslove i prostore skoro nepojmljivo da neko ima pola miliona radnika, milijarde prometa.\nVišković je u obraćanju podsjetio da Republika Srpske slijedi sve direktive EU, sve ono što od nje traži energetska zajednica, da danas ima 60 odsto proizvodnju iz termoelektrana, pa mora ubrzano da taj procenat mijenja u korist zelene energije obnovljivih izvora.\n"Mi smo to u Vladi više nego ozbiljno shvatili", istakao je premijer i podsjetio na decenijski projekat Buk Bijela za koji je rekao da ide svojom dinamikom i neće se odstupiti od realizacije tog projekta.\nNapomenuo da su nedavno kod notara ovjerili potpise najvećih zvaničnika Republike Srpske da već poslije Nove godine budu potpisani ugovori sa kineskom bankom i kineskim izvođačem sa izgradnju Hidroelektrane na Dabru.\n"To je decenijski projekat Hercegovine i ovog dijela Republike Srpske", rekao je Višković i podsjetio da su već potpisani ugovori, donesene odluke i izabrani strateški partneri za gradnju elektrana koje se odnose na sunčano i vjetroenergiju i sve ono što će, kako je istakao, Srpsku prepoznati u narednom periodu kao energetskog lidera na ovim prostorima.\nPrema njegovim riječima, Republike Srpska i pored svih pritisaka kojima je svaki dan izložena, ima svoj put i bira svoje partnere.\nOn je zahvalio Kini, navodeći kako je kompanija AVIK sto odsto vlasništvo države i da ne bi mogla doći ovdje i raditi da iza toga ne stoji podrška Kine.\n"Ponosan sam na tu činjenicu. Ponosan sam na činjenicu što smo ovdje mogli da čujemo i himnu Republike Srpske i himnu Kine pored ovih zastava koje nikome nisu prijetnja već su zastave razvoja, prosperiteta svih koji žele dobro BiH", naglasio je Višković.\nNi Kina ni Srpska, istakao je, nisu remetilački faktor, smetnja u razvoju bilo kome na prostorima BiH i samog regiona.\n"Mi želimo dalje da se razvijamo i imamo pravo izabrati partnere na tom našem putu razvoja", rekao je Višković.\nCijena izvedbenog ugovora je 103 miliona evra, a investitori su preduzeće Hidroelektrane Bistrica i preduzeće Hidroelektrane na Drini, koje je većinski vlasnik.\nNovčanu podršku pružiće i "Elektroprivreda Republike Srpske".\nIzvođač radova je Kineska nacionalna aerotehnološka korporacija za međunarodni inženjering - AVIK.


Izvor: MozzartSport.com, 08.Maj.2021, 17:56\nKristal Palas slavio na Bramal Lejnu, pa tako i zvanično obezbedio opstanak u eliti\nČini se da je već neko vreme poznato koja tri tima naredne sezone nećemo gledati u Premijer ligi, ali se Kristal Palas postarao da i matematički obezbedi opstanak na četiri utakmice do kraja. Slavili su Orlovi na Bramal Lejnu protiv poslednjeplasiranog Šefilda, pa su tako i zvanično zadržali status u najvišem rangu - 2:0.\nNisko su pali Blejdsi posle sjajne minule sezone, a to >> Pročitaj celu vest na sajtu MozzartSport.com << se možda najbolje oslikava i po njihovom današnjem nastupu. Palas je poznat kao tim koji kada napravi pristojnu zalihu bodova u odnosu na ugrožene timove povuče ručnu, ali na Bramal lejnu je bio dominantan. Olako su Zaha, Eze i drugovi ulazili u prilike, pa je pravo čudo kako i ubedljivije nisu slavili protiv ekipe koja je odavno rezervisala mesto u Čempionšipu za narednu sezonu. Uputili su čak 21 udarac ka golu rivala gosti, pred današnji meč su bili na proseku od 8,4 šuteva po meču.\nKristijan Benteke je u Šefildu stigao do sedmog pogotka u sezoni. Slab učinak za jednog napadača, ali je Belgijanac tako uspeo da nadmaši ostvareno u minule tri takmičarske godine skupa (šest).\nZatresao je mrežu domaćina već u drugom minutu. Odlična akcija Palasa, Eze se prošetao do kaznenog prostora rivala, potom poslao pas ka Bentekeu, bivši napadač Aston Vile i Liverpula je tukao na prvu, uspeo je jedan od defanzivaca Šefilda da ga izblokira, ali je na kraju samo prevario nemoćnog Arona Ramsdejla.\nReđali su se u nastavku napadi pred golom Junajteda, ali lopta nije htela u mrežu, da bi se u 88. minutu u listu strelaca upisao i Eze. Ponovo je olako došao do protivničkog šesnaesterca, ovoga puta je odlučio da završi sam, pogodio je protivničkog igrača, što je još jednom prevarilo Ramsdejla.


Lideri G20 bez čvrstih obećanja o ograničenju rasta temperature - Živinice Čaršija\nLideri G20 bez čvrstih obećanja o ograničenju rasta temperature\nLideri Grupe 20 najvećih svjetskih ekonomija objaviće da im je cilj ograničenje globalnog otopljenja na 1,5 stepeni Celzijusovih za koji naučnici tvrde da je od ključnog značaja za izbjegavanje katastrofe, ali će, izbjeći da daju čvrsta obećanja, navodi se u nacrtu saopštenja sa samita u Rimu.\nU zajedničkom saopštenju nakon dvodnevnom sastanka G20 u Rimu nalazi se malo detalja o konkretnim postupcima za ograničenje štetnih gasova.\n“Ostajemo posvećeni cilju Sporazuma iz Pariza iz 2015. godine da održimo globalni prosjek povećanja temperature ispod dva Celzijusova stepena i da nastavimo sa naporima da to ograničimo na 1,5 stepeni”, navodi se u saopštenju.\nU saopštenju se ističe da lideri priznaju “ključnu relevantnost” postizanja cilja od nula emisija ugljenika do sredine ovog vijeka.\nOvo je cilj koji su stručnjaci UN odredili kao neophodan da bi se ostvarilo ograničenje otopljenja od 1,5 stepeni Celzijusovih, ali neki od najvećih svjetskih zagađivača se još nisu obavezali da će pomoći u naporima da se to i ostvari.\nAnalitičari navode da je uloga G20 od ključnog značaja pred širi samit UN o klimatskim promjenama koji sutra počinje u Glazgovu.


29. jul : Nadlanu.com\nObjavljeno 28. jul 2008. / 00:00:00\n1856 - Umro je nemački kompozitor Robert Šuman, jedan od najznačajnijih i najuticajnijih predstavnika muzičkog romantizma ("Koncert u a-molu za klavir i orkestar", koncerti za klavir i za violončelo, ciklusi solo pesama).\n1946 - U Parizu je počela mirovna konferencija zemalja pobednica u Drugom svetskom ratu. Mirovni ugovori, usaglašeni tokom zasedanja konferencije od 29.7. do 16.10, potpisani su 10. februara 1947.\n1981 - U katedrali Svetog Pavla u Londonu venčali su se naslednik britanskog prestola, princ od Velsa Čarls (Charles), i Dajana Spenser (Diana Spencer).\n1983 - Umro je britanski pozorišni i filmski glumac Dejvid Niven (David), dobitnik Oskara 1958. za film "Odvojeni stolovi".\n1983 - Umro je španski filmski režiser Luis Bunjuel (Bunuel), jedan od najvećih reditelja u svetskoj kinematografiji, poznat po nadrealističkim filmskim ostvarenjima ("Andaluzijski pas", "Viridijana", "Lepotica dana", "Diskretni šarm buržoazije").\n1992 - Bivši istočnonemački komunistički lider Erih Honeker došao je u Berlin, nakon osam meseci provedenih i Ambasadi Čilea u Moskvi, da se suoči sa optužnicom za smrt mnogih nemačkih građana koji su preko Berlinskog zida pokušali da pobegnu u tadašnji Zapadni Berlin.


Kancelarijski stolovi - Modrulj\nPočetna // Kancelarijski stolovi\nKlub sto 03\nKlub sto 05\nKlub sto 06\nMetalne noge za stolove\nNastavak stola, polukružni\nTerpezarijski stolovi sa metalnim nogama\nKada je u pitanju kancelarijski nameštaj stolovi kojima opremate svoj radni prostor moraju biti funkcionalni, kako bi Vam obezbedili dobru organizaciju i produktivnost. Modrulj kancelarijski stolovi izrađeni su od visoko kvalitetnih materijala, koji dugo traju i čuvaju svoj prvobitan izgled.\nModerni radni stolovi po Vašoj meri i ukusu\nKako bi stolovi za kancelariju koje ste izabrali zadovoljili sve Vaše potrebe, pre kupovine u obzir morate uzeti više faktora. Neka zanimanja zahtevaju veće stolove, onima koji rade na računaru neophodni su stolovi za kompjuter, a koji god radni sto da izaberete trebalo bi da bude u skladu sa dimenzijama radnog prostora i stilom u kome je uređen.\nU našoj ponudi postoje radni stolovi izrađeni od oplemenjene iverice i medijapana. Mogu biti lakirani i presvučeni folijom, kako bi njihov izgled estetski zadovoljio potrebe kancelarijskog prostora, ali i kako bi bio izrađen prema najvišim standardima kvaliteta. Za određene artikle, možete i sami birati materijal od kog će Vaši budući stolovi za kancelariju biti izrađeni.\nSvi kupci mogu izabrati dimenzije za željeni sto. U ponudi možete pronaći nekoliko standardnih dimenzija stolova koje možete odabrati, dok za određene stolove kupci mogu navesti tačne mere koje žele.\nKancelarijski stolovi koje možete kupiti kod nas\nStandardni stolovi za kancelarije svakako su deo naše ponude, a tu su i kabinetski stolovi, koji će u prostor svake velike firme uneti dozu elegancije, profesionalnosti i raskošnog stila.\nKada je u toku opremanje firme, često se traži pogodan ugaoni sto za kompjuter, jer odgovara velikom broju kancelarijskih prostora. U našoj ponudi nalaze se i ugaoni kancelarijski stolovi, među kojima ćete sigurno pronaći neki koji Vama odgovara.\nKancelarijski stolovi Novi Sad i Beograd\nModerni kancelarijski stolovi koje možete poručiti kod nas garantuju kvalitet, funkcionalnost i dugovečnost. Pogledajte kompletnu ponudu i cene naših radnih stolova, posetite naš izložbeni salon i izaberte odgovarajući sto za sebe, svoju firmu i zaposlene.