Glas u Prištini razgovarao s ključnim političkim liderima kosovskih Albanaca\nPotrebni su im njihovi izdajnici\nTAČI: Pitanje političkog statusa Kosova nije pitanje koje ima veze s prethodnim pravnim i ustavnim aspektom Srbije. SUROI: Smatram da bi neka vrsta labave granice, kao i školovanja po programima Kosova, mogla da se uspostavi s južnim delom Srbije. FERATI: Struje koje smatraju da bi trebalo da slušamo Tiranu ili Beograd su ekstremni stavovi koji građanima Kosova ne idu na ruku\n"Trebaju nam naši izdajnici" - ovaj naslov komentara objavljen u jednim prištinskim dnevnim novinama, u kome se na istom mestu nalazi i kritika na račun tamošnje vlasti, ali i objašnjenje javnom mnjenju - da je ta ista vlast morala da se odrekne nečega da bi dobila ono što želi - nezavisno Kosovo, objavljen neposredno pošto je prištinski pregovarački tim "prihvatio" delove Ahtisarijevog plana o decentralizaciji, najbolje govori o jedinstvu albanske političke i javne scene.\nKarta na koju prištinski političari, međutim, ovih dana zdušno igraju lobirajući, pre svega, kod Srba na Kosmetu, svesni da bez njih ne mogu od Zapada da dobiju ono što priželjkuju, jeste socijalna i ekonomska perspektiva. Ono s čim, međutim, albanski političari imaju problem nisu ni Srbi, ni Beograd - nego upravo građani albanske nacionalnosti jer teško da prosečan Albanca može da razume da lako može da im se desi da od međunarodne zajednice, pod plaštom samostalnosti Kosova, u stvari, dobiju novi protektorat pod okriljem EU. Nešto slično kao što je to urađeno u Bosni.\nUkoliko bi se to desilo, lideri ekstremnih političkih struja na Kosmetu, poput Hašima Tačija ili Ramuša Haradinaja, neminovno bi sa svojom ekstremnom ratnom politikom izbili u prve redove. Da je apsolutna nezavisnost Kosova jedina opcija prihvatljiva za Tačija, koji se iz ratnog komandanta OVK transformisao u "legitimnog političkog predstavnika građana Kosova", govori i njegov stav da "za Kosovo postoji smo jedno rešenje, a to je poštovanje želje građana za nezavisnom državom Kosovo".\n- Pitanje političkog statusa Kosova nije pitanje koje ima veze s prethodnim pravnim i ustavnim aspektom Srbije. Nezavisno Kosovo jedino, ali i najbolje za međunarodnu zajednicu i Srbiju jer nezavisnost je garancija za stabilnost u regionu - upozorava Tači za Glas.\nPolitičke ambicije Tačijeve partije, trenutno opozicionog lidera prištinske političke scene, ogledaju se i u njegovoj kritici postojećoj vladi na Kosmetu za koju tvrdi da ne "odslikava volju građana Kosmeta", a to se, kako kaže, vidi u tome što je upravo opozicija, koja je uključena u pregovarački proces o budućem statusu Kosmeta, zaslužna za ubrzavanje ovog procesa.\nZa razliku od politike Tačijeve partije, čijeg se stava, reklo bi se, plaši i deo Albanaca, stranka Ibrahima Rugove, koja se slično kao SPS u Srbiji nalazi pred stranačkim izborima za lidera stranke, uživa najveće poverenje među građanima. Međutim, posle Rugovine smrti, stranka je usred unutrašnjeg raskola. Opcija koja "sledi politički put Rugove", poželjna kod građana, nije omiljena kod lidera ostalih političkih stranaka na Kosmetu. Iako i Rugovin DSK, kao uostalom i svi Albanci, bilo političari, bilo građani, zastupaju stav - nezavisno Kosovo, njihov način je znatno umereniji.\nSadri Ferati, kadar DSK i predsednik izvršnog veća južnog, albanskog dela Mitrovice, smatra da bi trebalo zaboraviti maksimalističke stavove koji dolaze iz Tirane i Beograda i okrenuti se ekonomskoj budućnosti Kosova.\n- Nezavisno Kosovo stvorilo bi perspektivu za sve građane Kosova, ne samo za Albance. Struje koje kako među Albancima tako i među Srbima smatraju da bi trebalo da slušamo Tiranu ili Beograd su ekstremni stavovi koji građanima Kosova ne idu na ruku - ocenjuje Ferati za naš list.\nVeton Suroi, za koga slove prognoze da Zapad na njega već sada gleda kao na budućeg premijera ili predsednika Kosova, ozbiljno igra na kartu nacionalnog jedinstva. NJegovo uporište među biračima na Kosovu, prema oceni tamošnjih analitičara, nije baš na zavidnom nivou. Stoga on, tvrde upućeni u političke prilike Prištine, pokušava da političke poene dobije objedinjavanjem albanskog korpusa u okolnih zemalja, ali ne u smislu prekrajanja granica nego u smislu labavljenja. Upravo Suroi će na pregovorima u Beču, između ostalog, pokrenuti pitanje statusa Albanca sa juga Srbije. A to bi prema njegovoj zamisli izgledalo ovako:\n- Ne mislim da bi Albanci sa juga Srbije trebalo da budu nekom čvrstog granicom odsečeni od Kosova. Pri tom, ne dovodim u pitanje da je teritorija juga Srbije deo države Srbije, ali ipak verujem da bi u konačnom dokumentima o budućem statusu Kosova trebalo da bude ugrađen i način komunikacije građana albanske nacionalnosti ovog dela Srbije i Kosova. Smatram da bi neka vrsta labave granice, kao i školovanja po programima Kosova mogla da se uspostavi sa južnim delom Srbije - objašnjava Suroi za Glas.\n- Verujemo u odluke koje će doneti svet u skladu sa našim zahtevima, ali smo spremni i na referendum na teritoriji Kosova, naravno. Kosovo je Kosovo, a Srbija - Srbija. Mi nemamo zajedničku agendu na ovoj relaciji. Beograd ne može da utiče na političko rešavanje problema Kosova, dok Priština može da pomaže Beogradu u pravcu evropske perspektive - rekao je Tači Glasu.\nBez obzira na političko jedinstvo Albanaca kada je reč o statusu Kosova, ono što ih kao problem u budućnosti čeka jeste problem identiteta albanskog življa na Kosmetu. Albanci koji su stasavali u proteklih 16 godina smatraju da bi trebalo da budu nacija, dakle "kosovari". Ova populacija nije za tradicionalne veze sa Albanijom i smatra da je zastupanje te ideje šteta za Albance s Kosova. Politički lideri Prištine za sada ove unutrašnje probleme guraju pod tepih, smatrajući da će se oni sami po sebi rešiti čim pitanje status bude regulisano. Analitičari iz Prištine, pak, upozoravaju da bi upravo ovaj problem mogao da bude unutrašnji problem Kosova, koji bi zbog duboko usađenog nacionalizma u starijoj generaciji Albanaca na Kosmetu, čak mogao dovesti i do sukoba među samim Albancima. Naravno, politički lideri negiraju svaku vrstu nejedinstva u albanskog telu i tvrde da su to "huškanja iz Beograda."\nPored ovoga, albansku javnost je, prema nekim istraživanjima, počelo da zanima i kakav program i plan njihovi političari imaju za period posle rešavanja statusa. A ovo je pitanje na koje albanski lideri imaju nejasan odgovor zato što je malom delu Albanaca poznato da, ukoliko status ne bude rešen tako da dobije podršku u regionu, pre svega u Srbiji, Albanci mogu da imaju ozbiljan problem - jer će takvo rešenje doneti tenziju. Drugim rečima, to znači da nema investicija i nema zapošljavanja.\n- Socijalni nemiri, koji se na Kosovu već neko vreme najavljuju, lako se mogu pretvoriti u političke, što je opasno i toga je svesna i međunarodna zajednica - ocenjuju analitičari u Prištini.\nPosle Sabora trubača, ponovo otvoreno pitanje našeg brenda\nVREME LUDILA : VJEKOSLAV RADOVIĆ


Mektić: BiH će zbog migranata zatvoriti granicu – NovostiDana.rs\nPrema njegovim rečima, BiH je u opasnosti da se suoči sa velikim problemom u vezi sa dolaskom migranata zato „što se neke zemlje neodgovorno odnose prema tom problemu i ne vode računa o drugima“.\n„Ako treba zatvoriti granice, i to ćemo učiniti i ka tome se i ide, uključićemo i druge agencije i Oružane snage BiH ako bude potrebe“, istakao je Mektić.\nOn je dodao da će BiH poslati jasnu poruku EU, prema kojoj migranti „nisu problem ni zapadnog Balkana ni BiH, već su problem EU“.\n„Problem ovih migracija počinje iz EU, iz Grčke, i ne možemo sad mi biti prepušteni sami sebi. Tražimo da se EU uključi u sve ovo“, naglasio je ministar bezbednosti BiH.\nMektić je još kazao da se u okruženju stvara atmosfera da, „na neki način, BiH bude žrtva migrantske krize“.\n„Neke države u našem okruženju olako prilaze problemu i puštaju migrante u BiH. Prema Hrvatskoj imamo ozbiljne probleme, jer Hrvatska sve ozbiljnije zatvara taj prostor. Mi ne želimo da budemo prostor gde će se koncentrisati veliki broj migranata bez ikakvog rešenja“, naglasio je on.


Vojska Srbije pomaže u dezinfekciji najfrekventnijih ulica i prilaza bolnici, domu zdravlja i ambulantama - Dnevnik Juga\nPočetna / DRUŠTVO / Vojska Srbije pomaže u dezinfekciji najfrekventnijih ulica i prilaza bolnici, domu zdravlja i ambulantama\nVojska Srbije pomaže u dezinfekciji najfrekventnijih ulica i prilaza bolnici, domu zdravlja i ambulantama\nDnevnik Juga 13/04/2020\tDRUŠTVO, Korona Virus, Leskovac Ostavi komentar\nVojska Republike Srbije, pripadnici Odeljenja atomsko-biološko-hemijske odbrane iz Kruševca, počeli su danas sa dezinfikcijom leskovačkih ulica, oko Doma zdravlja, kruga Opšte bolnice Leskovac, kao i kasarne u Sinkovcu i drugih frekvnetnih mesta, radi suzbijanja i sprečavanja širenja zarazne bolesti COVID-19, a za ove namene Vojska je pomogla lokalnoj samoupravi sa dve cisterne rastvora natrijum hipohlorita za dezinfekciju javnih površina.\n„Pomoć pristiže sa svih strana. Mnogo pojedinaca, društveno odgovornih kompanija, i inostranih prijatelja pomogli su Srbiju i Leskovac. Danas smo ovde jer je svoj doprinos dala i Vojska Republike Srbije. Naš narod i vojska uvek su bili spojeni jakom, neraskidivom vezom. Vojska je ta koja je branila i bila uz narod, uvek bila na braniku odbrane. I kada smo napadnuti i kada nam prete prirodne nepogode, i sada kada se borimo protiv pošasti koja hara čitavim svetom. Danas su sa nama pripadnici 246. jedinice bataljona ABHO iz Kruševca koji će izvršiti dezinfekciju kasarne u Sinkovcu i dela našeg grada, oko Doma zdravlja, kruga leskovačke bolnice i mesta gde je najveća frekvencija ljudi koji su ili oboleli ili se sumnja da su oboleli od zarazne bolesti COVID-19. Za te namene stigne su dve cisterne rastvora natrijum hipohlorita i ovom prilikom gospodinu Filipoviću zahvaljujem na angažovanju i pomoći – kazao je gradonečelnik Leskovca, Goran Cvetanović.\nJavno komunalno preduzeće „Komunalac“ pružilo je Vojsci logističku podršku i istovremeno radilo dezinfekciju svojom mehanizacijom.\nPrethodni Najveći rast: 424 nova slučaja Korona virusa, ukupno obolelo 4.054 ljudi – U bolnicama 2.890 pacijenata, preminulo još 5 osoba\nSledeći UHAPŠEN LESKOVČANIN – Maltretirao ženu i ćerku, pa zapalio kuću


Blacksheep.rs | Kada se spoje umetnosti i delo\n26 jun Kada se spoje umetnosti i delo\nZadovoljstvo nam je da Vas pozovemo na događaj “Kada se spoje umetnost i delo”\nNa samom događaju predstavićemo rezultate naših aktivnosti sprovedenih u okviru projekta “Umetnost i delo” koji je kroz program Centrifuga 2017. podržala Erste banka. Projekat je realizovan u saradnji sa našim prijateljima iz organizacije Baza Crna ovca koji su nam pomogli da u mladim štićenicima VPD probudimo umetničku stranu. Tokom februara i marta umetnici iz ove organizacije organizovali su kreativne radionice u VPD sa grupom od osam štićenika, a kao rezultat nastao je “Spomenar štićenika vaspitno – popravnog doma” u kome se nalaze njihovi odgovori na temu ljubavi, slobode, prijateljstva…\nViše o samom procesu i radovima možete čitati ovde.\nDođite da se družimo, da upoznate lepšu stranu ovih mladih ljudi i da svi zajedno pokažemo da ih društvo nije zaboravilo!\nBaza crna ovca, Kada se spoje umetnosti i delo, neostart, projekat umetnost i delo, radionice, spomenar, vpd krusevac


Uspešna misija svemirske teretne letelice\nSvemirska bespilotna teretna letelica „Dragon“\nTeretna letelica „Spejs X“ treba da ostane tri nedelje uz svemirsku stanicu, u okviru svoje druge snabdevačke misije\nPrivatna bespilotna teretna letelica „Dragon“ se priprema da pristane uz Međunarodnu svemirsku stanicu pošto su inženjeri rešili problem zbog kojeg je pristajanje odloženo za jedan dan. Teretna letelica „Spejs X“ treba da ostane tri nedelje uz stanicu, u okviru svoje druge snabdevačke misije.\nLetelica je donela naučnu opremu, hranu i rezervne delove na stanicu na kojoj je šest članova posade, a na Zemlju treba da se vrati krajem meseca sa prikupljenim uzorcima i drugim materijalom. Raketa „Falkon 9“ je sa kapsulom „Dragon“ uzletela iz Kejp Kanaverala u Floridi u petak, u okviru misije snabdevanja koju vodi Američka agencija za istraživanje svemira.\nNASA je sklopila ugovor sa kalifornijskom kompanijom „Spejs X“ da u narednih nekoliko godina obavi najmanje 12 misija snabdevanja. Prvo uspešno pristajanje letelice ove kompanije je izvedeno u maju, a rutinske komercijalne snabdevačke misije su počele u oktobru.


Proizvođač lekova «Glekso Smit Klajn» želi da prodaje svoju verziju tablete za mršavljenje «Ksenikal» u apotekama bez recepta. Nova pilula, pod nazivom «Ali», bila bi prva pilula za mršavljenje koja blokira apsorbciju masti, koja se prodaje bez recepta. Za pastora Čada Hjubnera, to bi bio diskretan način za rešavanje njegovog problema sa težinom.\n«Ne želim da idem kod lekara da bih razgovarao o svojoj težini. Često osećamo da je težina nešto sa čime bi trebalo sami da se izborimo», kaže Hjubner.\n«Ali» deluje tako što blokira apsorbciju telesne masti u crevima. Proizvođač tvrdi da bi to mogla da bude bezbednija i mnogo efikasnija zamena za proizvode koji se sada prodaju. Vejn Kolavej, endokrinolog i stručnjak za poremećaje ishrane iz Vašingtona, ne slaže se sa tim.\n«Mogućnost da neko može da kupi nešto slobodno, ne znajući šta je to u stvari, nosi sa sobom visoki rizik da će neko od tih kupaca imati ozbiljne probleme, kao što su recimo preosetljivost organa za varenje, Kronova bolest ili neke druge, tako da to nije bezopasan lek», kaže doktor Kolavej, dodajući da ima malo dokaza da bi lek mogao da bude uspešno sredstvo za gubljenje težine. Kada se kombinuje sa niskokaloričnom dijetom i vežbanjem, «Ksenikal» generalno doprinosi gubitku 5 odsto telesne težine za nekoliko meseci. Pošto je «Ali» slabiji, moguće je da uopšte nema uticaj.\n«Mislim da tu nema razlike, osim što će ‘Ali’ biti prodavan dvostruko jeftinije od običnog leka, jer sadrži samo polovinu sastojaka», kaže Kolavej.\nSa cenom od otprilike stotinu dolara mesečno, to je skupo kockanje. A, pojedini lekari smatraju da kratkoročno uzimanje pilula nije rešenje i da ljudi treba da rešavaju osnovne uzroke gojaznosti. Lekari takođe upozoravaju na neprijatne prateće efekte, među kojima su i problemi sa varenjem. Ipak, ljudi koji žele da izgube kilograme tvrde da su spremni da probaju bilo šta.


Energetska mafija: električna energija je pitanje provizije a ne potrebe\nStruju je lako proizvesti, mito i proviziju sve teže\nIzgradnja kapaciteta za proizvodnju čiste energije u Srbiji najlakše prolazi pomoću prljavih računa preko kojih se peru pare i namiruju potrebe srpske političke vrhuške. Posle veći deo te čiste struje odlazi u inostranstvo, a Srbiji ostaje da manjak nadoknađuje povećanjem kapaciteta termoelektrana. Još jedna priča o uzajamnom odnosu Ćara i Vajde iz koga se u ovoj zemlji obavezno rađa - Šteta.\nNemci na Moravi, a Italijani su u južnoj Srbiji. Nije to nova podela okupacionih zona, već raspodela prirodnih resursa Srbije između velikih evropskih sila. Već dva veka se ratovi vode zbog energenata: na početku industrijalizacije bio je ugalj, od sredine dvadesetog veka pa do danas su nafta i prirodni gas objekti težnje, a danas to počinju da budu izvori obnovljive energije, na prvom mestu rečni tokovi.\nU Srbiji postoji već decenijama fama o gotovo neiscrpnom hidropotencijalu koji može da se iskoristi u proizvodnju električne energije. To neiscrpno ne treba uzeti strogo bukvalno, jer su svi potencijali, pa i vode, ograničeni. Srbija sada na godišnjem nivou dobija između 10 i 12 milijardi kilovat-sati električne energije iz reka. To je nešto preko trećine svekolike struje koju godišnje proizvede EPS.\nPo mišljenju stručnjaka, iz domaćih hidropotencijala bi moglo da se izvuče još sedam do osam milijardi kilovat-sati godišnje, ako bi se gradile nove hidrocentrale. To bi značilo da bi, pod uslovom da potrošnja ne raste, Srbija i do dve trećine potrebne električne energije mogla da dobija iz svojih reka.\nSkoro četvrtina tako dobijene struje dolazila bi iz malih hidroelektrana. Do pre samo neku godinu u Srbiji se iz malih hidroelektrana dobijalo tek nekih 150 miliona kilovat-sati, dakle zanemarljiva količina. Danas se situacija nešto poboljšala, ali ne značajno.\nKako god uzmeš, uvoz\nPre dvadeset godina Institut za vodoprivredu Jaroslav Černi i Energoprojekt izradili su katastar lokacija podobnih za izgradnju malih hidroelektrana i na njemu obeležili oko 850 mesta. Zato zvuči paradoksalno da smo do danas iskoristili manje od pet odsto predviđenih lokacija i da struju još uvek moramo ponekad da uvozimo.\nKomplikovani propisi, oklevanje lokalnih vlasti kod izdavanja prostorno-planskih uslova i nejasnoće koje blokiraju izdavanje vodoprivrednih uslova, neki su razlozi što u Srbiji do sada nije izgrađeno više malih hidroelektrana. Nezainteresovanost države i stranih investitora su drugi, još bitniji razlozi zašto se kasni sa povećanjem koristi od malih hidrocentrala.\nDa bi se dobio jedan kilovat-sat električne energije godišnje u izgradnju male hidroelektrane treba u proseku da se uloži pedeset centi. Kao što se vidi dalje u tekstu, po ovim cenama je Srbija daleko skuplja od zemalja u okruženju.\nOd pre godinu dana cena jednog kilovat-sata ovako proizvedene struje može da iznosi i 9,7 centi, što znači da se ulaganje u malu HE vlasniku isplati za oko pet godina. Ovo se u svetu smatra odličnom renditom, ali je problem što je do leta prošle godine pomenuta otkupna cena kilovat-sata bila tri puta niža, pa je malo ko video računicu u ulaganju u male hidroelektrane u Srbiji. A i danas ova subvencionisana cena važi samo za izuzetno male kapacitete, a ne za sve male hidroelektrane.\nItalijani u Srbiji u pogledu proizvodnje elektroenergije nastupaju na dva koloseka: primarna im je izgradnja malih hidroelektrana, ali se ne libe ni od većih zahvata. Razlog je što Italija tek 2020. može da dosegne nivo od 17 odsto električne energije proizvedene u energanama na obnovljive izvore, iako je Evropska unija do tada propisala najmanje 20 odsto. Razlika bi trebala da pristiže i iz zajedničkih srpsko-italijanskih elektrana.\nFebruara ove godine generalni direktor EPS-a Dragomir Marković i predsednik italijanske kompanije Seći energije Gaetano Makaferi potpisali su protokol o saradnji na izgradnji hidro-elektrana na srednjoj Drini. Potpisivanju ovog sporazuma, vrednog 820 miliona evra, prisustvovali su i tadašnji srpski ministar energetike Petar Škundrić, italijanski ministar ekonomskog razvoja Paolo Romani, kao i italijanski ambasador u Beogradu Armanda Varikija.\nU projekat planirane izgradnje tri elektrane na srednjoj Drini, ukupne snage preko 300 megavata, učestvovaće i Elektroprivreda Republike Srpske. Cena proizvodnog kapaciteta za jedan megavat dosegla je ovde skoro neverovatnih tri miliona evra.\nTri meseca kasnije, a na osnovu međudržavnog sporazuma o saradnji u oblasti energetike, italijanska kompanija Seći energije i domaći EPS formirali su i zajedničko preduzeće Ibarske hidroelektrane sa sedištem u Kraljevu. Ovo preduzeće, u kome srpski partner ima 49 odsto učešća, dok su Italijani većinski vlasnici, trebalo bi da izgradi 10 hidroelektrana na reci Ibru ukupne snage 85 megavata. U projekat bi italijanska strana uložila 285 miliona evra. Cena proizvodnog kapaciteta za jedan megavat ovde je već uveliko premašila tri miliona evra.\nKako su stranci većinski vlasnici i veći deo ovako proizvedene struje pripašće njima. Da li će je oni izvoziti ili plasirati na srpskom tržištu zavisiće od ekonomske računice. Struju, kao i svaku drugu robu, dobija onaj ko najviše plati.\nKorisno ali nenaplativo\nJoš aprila 2009. jedna druga italijanska firma, Hidro-one, započela je kupovinu zemlje pokraj reke Ljutine u opštini Priboj. Italijanski plan je tada bio da se tu sagrade tri male hidroelektrane, a da bar još jedna bude na reci Uvac u istoj opštini. Pre toga je dobro obaveštena opštinska vrhuška započela kupovinu do tada skoro bezvrednog zemljišta na lokacijama koje će biti dodeljene Italijanima za izgradnju pomenutih elektrana, kao i na mestima kuda će da budu trasirani putevi koje će opština da izgradi o trošku budžeta.\nTadašnji predsednik opštine Priboj Lazar Rvović energično je demantovao glasine koje su se pojavljivale u javnosti da dobro informisani čelnici opštine i njihovi rođaci zemljište kupuju na osnovu saznanja o dolasku stranih investitora koja su običnom narodu u to vreme bila nedostupna.\nOpet jedna italijanska kompanija, ovog puta pod nazivom Envord, krenula je u realizaciju izgradnje ukupno šest malih hidroelektrana na reci Limu, ali u opštini Prijepolje. I ovde su po javnosti kolale priče da su dobro obaveštene osobe bliske vlasti na vreme kupile parcele na mestu gde će nići buduća energetska postrojenja ili biti izgrađeni pristupni putevi. Bez nekih većih problema italijanski investitori su i za ovaj projekat težak ukupno 120 miliona evra dobili sve neophodne dozvole.\nIzgleda da su po mentalitetu nama bliski Italijani dobro shvatili kako se posluje u Srbiji (dovoljno je setiti prve prodaje srpskog Telekoma Italijanima) i da se ne bune kada im se od strane lokalne vlasti ukaže na zemljište koje bi trebali da otkupe radi izgradnje hidroelektrane. Sasvim je drugačija priča sa poslovnim predstavnicima iz zemalja u kojima mito ne spada u poslovne običaje.\nKanadska firma REV je u istraživanja hidropotencijala i traženje najpogodnijih lokacija za izgradnju dve male hidroelektrane na reci Lim u opštini Prijepolje uložila 7,5 miliona evra. Pošto su našli najpogodnija mesta za izgradnju podneli su zahteve za dozvole i planove za otkup zemljišta. Problem je, međutim, bio u tome što to nisu bile baš one lokacije od čije bi prodaje i lokalni moćnici imali materijalnu korist, pa su Kanađani posle silnih peripetija odustali od svog projekta vrednog 140 miliona evra i novac preusmerili u Crnu Goru i Bosnu i Hercegovinu.\nObaveza da sve zemlje EU najkasnije do 2020. najmanje dvadeset odsto svojih energetskih potreba zadovoljavaju iz obnovljivih izvora dobra je prilika za dolazak stranih investitora u Srbiju. Odnosno, bila bi to dobra prilika kada bi se državna administracija odlučila da uvede red u svoj rad.\nKoliko je komplikovano dobijanje raznoraznih dozvola potrebnih za početak izgradnje pokazuje i to što su američka i nemačka ambasada izradile čak četiri vodiča kroz šumu srpskih propisa iz pomenute oblasti. Ovo je urađeno tek krajem prošle godine, a pre toga se ni jedna domaća institucija nije dosetila da uradi sličnu stvar, jer se vlastima najviše isplati poslovanje u mutnom, gde ne pomažu nikakve "mape puteva" ili "vodiči".\nZbog netransparentnosti propisa i isprepletane nadležnosti raznoraznih državnih i organa lokalne samouprave, strani investitori mogu ili da mesecima, pa i godinama obijaju pragove, ili da vlast oraspolože i ubrzaju novčanim donacijama.\nOvo stanje je zaslužno za to što investicije u energetski sektor u Srbiju pristižu veoma sporo. Samo u korišćenje rečnog potencijala moglo bi za oko godinu dana da bude uloženo dve milijarde evra. Skoro potpuno neiskorišćeni potencijal vetra mogao bi, da nema birokratskih prepreka, da donese strane investicije od preko jedne i po milijarde evra i to samo od kompanija iz Severne Amerike.\nKrajem maja i nemački energentski gigant RWE Innogy odlučio je da krene na srpsko tržište. Nemačka posle nuklearne katastrofe u Japanu planira brz i neizostavan izlazak iz atomske energije. Kako je dobijanje čiste energije u Nemačkoj državni program već četvrt veka, tamošnji resursi su najvećim delom već iscrpljeni, pa je rešenje nađeno u otvaranju proizvodnih kapaciteta u inostranstvu. Jedan od ciljeva je i Srbija.\nRWE i EPS su zato krajem maja potpisali ugovor o osnivanju zajedničkog preduzeća Moravske hidroelektrane. Pored direktora Dragomira Markovića (EPS) i Frica Farenholda (RWE) potpisivanju su prisustvovali predsednik srpske vlade Mirko Cvetković, ministri Dušan Petrović i Oliver Dulić, kao i Petar Škundrić, ovog puta u ulozi premijerovog savetnika za energetiku.\nPomenuto zajedničko preduzeće trebalo bi da izgradi ukupno pet hidroelektrana na Velikoj Moravi ukupne snage 150 megavata. Projekat je procenjen na više od 350 miliona evra.\nI u ovom slučaju stranci su većinski vlasnici novog preduzeća, pa će srpskoj strani pripasti manje od polovine tako proizvedene struje, osim ako se ne odluči da ostatak otkupi po tržišnoj vrednosti koja trenutno u Evropi iznosi više od onoga što u Srbiji plaćaju potrošači. Srpski hidropotencijal tako će opet da bude iskorišćen za zadovoljavanje potreba evropskih potrošača.\nDa ni u ovom projektu nešto nije kako treba vidi se iz prostog poređenja sa susednom Bugarskom. Tamo konzorcijum nemačkih kompanija planira izgradnju više malih hidroelektrana ukupne snage 45 megavata, što je, znači, trećina ovde planiranih kapaciteta. Kako je objavio Dojče vele, Nemci će u taj projekat investirati do 20 miliona evra, a to predstavlja - petinu sume koja će biti uložena za istu snagu u Srbiji. Kada pogledamo italijanske projekte vidimo da je proizvodnja u Srbiji i do šest puta skuplja nego u Bugarskoj. Da li su naše reke skuplje od bugarskih ili je trik u nečemu drugom?\nI priča o tome da je ovako dobijena energija čista, isto tako ima svoju drugu stranu. Male hidroelektrane, za razliku od giganata kao što je na primer HE Đerdap, ne zahtevaju promenu toka reka, niti uzdizanje njihovog nivoa, te tako malo ili gotovo nikako ne utiču na živi svet u rekama. Problem se pojavljuje na obalnoj strani, jer betonski silosi teško da predstavljaju prirodno okruženje za većinu biljaka i životinja.\nZbog ovakvog narušavanja prirodne sredine pojavili su se snažni pokreti ekološki svesnih građana koji upozoravaju da je izgradnja malih hidroelektrana u krajevima koji su pod zaštitom itekako utiče na životnu sredinu. Čak je izgradnja velikog broja malih hidroelektrana u samo jednom kraju faktički gore rešenje od izgradnje jedne velike hidroelektrane.\nO ovome, naravno, u Srbiji nema ko da razmišlja. Mogućnost dobijanja stranih investicija od preko dve milijarde evra i iz toga proisteklih provizija u visini od nekoliko desetina miliona evra, domaće političare više interesuje nego zaštita prirode. Na Zapadu se, međutim, strogo vodi računa o tome da se male hidroelektrane ne prave u nizu na jednoj lokaciji ili čak na jednoj reci, kako bi prirodna sredina što je moguće više ostala nedirnuta.\nKada sve ovo uzmemo u obzir, kao i činjenicu da će do hidroelektrana biti izgrađeni putevi kojima će prolaziti vozila koja u do tada netaknutu prirodu izbacuju štetne gasove, ne čudi da su se u mnogim krajevima Srbije stanovnici pobunili protiv izgradnje ovakvih postrojenja za proizvodnju "čiste" energije.\nU konačnom rezimeu vidi se da će Srbija u narednim godinama svoj hidropotencijal iz koga dodatno po sadašnjoj tehnologiji može da se dobije najviše osam milijardi kilovat-sati električne energije - iznajmiti strancima. Ako se trend zajedničkih ulaganja nastavi, onda će Srbiji od svega pripasti manje od četiri milijarde kilovat-sati, a to je tek nešto malo iznad deset odsto sadašnje godišnje potrošnje struje u Srbiji, odnosno ispod polovine one količine struje koja bi uz postojeće kapacitete obezbedila trajno stabilno snabdeveno tržište.\nRazlika između tako malo povećane proizvodnje i neophodne količine struje bila bi nadoknađena iz drugih izvora. Solarna i energija vetra, već je rečeno, daleko se manje koriste u Srbiji od hidropotencijala, a u budućnosti nisu ni planirana veća ulaganja. Neophodna razlika biće zato najvećim delom nadoknađena u termoelektranama, a one su najveći zagađivači životne sredine. Time će biti anulirano blagotvorno dejstvo hidroelektrana, pa se postavlja pitanje čemu sve to?\nSrbija nema jasan plan razvoja energetike za narednih deset, dvadeset ili čak pedeset godina, bez obzira na bombastično promovisane raznorazne bele knjige, jer joj nedostaju finansijska sredstva. Evropska banka za obnovu i razvoj je nedavno, istina, odobrila kredit od 45 miliona evra za izgradnju 18 novih i revitalizaciju 17 starih malih hidroelektrana u Srbiji, ali je to samo deo novca potreban za ovaj projekat vredan preko 80 miliona evra. Kako EPS već godinama posluje na samoj granici rentabilnosti, pitanje je iz kojih sredstava će se namaći razlika.\nOno što ukazuje na svu slabost domaće elektroprivrede jeste činjenica da će snaga ovako što obnovljenih što novoizgrađenih 35 malih hidroelektrana za koje muku mučimo da skrpimo pare iznositi jedva 80 megavata, što će reći tek polovinu snage pet elektrana koje Nemci planiraju da podignu na Velikoj Moravi. Prva u nizu čisto domaćih hidroelektrana biće Prvonek na Banjskoj reci kod Vranja, ukupne snage manje od jednog megavata.\nPrimera radi: Radoje Radojković iz Raške planira izgradnju sopstvene male hidroelektrane istovetne snage. Radojković je, međutim, sa proizvodnjom struje počeo dosta davno puštanjem u rad prve privatne hidroelektrane u Srbiji snage samo 45 kilovata. Do prošlog leta on je jedan kilovat-sat struje EPS-u prodavao za 3,25 dinara, a onda je potpisao dugoročni ugovor kojim je obezbedio povlašćenu cenu od 9,7 dinara.\nInteresantno je to što će za izgradnju i obnovu proizvodnih kapaciteta za jedan megavat EPS potrošiti samo milion evra, i do tri puta manje od onoga što se naplaćuje strancima koji iz nekog razloga pristaju da plaćaju - reket ovdašnjoj vlasti. Ili je i tu, kao i u mnogim drugim poslovima, u pitanju obično pranje para preko naduvanih faktura?\nKada se sve sabere, Srbija će zahvaljujući nerazumnoj energetskoj politici koja se uporno i dalje sprovodi, i pored nesumnjivih potencijala ostati u energentskom ropstvu naspram razvijenih zemalja. Naše reke će poslužiti za snabdevanje čistom strujom razvijenog Zapada, a domaćem tržištu će ostati struja iz prljavih termoelektrana, koja je i najskuplja. Kakva je to računica nikome nije jasno, ali je očigledno da će siromašno srpsko tržište i nadalje koristiti skupu struju koju ne može da plati. EPS-ova finansijska dubioza tako će narednih godina još više da se povećava, pa ostaje i dalje otvoreno pitanje da li će ovo javno preduzeće moći da bude uspešno privatizovano.\n"Država je odredila atraktivne tarife, ali povlašćeni moraju da poštuju propise", kaže Dejan Stojadinović, pomoćnik ministra energetike za obnovljive izvore. "Ako se utvrdi kršenje obaveza, proizvođač gubi status i raskida ugovor sa EPS-om."\nU Ministarstvu ukazuju da ograničenja za podsticaje postoje samo za vetar i solarnu energiju, jer će samo pet megavata solarne dobijati 23 evrocenta za kilovat. Kod vetra podsticaji će biti sve dok se ne dostigne kapacitet od 450 megavata.\n"Bićemo srećni da odgovorimo na sva vaša pitanja, da zapišemo sve vaše komentare i da vam omogućimo prijem kod apsolutno svakog službenika i državnog funkcionera, kako bi vam pomogli da ta pitanja rešite", rekao je Bojan Đurić iz Ministarstva životne sredine i prostornog planiranja na skupu održanom krajem prošle godine sa stranim predstavnicima iz energetskog sektora.\nO eventualnoj seči nerazumnih i komplikovanih propisa i uvođenjem jasne nadležnosti niko iz vlade nije ni reč rekao. Svi vodiči, pa tako i oni koji rade u džungli propisa, svoj rad naplaćuju, a to je, izgleda, i poenta zašto je u Srbiji sve komplikovano umesto da bude jednostavno.\nSamo tako može strancima da se objasni da oni plaćaju daleko više od domaćih firmi, iako je veliko pitanje da li se kod novca iz inostranstva radi o čistom kapitalu. Pitanje je sasvim na mestu kada pogledamo cene koje stranci plaćaju ovde i u okruženju, a njihova potreba da ipak i kod nas investiraju navodi na zaključak da im je dobit nebitna.\nDo 2007. u Srbiji je bilo iskorišćeno manje od deset odsto mogućih kapaciteta malih hidroelektrana. Do tada je malo ko uviđao potencijal ovih proizvođača struje, jer se stalno išlo na megalomanske projekte. Te godine je na velika zvona objavljena vest o izgradnji HE Banjica kod Niša, ukupne snage od samo 2,5 megavata i vrednosti od oko pet miliona evra.\nJedan megavat snage proizvede dovoljno struje za snabdevanje oko hiljadu domaćinstava.


Kako da se izborite s učestalim umorom\nSigurno su vam poznati dani u kojima vam je sve teško, za dizanje iz kreveta vam je potrebna dizalica, sve vreme ste umorni, a teško vam pada i ispunjavanje najosnovnijih dnevnih zadataka.\nSeks u krevetu vam je dosadan, probajte ovo\nSložićete se, krevet je najudobnije mesto za seks. Ako, ipak, želite da uživate na podu, stolu, stolici, klupi… evo nekoliko poza koje će vam pomoći da ne završite sa, na primer, povređenom...\nCecina ćerka u krevetu sa dečkom\nAnastasija Ražnatović je na svom Instagram profilu objavila provokativnu zajedničku fotografiju sa Kostadinom Terzićem.\nJelena Karleuša gola u krevetu!\nParovi koji spavaju goli su najsrećniji\nSeka: Najveće tajne kriju se u krevetu\nPevačica Seka Aleksić je tokom gostovanja u emisiji “Ekskluziv” otkrila neke sitnice iz svog privatnog života, pa je ispričala da je najvažnije da u spavaćoj sobi bude sve u redu, pa će i...\nKo je spavao u Natinom krevetu?\nPevačica Nataša Bekvalac spava sa...Ako ste mislili da Nata ima novu ljubav, prevarili ste se. U pitanju je stara - njen pas, bela pudla koji deli posteljinu s njom.\nMnogi su skloni tome da malo ulepšaju svoje veštine u krevetu. Iako će se većina muškaraca pohvaliti kako mogu da "izdrže" satima, nova knjiga dr Harija Fiša pokazuje da skoro polovina njih...\nIvana Šašić želi u krevet sa crncima\nIvana Šašić će sredinom maja otputovati za Njujork, gde će u njenom spotu za novi singl glumiti crnci (u SAD-u se oni zovu Afroamerikanci)! Naime, Šašićeva je preko prijatelja iz Amerike...


POMOĆ UGROŽENIMA - Glas Podrinja\nRadionica na temu „Smanjenje rizika od katastrofa“\nProgrami razvojnog karaktera, dobra saradnja i pravilna reakcija u vanrednim situacijama\nSaradnja opštine Krupanj, Sektora za vanredne situacije Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srbije i organizacije „Caritas“ mogla se videti u Krupnju 12. aprila gde je održana radionica na temu „Smanjenje rizika od katastrofa“ sa ciljem da se umanje posledice katastrofa ne samo kada su u pitanju pojedinci već i infrastruktura i mnogi drugi vitalni objekti.\nOd koordinatora “Karitasa“ Danijela Galuna saznali smo da je vrlo važno raditi na prevenciji i osposobljavanju ljudi da pravilno reaguju u vanrednim situacijama kako bi učinili sve da se posledice katastrofa umanje. Opština Krupanj se pokazala kao dobar saradnik u projektima na temu prevencije i smanjenja posledica katastrofa. Karitas je u kontinuitetu prisutan u opštini Krupanj ne samo kada je u pitanju zbrinjavanje ugroženog stanovništva već i kroz programe razvojnog karaktera sa ciljem razvoja lokalne sredine kao i pojedinih službi sa unapređenjem znanja i sticanjem novih iskustava.\nVeliki problem u opštini Krupanj tokom poplava u maju 2014. godine bio je nedostatak komunikacije u trenutku kada je ključno da postoji dobra i kvalitetna komunikacija u uslovima gde su redovne i druge telefonske linije u prekidu. Upravo zato “Karitas“ će opštini Krupanj obezbediti novu radio stanicu sa dovoljnim brojem priključaka koji će moći da se koriste za komunikaciju.


Opasni koraci: SAD šalje 10.000 vojnika u blizini Irana | BNN\nOpasni koraci: SAD šalje 10.000 vojnika u blizini Irana\nRat u najavi?\nPentagon će predočiti u četvrtak plan Beloj kući o slanju 10 hiljada vojnika na Bliski istok u cilju jačanja odbrane protiv potencijalne pretnje iz Irana, kazali su američki zvaničnici za Asošiejted pres (AP). Oni ističu da još nije donijeta konačna odluka, kao i da li će Bela kuća odobriti slanje svih 10 hiljada vojnika ili samo dio.\nOvi zvaničnici ističu da cilj slanja dodatnih trupa nije reakcija na novu prijetnju, već jačanja bezbjednosti u regionu. Oni naglašavaju da je reč o odbrambenim snagama i da se razmatra angažovanje dodatnih raketa Patriot, brodova i opreme za nadzor namjera Irana.\nSvako razmeštanje novih snaga na Bliskom istoku nagovjestilo bi promenu pozicije predsednika SAD Donalda Trampa, koji je ranije u više navrata naglašavao potreu smanjivanja prisustva američkih trupa u ovom region.\nAmerički zvaničnici nisu objelodanili previše detalja o mogućim iranskim pretnjama, ali su istakli da su one u početku uključivale ukrcavanje raketa na manje brodove. Po njihovim riječima, rakete su ove sedmice istovarene sa brodova u blizini iranske obale, ali su nastavljene druge pomorske prijetnje, kažu izvori AP-a.\nSlanje dodatnih trupa bi pokrenulo novu debatu u Kongresu. Tokom susreta sa kongresmenima u utorak, Pompeo i vršilac dužnosti američkog ministra odbrane Patrik Šenahan (Patrick Shanahan) su rekli da SAD ne žele rat sa Iranom i da žele da smanje tenzije.\nOni su precizirali da je cilj Vašingtona da odvrati a ne da isprovocira Iran, koga optužuju da ugrožava američke interese na Bliskom istoku. Šenahan je kazao novinarima nakon ovog susreta: “Najviše smo fokusirani na spriječavanje Irana da napravi pogrešnu procjenu”.\nMeđutim, mnogi u Kongresu su skeptični prema pristupu Trampove administracije Iranu, postavljajući pitanje da li reaguje na nove iranske prijetnje ili zaoštrava situaciju koja može dovesti do rata, prenosi AP.


Crno-beli Pioniri su šampioni Srbije\n17.04.2016 · 17:07\nU finalu završnog turnira državnog prvenstva u Čačku, KK Partizan NIS je savladao KK Banjica Mega rezultatom 75:54.\nPred oko 500 gledalaca u dvorani Borca iz Čačka, Pioniri Partizana su u velikom finalu prvenstva Srbije savladali KK Banjica Mega i tako postali šampioni Srbije! Od samog starta, izabranici trenera Marka Stankovića su bili bolji rival ali je rezultatska razlika konstantno bila jednocifrena.\nPred kraj treće četvrtine, crno-beli uspevaju da dođu do plus 11 a potom i u poslednjoj deonici povećaju svoju prednost na konačnih 75:54 (20:16, 17:15, 18:13, 20:10).\nTrener pionirske selekcije Partizana, Marko Stanković, čestitao je svojim igračima na zasluženo osvojenoj tituli uz zahvalnost članovima stručnog štaba i članovima omladinske škole KK Partizan.\n“Ova titula je proizvod dugogodišnjeg rada igrača od momenta kada su selektirani iz škola košarke. Pored osvojene titule, možemo biti zadovoljni i činjenicom da su dečaci zabeležili kako individualni tako i timski napredak tokom sezone. Nadam se da će im ova pobeda dati dodatni motiv da nastave sa vrednim treninzima kao što su to činili do sada.” – izjavio je Stanković nakon osvojene titule.\nNajefikasniji u našem timu bili su Novaković sa 18 i Sužnjev sa 16 postignutih poena. Dvocifreni učinak zabeležili su Brekić sa 12 i Tanasković sa 10 poena. U ekipi Mege, Langović je postigao 22 poena.\nNa putu do velikog finala i šampionske titule, pioniri Partizana su u četvrtfinalu savladali Slogu iz Kraljeva a potom u polufinalu Crvenu zvezdu Telekom. U finalu, crno-beli su na već opisani način savladali KK Banjica Mega.\nŠampionsko slavlje crno-belih pionira u Čačku. #KKPartizan pic.twitter.com/P5p3Np58UW\n— KK Partizan NIS (@PartizanBC) April 17, 2016\n(Foto: Dragiša Andrić / KK Partizan NIS)\nU finalu završnog turnira državnog prvenstva u Čačku, KK Partizan ...


Niška zona : strana 2 : Južne vesti\nPobeda "Balkanskog" u Malošištu\n10:09, 3. 6. 2013.\nGolovima Georgijeva i Sokolova fudbaleri dimitrovgradskog Balkanskog osvojili su 3 boda pred oko 300 domaćih navijača na terenu “Sveti Ilija” u Malošištu. Evrogolom u 75. minutu Živković je samo ublažio poraz Malošišta na 2:1.\n09:20, 13. 5. 2013.\nFudbaleri Balkanskog pobedili su babušničku Lužnicu u okružnom derbiju sa 4:1 pred oko 400 navijača na tribinama dimitrovgradskog stadiona.\nPobeda Balkanskog u Grdelici\n09:34, 9. 5. 2013.\nGolovima Stefana Sokolova u 43. i 47. i Davora Petrova u 74. minutu dimitrovgradski Balkanski je ubedljivo savladao ekipu Jedinstva iz Grdelice rezultatom 3:0.\nBalkanski pobedio Napredak\n09:40, 6. 5. 2013.\nPobedom Balkanskog od 2:0 protiv aleksinačkog Napretka dimitrovgradski fudbaleri prekinuli su crnu rezultatsku seriju od 6 uzastopnih poraza u Niškoj zoni.\nPeti poraz "Balkanskog"\n20:27, 21. 4. 2013.\nDimitrovgradski fudbaleri ponovo su razočarali oko 500 gledalaca na domaćem terenu posle petog uzastopnog poraza od 1:0 od leskovačke “Sloge”.\nNovi poraz "Balkanskog"\n14:19, 18. 4. 2013.\nFudbaleri "Balkanskog" iz Dimitrovgrada doživeli su četvrti uzastopni poraz na gostovanju u Bojniku fudbalerima "Puste reke" gde su poraženi sa 1:0.\nTreći poraz Balkanskog\n09:36, 15. 4. 2013.\nPogotkom u 71. minutu fudbaler Zaplanjca Miloš Jovanović doneo je minimalnu pobedu od 0:1 svojoj ekipi na gostovanju u Dimitrovgradu pred oko 400 ljubitelja fudbala koji su pratili susret 20. kola Niške zone.\nSportski vikend u Dimitrovgradu\n13:36, 12. 4. 2013.\nFudbaleri Balkanskog u subotu dočekuju Zaplanjac, košarkaši Dimitrovgrada ugostiće Kuršumliju, dok u nedelju karatisti Caribroda učestvuje na Prvenstvu južne i istočne Srbije u Aleksincu.\nPoraz "Balkanskog" u derbiju Niške zone\n14:08, 7. 4. 2013.\nDimitrovgradski fudbaleri pretrpeli su poraz od 2:0 na gostovanju u Predejanu od lidera Niške zone, ekipe "Moravca".


Tag / Bazen na Banjici / Vesti online\nBorba za opstanak: Navijači pomažu Vaterpolo klub Partizan\nFondacija "Grobari za nas" u saradnji sa VK Partizan organizuje revijalnu utakmicu na bazenu na Banjici. Sav prihod ide za pomoć klubu.\nZloković: Bodovi ne znače, ali ćemo ići na pobedu\nVaterpolista Radničkog Boris Zloković rekao je da njegova ekipa želi da nastavi sa dobrim igrama i sutra pobedi Partizan, iako ta utakmica u Ligi šampiona neće imati rezultatski značaj.\nVaterpolo Liga šampiona: Partizan i Zvezda sanjaju finale!\nTrener vaterpolista dubrovačkog Juga Veselin Đuho ocenio je danas da njegova ekipa ima nešto veće šanse ...\nPrlainović: Igraćemo finale, možda protiv Partizana!\nVaterpolista Crvene zvezde Andrija Prlainović rekao je danas da je njegova ekipa favorit u utakmici polufinala fajnal-fora Evrolige protiv Barselonete, ali i da je moguće da Partizan napravi...


By tvteuta 27 јула, 2020 Нема коментара\nUprkos tome što je broj oboljelih od koronavirusa u Ulcinju umnogome manji u odnosu na druge primorske gradove, direktor Doma zdravlja Ulcinj dr Pavle Marniković je gostujući u jutarnjem programu TV Teuta kazao da razloga za zabrinutost itekako ima, i da nema mjesta opuštanju. Uprkos brojnim apelima nadležnih, jedan dio sugrađana se ne pridržava u potpunosti donešenih mjera, te je Marniković ponovo apelovao na pacijente Doma zdravlja da bez prijeke potrebe ne dolaze u ambulantu, i da komuniciraju sa svojim izabranim ljekarima kao i da koriste sajt e-zdravlje.\nPAVLE:“Situacija u našoj opštini za sada je relativno dobra, mada se svaki dan desi da imamo po jednog ili dvoje novooboljelih, tako da se ova situacija može svakog časa naglo promijeniti. Na sajtu Doma zdravlja objavljeni su svi telefoni koji su na raspolaganju pacijentima. Ono što sam govorio i prije, a to je da svaki pacijent koji ima izabranog doktora, u ovom trenutku treba da ima broj svog ljekara i medicinske sestre. Dom zdravlja radi potpuno normalno, mi nikoga nećemo odvraćati iz Doma zdravlja, ali bez velike potrebe, a posebno ne zbog prepisivanja hronične terapije,davanja uputa i slično – to bi trebalo smanjiti na minimum“, poručio je Marniković.\nZa sada je većina pacijenata iz Ulcinja stabilnog opšteg zdravstvenog stanja i uglavnom su nalaze na kućno liječenje. Uprkos tome što je broj gostiju u Ulcinju veoma mali, nerijetko se mogu vidjeti mladi bez zaštitnih maski i koji se slabo pridržavaju socijalne distance. Marniković je apelovao na mlađu populaciju da se pripaze jer su upravo oni kategorija koja u je u ovom drugom talasu znatno izloženija virusu.\n„U ovom drugom talasu inficirani su mnogo mlađi pacijenti, što je dijelom posljedica nenošenja maske i nepridržavanja mjera, a oni svakako odlaze svojim kućama gdje borave i sa starijim članovima porodice i to stvara jedan začarani krug infekcije i moramo se baviti sa tim“, kazao je Marniković.\nDirektor Doma zdravlja Ulcinj zahvalio se svojim kolegama i medicinskom osoblju u Ulcinju, koji kako tvrdi, već pola godine radi punom parom, pod budnim okom javnosti i u okolnostima koje su iz dana u dan nepredvidive, te je zamolio građane da imaju razumijevanja za ljekare i medicinske radnike, koji će, kako je kazao – i u danima koji predstoje biti u potpunosti na raspolaganju pacijentima.\nVlasnicima nelegalnih objekata u Ulcinju dostupni novi rokovi za predaju zahtjeva\nVeliko interesovanje za čipovanje i vakcinaciju pasa i u Ulcinju\nPožar u maslinadi pod kontrolom, izgorelo više desetina stabala\nTO Ulcinj – U avgustu 41 hiljada noćenja u privatnom smještaju\nPut Štoj – Ada uskoro dobija rasvjetu, vrijednost investicije 187 hiljada eura


Шта доноси нови конкурс за науку? - ELEMENTARIJUM\nŠta donosi novi konkurs za nauku?\nMinistarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja je 13. aprila raspisalo Konkurs za novi ciklus naučnoistraživačkih projekata\nTekst: N. Zdravković, S. Bubnjević\nU sredu, 13. aprila, iz Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja stigla je značajna vest za 15.000 istraživača koliko ih je trenutno registrovano u Republici Srbiji. ”Danas počinje konkurs”, rekao je ministar Srđan Verbić (na slici) na konferenciji za novinare koja je sazvana dan ranije u zgradi Vlade Republike Srbije i kojom su okončane dileme o tome kada će biti raspisan konkurs za novi ciklus naučnoistraživačkih projekata.\nKonkurs je istovremeno objavljen u dnevnoj štampi, trajaće 30 dana, nakon čega sledi postupak recenzije prijavljenih projekata. Istraživači su pozvani da predlože projekte u okviru tri aktuelna programa: osnovnih istraživanja i osnovnih usmerenih istraživanja za period od 2016. do 2020. godine, kao i istraživanja u oblasti tehnološkog razvoja koja se sprovode od 2016. do 2019. godine.\nNaučna zajednica u Srbiji je nestrpljivo čekala na ovu vest jer se prethodni projektni ciklus završio još 2015. godine. Nakon izmena Zakona o naučnoistraživačkoj delatnosti iz decembra 2015. godine, konkurs je čekao usvajanje niza potrebnih dokumenata.\nPre svega, Vlada Republike Srbije usvojila je u martu Strategiju naučnog i tehnološkog razvoja Srbije za period od 2016. do 2020. godine pod imenom ”Istraživanje za inovacije”. U skladu sa zahtevima Strategije, ministarstvo je potom donelo dva neophodna dokumenta: Pravilnik o postupku, načinu vrednovanja i kvantitativnom iskazivanju naučnoistraživačkih rezultata istraživača, kao i Akt o vrednovanju, izboru, finansiranju i praćenju projekata u novom istraživačkom ciklusu. Time su postavljeni temelji za raspisivanje konkursa.\n”Ovaj konkurs ima malo strože kriterijume”, rekla je državna sekretarka u ministarstvu, Vera Dondur koja je nakon najave ministra predstavila detalje i uslove konkursa. Ona je objasnila kako je za ovaj projektni ciklus iz budžeta Republike Srbije izdvojeno 11,2 milijarde dinara. ”Srbija je ekonomski mala zemlja, ali imamo relativno dobru nauku”, istakla je Dondur, podsećajući na zabeleženi napredak u nauci koji je postiglo 11.000 istraživača koliko ih je učestvovalo u prethodnom projektnom ciklusu.\nNovi konkurs, zajedno sa Strategijom, donosi nekoliko novih pravila. Uvodi se koncept osnovnog usmerenog istraživanja, koja su usmerena ka rešavanju određenih problema od javnog značaja. Na ovim istraživanjima Ministarstvo nauke, prosvete i tehnološkog razvoja radiće partnerski i sa drugim ministarstvima, kako je najavljeno – u cilju razvoja privrede, tržišnog sistema i poslovanja preduzeća.\nNovi konkurs uvodi značajne promene u način ocenjivanja projekata. Sada je veći akcenat na recenziji, a manji na kvantitativnoj oceni dosadašnjeg rada istraživača ili institucije. Kao i u prethodnom ciklusu, projekte ocenjuju dva recenzenta koji su do sada bili isključivo stručnjaci iz inostranstva. Međutim, zbog specifičnosti oblasti istraživanja, za društveno-humanističke nauka uvedena je izmena tako da jedan od recenzenata bude domaći ekspert.\nNakon perioda prijavljivanja, recenzija, objavljivanja preliminarnih lista i roka za žalbe, biće objavljena konačna lista čime će zvanično biti pokrenut novi projektni ciklus. Kako je najavila državna sekretarka Vera Dondur, to se očekuje tokom jula 2016. godine.\nIstražite sadržaj Konkursa za novi ciklus naučnoistraživačkih projekata\nRođendan Kristijana Hajgensa


WTTC: jedinstveno digitalno rešenje ubrzaće oporavak međunarodnih putovanja | Turistički žurnal\nSvetsko veće za putovanja i turizam (WTTC) u svom izveštaju daje preporuke vladama i identifikuje četiri ključna digitalna rešenja za obnovu međunarodne mobilnosti.\nNaime, u izveštaju WTTC poziva vlade na usvajanje međunarodno koordinisanog odgovora na COVID-19 za sektor putovanja i turizma, te na implementaciju digitalnih rešenja koja će olakšati nastavak sigurnih međunarodnih putovanja.\nSledeći smernice Svetske zdravstvene organizacije (WHO), WTTC je identifikovao četiri najraširenije digitalne potvrde o vakcinaciji protiv COVID-a. Uz EU digitalnu COVID potvrdu, tu su još ICAO Visible Digital Seal, DIVOC i SMART zdravstvene kartice. Veće poziva vlade da prihvate ove glavne međunarodne standarde kao dokaz statusa COVID-19, dok se radi na jedinstvenom globalnom rešenju.\nIzveštaj, “Digitalna rešenja za oživljavanje međunarodnih putovanja”, pokazuje kako bi međunarodni putnici, bilo da su potpuno vakcinisani ili su negativni, imali globalno priznati digitalni COVID certifikat koji bi im omogućio slobodno i sigurno putovanje bilo gde u svetu.\nIzveštaj se bavi trenutnim globalnim izazovom, odnosno šarolikom politikom i procesima, koji ne samo da su složeni i neodrživi, nego i dodatno ometaju oporavak sektora koji već ima problema.\nKako bi se pozabavile ovim problemom, vlade bi trebale stvoriti vlastiti “Digitalni Travel Portal”, odnosno internet stranicu, koja bi putnicima omogućila elektroničku podelu svojih digitalnih potvrda o vakcinaciji ili testiranju protiv COVID-a, sa svojim odredištem, pre nego što započnu putovanje.\nNakon što rezervišu putovanje, putnici bi jednostavno otišli na internet portal kojim upravlja odredište, gde bi se učitao njihov digitalni COVID certifikat, proveravajući status online i u nekoliko sekundi, izbegavajući zbunjujuće procese i duge redove.\nUz WHO, ovaj inovativni izveštaj i preporuke takođe se oslanjaju na smernice Međunarodne organizacije civilnog vazduhoplovstva (ICAO), Organizacije za ekonomsku saradnju i razvoj (OECD) i obveze koje su preuzele vlade G7 i G20 za oživljavanje sigurnih međunarodnih putovanja.


Kineski vetar u leđa Srbiji i srpskoj privredi - Sputnjik Srbija\n00:27 26 Novembar 2020\n18:47 18.06.2016 Preuzmite kraći link\nSporazum o sveobuhvatnom partnerstvu Srbije i Kine koji su danas potpisali Tomislav Nikolić i Si Đinping, predsednici dve države, i potpisi na 21 memorandumu o saradnji u raznim oblastima trebalo bi da budu snažan vetar u leđa srpskoj privredi, prema prvim procenama vredan oko tri milijarde dolara.\nPotpisani su sporazumu iz oblasti građevinarstva, infrastrukture, telekomunikacija, trgovine, odbrane, medija, kulture… Među njima je i Memorandum o uspostavljanju Centra za saradnju u oblasti saobraćaja i infrastrukture između Kine i zemalja Centralne i Istočne Evrope.\nUpravo on ukazuje na suštinsko značenje srpsko-kineske saradnje koja Srbiju vidi kao ključnu tačku u regionu na novom kineskom Putu svile i njenom prodoru na evropsko tržište.\n© Foto : Rade Prelić\nSrpskim saobraćajnicama na Putu svile do Evrope\nOtuda su najvažniji i najvredniji sporazumi upravo oni koji se tiču energetike i saobraćajne infrastrukture bez kojih kineski projekat za 21. vek „Jedan pojas jedan put“, težak 900 milijardi dolara, pokrenut pre tri godine, ne bi bio izvodljiv.\nTako se i jedan od danas potpisanih sporazuma odnosi na izgradnju deonice Surčin-Obrenovac na Koridoru 11, koji podrazumeva i most kod Obrenovca. Takođe, i Memorandum o razumevanju i zajedničkom ulaganju u obnovljive izvore energije u Srbiji, ali i onaj o finansiranju izgradnje elektrane za proizvodnju struje od otpada. Takva prva elektrana na otpad bi mogla da bude izgrađena u Pančevu. Upravo je Pančevo odabrano za pilot projekat gde će kineski partneri uraditi analize i studije.\nMemorandum o razumevanju za projekat otpadnih voda, koji je takođe potpisan, vredan je 500 miliona evra, a trebalo bi da bude izgrađeno 14 postrojenja.\nPotpisana su i pisma o bilateralnom valutnom svop aranžmanu između Narodne banke Srbije i Narodne banke Kine.\nO svim projektima će sigurno više biti reči u narednim danima, kao i o ukupnim efektima trodnevne posete predsednika Kine Srbiji koja se sutra završava posetom „Železari Smederevo“, kineskoj investiciji od ogromnog značaja za Srbiju.\nU svakom slučaju, Kina je, kako je ocenjeno, zainteresovana za sve što Srbija može da proizvede, pa će se Vlada zbog toga potruditi da domaće kompanije dobiju puno prilika i svu moguću pomoć kako bi saradnja bila realizovana.\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić je dosadašnju saradnju u oblasti infrastrukture, u okviru koje su kineske kompanije završile most na Dunavu kod Zemuna i trenutno rade na izgradnji najvećeg broja deonica na Koridoru 11“, ocenio izvanrednom i dodao da nas još „mnogo toga u infrastrukturnim projektima čeka“.\nO značaju koji Kina pridaje saradnji i prijateljstvu sa Srbijom, prema rečima kineskog predsednika Sija, najbolje govori podatak da je Srbija prva zemlja u ovom regionu sa kojom Kina zaključuje Sporazum o strateškom partnerstvu.\nPoseta Srbiji i potpisani sporazumi postavljaju na viši nivo odnose dve zemlje, ocenio je Si Đinping ističući da Srbija ima značajnu ulogu na putu „Jedan pojas, jedan put“. Predsednik Srbije Nikolić pak vidi Kinu kao snažan stub oslonca za Srbiju, koja je spremna za novu dimenziju privredne saradnje.\nVučić Si Đinpingu: Nadam se da se nećete pokajati\nI politički značaj posete predsednika Kine\nKoliko god poseta predsednika najmnogoljudnije države, a po snazi druge privrede sveta, prvenstveno imala privrednu težinu, njen politički značaj nije ostao po strani.\nĐinping i Nikolić su jasno stavili do znanja da se obe države zalažu za uzajamno uvažavanje principa jednakosti i suvereniteta u nastojanju da obe budu faktori stabilnosti na međunarodnom planu.\nPredsednik Kine je posebno ukazao na poštovanje suvereniteta i teritorijalnog integriteta Srbije, što je za Beograd od posebnog značaja s obzirom na pitanje Kosova i Metohije. Srbija, dakle, može da računa na podršku Kine kao stalnog člana Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija, bez čijeg glasa u toj instituciji ne može da bude doneta nijedna odluka.\nZajedno do ostvarenja srpsko-kineskog sna\nNikolić je ocenio da nepriznavanje jednostrano proglašene nezavisnosti Kosova i Metohije, kao i podrška našim naporima da takozvano Kosovo ne postane član Uneska, predstavljaju kontinuitet dragocene podrške Kine da Srbija očuva teritorijalnu celovitost, uz doslednu primenu međunarodnog prava.\nPredsedniku Kine je nedvosmisleno stavio do znanja da će Srbija nastaviti dosledno da podržava politiku jedne Kine i principijelnu politiku koja vodi saradnji i mirnom rešavanju svih pitanja kroz dijalog.\nNema sumnje da je bilateralnoj saradnji lični pečat dao predsednik Kine učinivši da Srbija time dobije na političkoj stabilnosti i ekonomskom napretku. Zato je Si Đinping danas sa punim pravom poneo Orden Republike Srbije na velikoj ogrlici kojim ga je predsednik Srbije odlikovao za izuzetne zasluge u razvijanju i učvršćivanju saradnje i prijateljskih odnosa dve zemlje.\nDa su odnosi Kine i Srbije uistinu prijateljski i da to nije samo kurtoazna fraza diplomatskog rečnika, potvrdio je danas Đinping izjavivši da se u Srbiji oseća kao kod kuće i da uživa u gostoprimstvu i toploj atmosferi koja mu je priređena.\nKineski predsednik sutra završava posetu Srbiji obilaskom „Železare Smederevo“ koju je kineska kompanija „Hestil“ kupila pre dva meseca za 46 miliona evra, skinuvši sa pleća srpske privrede teret velikog gubitaša.\nO tome, kao i o novim ulaganjima „Hestila“ u „Železaru“ koja bi, kako se pominje, mogla da dostignu 300 miliona evra u narednih pet godina, premijer Vučić će sa visokim gostom sigurno razgovarati i tokom svečanog ručka koji će biti upriličen u vili Obrenovića u Smederevu.\nprivreda, poseta, ekonomija, saradnja, Kina, Srbija


Novaković: Za sve medije važi da ne smeju da obmanjuju i kriju važne informacije\nFoNet | 03. avg 2021.\nMedijima je dozvoljeno da navijaju za nekoga, sve dok to ne podrazumeva da lažete u njegovu korist, ili na štetu njegovog političkog protivnika, izjavila je generalna sekretarka Saveta za štampu Gordana Novaković i poručila da za sve medije podjednako mora da važi da čitaoce ne smeju da obmanjuju, manipulišu ili da kriju važne informacije.\nNovaković je, u serijalu razgovora Kiosk za FoNet o domaćoj medijskoj sceni, istakla da se Savet za štampu kao nezavisno samoregulatorno telo ne bavi uređivačkom politikom štampanih, onlajn medija i novinskih agencija, već time da li oni poštuju profesionalne i etičke standarde koje propisuje Kodeks novinara.\nSavet za štampu se nedavno oglasio saopštenjem povodom kršenja Kodeksa u slučaju objavljivanja uznemirujućih fotografija zločina u slučaju “Belivuk”, podsetila je ona, odgovarajući na pitanje zašto se ogromna većina domaćih medija, pred dilemom “senzacija ili Kodeks”, odlučila za ono prvo.\nNovaković bi volela da je javnost čula objašnjenja urednika tih medija kojim su se novinarskim razlozima vodili kada su odlučili da te fotografije objave na naslovnim stranama, a posebno koji je to javni interes koji su na takav način hteli da odbrane.\n“Govorite o dilemi između senzacije i poštovanja Kodeksa, ali nisam sigurna da kod njih ta dilema uopšte postoji”, kaže Novaković i navodi da postoje mediji i urednici koji misle da je Kodeks prevaziđen, da ih ograničava i ničemu ne služi.\nPrema njenim rečima, “ponekad fotografija zaista mora da šokira i da provocira da bi postigla efekat, recimo fotografije iz Vijetnamskog rata, koje su potpuno preokrenule javno mnjenje kada su objavljene“.\n„Dakle, objavljivanje takvih fotografija nije potpuno i uvek zabranjeno, ali se opravdanost procenjuje od slučaja do slučaja i moraju da postoje jaki argumenti, ako se urednici za tako nešto odluče”, obrazlaže Novaković.\nUkazujući da je goruće etičko pitanje upravo to što se etika u našim medijima doživljava kao nešto što je problem, ona je predočila da veliki broj urednika tabloida misli da je nemoguće praviti tabloid i baviti se „trivijanim“ etičkim pitanjima.\n“Ako vam je jedini kriterijum za uspeh broj ‘klikova’ na tekst i ako vam nije važno da li će vaš medij postojati za dve godine, onda se i ne vidi kakvu korist donosi poštovanje etičkih standarda”, precizirala je Novaković.\nOd kada postoji Savet za štampu, najveći broj žalbi odnosi na prvo poglavlje Kodeksa novinara o istinitosti izveštavanja, napomenula je ona i poručila da novinar mora da govori istinu, da proverava informacije pre objavljivanja, da ne sme da iznosi klevete, niti da meša spekulacije i činjenice.\nNjen je utisak da je proteklih godina činjenica u tekstovima sve manje i ima, a da se sve veći broj medija obraća čitaocima tako što im svoja mišljenja i stavove predstavlja kao činjenice, uz sve manje pokušaja da se bilo šta od onoga što objavljuju proveri.\n“To je jedna prilično porazna statistika”, konstatovala je Novaković, dok je na pitanje o ulozi Saveta za štampu na duboko polarizovanoj medijskoj sceni, podeljenoj po liniji „prodržavnih“ protiv „opozicionih“ medija, odgovorila da se radi u atmosferi izreke “ko nije sa nama, taj je protiv nas”.\n“Tabloidi misle da sedimo tu da bi im nešto pametovali, da bi im smetali i maltetirali ih, dok opoziciono orijentisani mediji, koji u najvećem delu i rade profesionalno, ali se desi da prekrše Kodeks i dođu pod ‘udar’ Saveta, misle da za njih ne treba da važe isti kriterijumi i da ne mogu da budu na istoj listi sa nekim tabloidima”, kaže Novaković.\nPoziciju Saveta u takvim okolnostima opisuje kao dosta tešku, jer članovi tog tela stoje pri tome da profesionalni standardi i principi moraju da važe podjednako za sve.\nKada je reč o trendovima, primećuje da mediji sve češće vode kampanje protiv određenih ljudi što podrazumeva kontinuirano objavljivanje tekstova, nedeljama, pa i mesecima, a koji za isključivi cilj imaju diskreditaciju te osobe, umesto informisanja građana, uz objavljivanje nedokazanih optužbi, spekulacija, glasina i čaršijskih priča.\n“Često su mete kampanja osobe koji nisu javne ličnosti ili javni funkcioneri, već ljudi koji su imali tu nesreću da se zamere vlasniku medija”, rekla je Novaković i skrenula pažnju da zabrinjava i trend „normalizacije“ prepričavanja u medijima onoga što se dešava na društvenim mrežama.\n“Čitave generacije mladih novinara misle da je novinarstvo da prenosimo tvitove i komentarišemo kako je druga strana nekome ‘brutalno’ odgovorila“, smatra ona.\nKako je ocenila, u medijima generalno sve manje ima izveštaja i informacija o događajima, jer se sve više bave time šta je neko negde rekao.\nKada je reč o finansiranju medija, Novaković se nada da će komercijalni oglašivači sami proceniti koliko im se isplati da se oglašavaju u medijima koji krše Kodeks novinara.\nŠto se tiče projektnog sufinansiranja novcem iz javnih izvora, misli da je potrebno zauzeti stav da medij koji serijski krši profesionalne i etičke standarde zapravo ne radi u javnom interesu, pa samim tim ne bi trebalo ni da dobije javni novac.\n“Da princip bude da se ne može parama građana finansirati laž, da se ne može finansirati manipulacija tim istim građanima i da se ne može finansirati sadržaj koji nije u javnom interesu”, zaključila je Novaković.\nGordana Novaković Savet za štampu\n← Šabić: Izbor poverenika ostaje pod političkom kontrolom\nSusret na vrhu →


Radionica o praćenju i ocenjivanju stepena ostvarenosti prava zajednica - Izazovi i mogućnosti - Novosti - Kancelarija Premijera - Kancelarija za Pitanja Zajednica\nRadionica o praćenju i ocenjivanju stepena ostvarenosti prava zajednica - Izazovi i mogućnosti\n5. juna, u organizaciji Evropskog centra za pitanja manjina (ECMI), u hotelu Sirijus u Prištini održana je radionica pod nazivom“Nadgledanje i ocenjivanje prava zajednica i upotreba pokazatelja: izazovi i mogućnosti’ koja je deo projekta “Pružanje podrške manjinskim zajednicama u efektivnoj vladavini na Kosovu”, koji je finansiran od strane Federalnog departmana spoljnih poslova Švajcarske (FDFA).\nRadionica je imala za cilj diskusiju o izazovima i mogućnostima koje su vezane za razvoj sveobuhvatnog sistema za nadgledanje i ocenjivanje stepena ostvarenosti prava zajednica na Kosovu.\nIspred Kancelarije za pitanja zajednica, na radionici je govorio direktor Srđan Popović koji je tom prilikom pozdravio inicijativu ECMI-ja i napomenuo da su zakoni na Kosovu dobri, ali nedostaju dodatni mehanizmi koji bi pomogli da se zakon na terenu efikasnije i potpunije sprovodi. „Standardizacija i transparentnost načina izveštavanja institucija, zatim formiranje sveobuhvatne baze podataka koja bi sadržala indikatore po kojim bi se merio napredak svake institucije po određenom pitanju, u mnogome će pomoći i nama koji se bavimo promocijom i zaštitom prava zajednica ali će i doprineti bržem napretku u procesu pridruživanja Evropskoj uniji i usklađivanju sa primerima dobre prakse“, rekao je Popović.\nPored predstavnika ECMI-ja koji su prisutne upoznali sa radnim dokumentom koji će služiti kao osnova za uvođenje sistema za ocenjivanje i praćenje ostvarenosti prava zajednica, na radionici su takođe govorili: Norbert Rutche, Prvi sekretar/savetnik za bezbednost u Ambasadi Švajacarske, Poverenik za jezike, Slaviša Mladenović, i Jasmina Živković, predsedavajuća Skupštinskog odbora za prava i interese zajednica.\nPrisutni su se složili da je, u cilju poboljšanja primene zakona o pravima zajednica, ključno definisati indikatore na osnovu kojih će se meriti primena zakona i stepen ostvarenosti prava zajednica, kao i da treba jasno definisati institucije koje će biti zadužene da prikupljaju podatke i izveštavaju o napretku, svaka u svom domenu nadležnosti.


E-661 Banja Luka-Bosanska Gradiška\nZbog izgradnje vijadukta Mahovljani, za saobraćaj je zatvorena petlja Mahovljani. Vozačima se preporučuje korištenje petlje Aleksandrovac ili magistralnog puta M-16 u ovisnosti od pravca kretanja.\nZbog deminiranja terena u mjestu Dusine, od 07 do 15 sati dolazi do povremenih polusatnih obustava saobraćaja.\nZbog sanacije mosta preko rijeke Dubnice, saobraćaj se odvija jednom trakom naizmjenično.\nZbog deminiranja terena na lokaciji Vrela saobraćaj se od 08 do 16 sati povremeno obustavlja u trajanju do pola sata (uz propuštanja do 15 minuta).\nZbog izgradnje pješačke staze u naselju Izačić, od 07 do 17 sati saobraća se naizmjenično, jednom trakom.\nZbog radova na sanaciji kolovoza, saobraćaj se odvija jednom trakom naizmjenično.\nZbog izvođenja radova na izgradnji pješačke staze u mjestu Polje, od 08 do 18 sati povremeno se saobraća jednom trakom.\nNa lokalitetu Bočac, zbog izvođenja minerskih radova, svakodnevno od 14 do 14:30 sati, dolazi do obustave saobraćaja.\nZbog radova na sanaciji kolovoza, saobraćaj se odvija jednom trakom naizmjenično uz postavljenu privremenu signalizaciju.\nZbog sanacionih radova na području Rostova saobraćaj se odvija jednom trakom naizmjenično uz postavljenu svjetlosnu signalizaciju.\nZbog radova na izgradnji pješačke staze u mjestu Donja Jablanica saobraća se naizmjenično, jednom trakom, uz moguće povremene obustave do 15 minuta.\nZbog radova na sanaciji škarpe iznad nivele ceste, saobraćaj se odvija naizmjenično jednom trakom.\nNa dionici Johovac-Rudanka, zbog izgradnje priključaka magistralnog puta na autoput, saobraćaj je regulisan privremeno postavljenom signalizacijom, čije je poštivanje obavezno.\nZbog radova na rekonstrukciji raskrsnice u Misurićima, saobraća se naizmjenično, jednom trakom.\nZbog sanacije klizišta saobraća se naizmjenično, uz postavljenu svjetlosnu signalizaciju.\nZbog radova na zamjeni dilatacija na nadvožnjaku preko željezničke pruge vozila saobraćaju naizmjenično, jednom trakom.\nZbog radova na bušenju i miniranju terena u mjestu Dub od 09 do 10 sati i od 13 do 15 sati, dolazi do povremenih obustava saobraćaja.\nStacionarni radari na pdručju USK\nBišćanka nakon glasanja: Niko me niđe ne šljivi


Sportske.net - Mrkaiću nisu važni golovi, sve dok Voša pobeđuje\nMrkaiću nisu važni golovi, sve dok Voša pobeđuje\nNapadač Voše očekuje težak duel i sa Radom.\nNapadač Vojvodine Momčilo Mrkaić istakao je da nije važno ko postiže golove sve dok ekipa pobeđuje i igra dobar fudbal.\nMrkaić je bio heroj u pobedi nad Novim Pazarom, pošto je u igru ušao na poluvremenu i pogodio u 67. minutu za nova tri boda.\n"Nije bio nimalo lak meč, stanje na tabeli nije prava mera kada je Novi Pazar u pitanju. U drugom delu sezone igraju mnogo bolje nego jesenas i na poslednjih nekoliko utakmica pokazali su da zaslužuju da opstanu. Došli su na naš teren da osvoje bodove, bili su opasni iz kontri i nisu se povukli i čuvali bod. Srećom uspeli smo da pobedimo i osvojimo važne bodove", rekao je Mrkaić, kome nije važno da li postiže golove sve dok ekipa igra timski i napadači.\n"Zadovoljan sam kada ekipa igra dobro, kada dobro stojimo na terenu, kada se razumemo i sarađujemo. Svi volimo da igramo napadački, da imamo loptu i da stvaramo šanse. U tom slučaju smo svi srećniji, pravo je uživanje biti na terenu i onda je nebitno ko postiže golove", dodao je Mrkaić.\nNaredni rival Vojvodine biće Rad, još jedna ekipa koja se bori za opstanak.\n"Sigurno da nas očekuje još teži meč, jer idemo u goste tradicionalno neugodnom rivalu. Igrači Rada su takođe na višem nivou nego jesenas, u odbrani su tvrdi i nezgodni, ali verujemo da ćemo pronaći rešenje da ih ugrozimo. Najvažnije je da igramo svoju igru, da idemo korak po korak i da se fokusiramo samo na svakog narednog rivala, jer bismo u suprotnom mogli da budemo kažnjeni", zaključio je Mrkaić.


Grad Pirot - Grad Pirot u Projektu digitalizovanja investicionih mapa\nGrad Pirot u Projektu digitalizovanja investicionih mapa\nGoran Popović, pomoćnik gradonačelnika potpisao je nedavno Projekat “Unapređenje poslovne klime u Srbiji”, koji u Srbiji realizuje Republički geodetski zavod (RGZ), a koji je podržala Švedska agencija za međunarodni razvoj i saradnju (SIDA) i Agencija za kartografiju, katastar i registraciju zemljišta u Švedskoj. Cilj ovog Projekta, u kome pored Pirota učestvuje još10 opština i gradova (Arilje, Bor, Vranje, Knjaževac, Ćuprija, Sombor, Čačak, Požarevac, Zrenjanin) je osnivanje Nacionalnog registra investcionih mapa za kreiranje, upravljanje i monitoring lokacija za investicije u Srbiji. To će omogućiti da sve potencijalne investicione lokacije budu publikovane u digitalnoj formi.\nPrema rečima Dr Dragana Kostića, direktora Slobodne zone Pirot, u toku je analiza povoljnih lokacija. Očekuje se da Grad Pirot u ovom nacionalnom registru predstavi najmanje deset investicionih lokacija. Nakon realizacije projekta, Pirot će postati regionalni centar za okolne opštine, odakle će prenositi znanja i iskustva i pomoći i ostalim lokalnim samoupravama da popišu i predstave svoje investicione lokacije.


"Budimka" traži kupca : Nadlanu.com\nU okviru zajedničke ponude Agencije i Akcijskog fonda su i kovinski "Agroživ" i "Agroživ komerc", "Unirea" Uzdin, beogradski "Novi rasadnici" i "Juvela", "Panonija" u Crepaji, "Dobrica" i "MIP − Procesna oprema" u Ćupriji.\nU Agenciji za privatizaciju danas bi trebalo, pod uslovom da bude zainteresovanih kupaca, da bude prodato čak 35 srpskih firmi, a među njima i "Budimka" u Požegi, za koju je i predviđena najveća početna cena, od oko 94,3 miliona dinara, a minimalna investicija trebalo bi da bude najmanje 189,5 miliona. Po oko 84 miliona trebalo bi da bude početna cena IMT−ove Fabrike motokultivatora i motora u Knjaževcu i "Zaječar prometa" u Zaječaru. Kupac IMT−ove fabrike moraće da uloži još najmanje 86,3 miliona, a "Zaječar prometa" oko 18,5 miliona dinara. Na spisku firmi za aukcijsku prodaju je i Livnica "Dvadeset prvog maja" u Ralji, čija bi početna cena trebalo da bude 40 miliona, a minimalna investicija − oko 19,3 miliona dinara.\nPočetna cena za nišku EI "Sova" za namensku proizvodnju optičke i fotografske opreme bila bi oko 32,6 miliona dinara, a investicija − 201.000 dinara. "Krušikova" Fabrika za proizvodnju tekstilnih mašina u Valjevu imaće početnu cenu od oko 19,7 miliona, a kupca čeka ulaganje od najmanje 33,7 miliona dinara. Danas će vlasnika možda dobiti i pet firmi iz oblasti tekstila − mionička "Mladost", "Perkon" u Velikoj Plani, "Zateks" u Gadžinom Hanu, "Resavica" u Resavici i leskovačka "Domaća radinost". U okviru zajedničke ponude Agencije i Akcijskog fonda su i kovinski "Agroživ" i "Agroživ komerc", "Unirea" Uzdin, beogradski "Novi rasadnici" i "Juvela", "Panonija" u Crepaji, "Dobrica" u Dobrici, "MIP − Procesna oprema" u Ćupriji, "Scena" u Kragujevcu, "Progres" u Novom Sade i OZ − Šimanovci. Na licitaciji će biti imovina FEP-a Donji Milanovac, koji je u sastavu IPM u restrukturiranju u Majdanpeku.


Ključni aspekti fonda su to što je njegovo finansiranje putem duga jednokratan događaj i što postoji plan otplate (EPA)\nPredsjednik IFO instituta Clemens Fuest pozdravio je u utorak inicijativu francuskog predsjednika Emmanuela Macrona i njemačke kancelarke Angele Merkel za formiranje fonda od 500 milijardi eura za pomoć evropskim ekonomijama najpogođenijim korona krizom.\n“Izvrsno je to što Njemačka i Francuska predstavljaju zajedno prijedlog kako Evropska unija treba reagirati na krizu korona virusa. Osnivanje evropskog fonda za podsticanje ekonomskog oporavka je važan znak evropske solidarnosti i njene sposobnosti da preduzima akcije”, rekao je Fuest, prema saopćenju IFO instituta dostavljenom Tanjugu.\nPrema njegovom mišljenju, ova sredstva predstavljaju dodatu vrijednost koja nadilazi programe pojedinačnih zemalja članica Unije.\nOtplata kada se ekonomija oporavi\n“Ova dodata vrijednost može biti u formi veće izvjesnosti i stabilnosti. Cijeloj Evropi je u interesu da pomogne onim zemljama koje su najteže pogođene krizom. Pored toga, postoji velika tražnja za ulaganjima u prekograničnu infrastrukturu, kao što su transportne i komunikacione mreže”, naveo je Fuest.\n“Otplata bi trebalo krenuti onda kada se ekonomija oporavi. Nakon neophodnog povećanja državnog duga za vrijeme krize korona virusa, Evropa mora imati kredibilan plan za smanjenje udjela duga u bruto domaćem proizvodu [BDP]”, zaključio je predsjednik IFO instituta.\nPredsjednik SAD-a zamjera Svjetskoj zdravstvenoj organizaciji da je ignorirala izvještaje o pojavi korona virusa krajem decembra i da je bila prepopustljiva prema Kini.\nOdluku o otvaranju granica treba donijeti Vijeće ministara Bosne i Hercegovine do kraja mjeseca, potvrdio je Goran Čerkez.


Verujemo da naši potrošači zaslužuju samo najkvalitetnije proizvode, a da svi učesnici na tržištu imaju pravo na fer i ravnopravnu konkurenciju.\nAktivnosti državnih organa u Srbiji tokom 2020. godine prevashodno su bile usmerene na očuvanje zdravlja i minimiziranje zdravstvenih i ekonomskih posledica pandemije COVID-19 virusa. Fokus NIS-a je u ovom izazovnom periodu takođe bio na zaštiti zdravlja zaposlenih, kao i na obezbeđivanju nesmetanog snabdevanja tržišta derivatima i očuvanju energetske stabilnosti zemlje, uprkos značajno otežanim uslovima poslovanja.\nNIS je u okviru poslovnih udruženja, a povodom izbijanja pandemije COVID-19, učestvovao u razmeni informacija i iskustva sa drugim kompanijama koje posluju u Srbiji. Međusobna saradnja se odvijala u cilju sveobuhvatnijeg sagledavanja aktuelnog stanja, sprovođenja mera za zaštitu zaposlenih i kupaca i prilagođavanja poslovanja uspostavljenim restrikcijama transporta u regionu i u Evropskoj uniji.\nPored usklađivanja sa brojnim izmenama propisa, uslovljenih učestalim promenama epidemiološke situacije, NIS je u drugoj polovini godine takođe doprineo unapređenju uslova poslovanja aktivno učestvujući u javnim raspravama za donošenje novih propisa. Konstruktivni doprinos Kompanije je pružen u javnim raspravama o Zakonu o arhivskoj građi i arhivskoj delatnosti, Zakonu o žigovima, Zakonu o izmenama i dopunama Zakona o planiranju i izgradnji, Zakonu o izmenama i dopunama Zakona o postupku upisa u katastar nepokretnosti i vodova.\nPosebna pažnja je posvećena donošenju novog Zakona o fiskalizaciji. Navedeni propis je obuhvatio savremene tokove iz oblasti digitalizacije plaćanja i na taj način otvorio mogućnost za dalji razvoj pružanja usluga potrošačima, poput beskontaktne kupovine derivata mobilnim aparatima uz elektronsko slanje fiskalnih isečaka kupcima i razvoj besposadnih stanica za snabdevanje gorivom. Implementacijom ovog propisa i daljom digitalizacijom očekuju se efikasnije kontrole državnih organa, smanjenje obima nelegalne trgovine u zemlji i smanjenje troškova same privrede.\nNIS i u narednom periodu ostaje posvećen zaštiti zdravlja zaposlenih i korisnika naših usluga, posebno uzimajući u obzir nastavak pandemije i u 2021. godini. Pored toga, i dalje ćemo deliti naša znanja i ekspertizu i podržavati aktivnosti protiv nelegalne trgovine, sve u nameri neprekidnog unapređenja poslovnog ambijenta i kreiranja jednakih tržišnih uslova.


Nemanja Gojšina, Direktor za strukturno finansiranje, Banca Intesa Beograd\nNemanja Gojšina je direktor za strukturno finansiranje u Banca Intesa Beograd i odgovoran je za upravljanje portfoliom i finansiranjem projekata u nekretninama i projektima u obnovljivim izvorima energije. Pre nego se priključio Banca Intesa, radio je 10 godina na razvijanju, upravljanju portfoliom i finansiranju projekata sa nekretninama u UniCredit Bank Srbija, a pre toga u Hypo-Alpe-Adria Banka Beograd, gde je takođe bio odgovoran za finansiranje projekata. Prisutan na bankarskom tržištu Srbije više od 13 godina.\nVeći deo svoje poslovne karijere je proveo u poslovima sa nekretninama, strukturirajući i finansirajući jedne od vodećih projekata u Srbiji, kako u oblasti stanogradnje sa preko 50 stambenih objekata i više od 6.000 stambenih jedinica, tako i u oblasti komercijalnih nekretnina (tržni centri, retail parkovi, logistički kompleksi, poslovni objekti).\nPoseduje master diplomu Ekonomskog fakulteta u Beogradu, Beogradski univerzitet, od 2005. godine.\nOtac dvoje dece i redovni je učesnik polu-maratona i maratona.


Kandidat za člana Predsjedništva ne zna okrenuti kartu BiH?!\nNaslovnica NAJNOVIJE Politika Kandidat za člana Predsjedništva ne zna okrenuti kartu BiH?!\nSarajevo ̶ U videoklipu objavljenom u sklopu kampanje Fahrudina Radončića za člana Predsjedništva BiH, objavljen je i video uradak pod naslovom ‘Birajmo najuspješnijeg Bošnjaka za predsjednika!’, piše Slobodna Bosna.\nU spotu se o Radončiću govori u superlativima, prikazuje ga se kao nekoga ko zapošljava, u potkošulji istovara pomoć unesrećenima, a možemo saznati da se radi o “najvećem graditelju nakon Gazi Husrev-bega”!\nU dijelu spota u kojem se govori kako hrabri Radončić nije dopustio podjelu Bosne, vidi se on kako na nekoj od press konferencija drži kartu BiH okrenutu naopako!\nNeko ko se kandiduje za člana Predsjedništva neke zemlje, trebao bi bar znati kako izgleda karta te zemlje koju objavljujemo u prilogu, nek’ se nađe… O Gazi Husrev-begu koji je svu svoju imovinu za života uvakufio, drugom prilikom!


Spoljnotrgovinska komora Bosne i Hercegovine raspisala je javni poziv kompanijama iz sektora metaloprerade i drvoprerade za pružanje besplatne savjetodavne usluge u usklađivanju proizvoda sa zahtjevima EU i “CE” označavanju.\nRaspisivanje javnog poziva jedna je od glavnih aktivnosti projekata “Ekspo -certino – Podrška kompanijama u BiH u internacionalizaciji, sertifikovanju i inovacijama”, koji implementira Komora, a koja se odnosi na pomoć kompanijama u pripremi tehničke dokumentacije za proces sertifikovanja.\nCilj ovog projekta je povećanje konkurentnosti kompanija iz sektora metaloprerade i drvoprerade BiH, putem savjetodavne i tehničke pomoći, kako bi svoje proizvode uskladili sa regulatornim zahtjevima tržišta EU, saopšteno je iz Komore.\n“Usklađivanjem proizvoda koji su predmet ovih direktiva, proizvodi iz BiH dobijaju direktan i nesmetan pristup tržištima zemalja EU, što će kompanijama stvoriti mogućnost povećanja izvoza i otvaranja novih radnih mjesta”, navode iz Komore.\nProjekat sufinasiraju EU i NJemačka, putem projekta “EU for biznis” koji zajedno provode organizacije GIZ, UNDP i ILO.\nKrajnji rok za dostavu prijava je petak, 25. septembar do 16.00 časova, a sve dodatne informacije u vezi ovog poziva zainteresovani mogu dobiti na veb-stranici Komore, na telefon 033/566 -235 ili imejl tarik.kovac@komorabih.ba.\nTags\t#STK BiH


Banka Kine zainteresovana za poslovanje na zapadnom Balkanu - Biznis Info\nYou are at:Home»Banke»Banka Kine zainteresovana za poslovanje na zapadnom Balkanu\nBanka Kine zainteresovana za poslovanje na zapadnom Balkanu\nBy BiznisInfo on\t 06/06/2018 Banke\nBanka Kine zainteresovana je da poslovanje proširi u regionu zapadnog Balkana, što je u skladu sa pokrenutom inicijativom “Jedan pojas, jedan put”, saopštio je zamjenik generalnog direktora banke Guanhan Čen.\nNa sastanku sa guvernerom Centralne banke Crne Gore Radojem Žugićem, Čen je rekao da će se realizacijom ove inicijative povezati infrastrukture, ekonomije i narodi Azije, Evrope i Afrike pomoću kopnenog ekonomskog pojasa i pomorskog “puta svile”.\nČen je upoznao Žugića sa inicijativom Banke Kine da sa Centralnom bankom Crne Gore potpiše memorandum o razumijevanju.\nŽugić je ocijenio da je pomenuta inicijativa dobra prilika za jačanje saradnje dvije institucije, što će rezultirati valorizacijom resursa Crne Gore i privrednim rastom.\nIz Centralne banke je saopšteno da su sagovornici dogovorili nastavak razgovora sa ciljem definisanja narednih koraka u pravcu potpisivanja memoranduma o saradnji.\nNa sastanku je bilo riječi i o dosadašnjoj saradnji Kine i Crne Gore, kao i o mogućnostima njenog jačanja, te doprinosu koji bi mogle dati Banka Kine i Centralna banka Crne Gore.\nBanka Kine je državna komercijalna banka koja je šest godina uzastopno proglašavana globalno sistemski važnom bankom.\n“Filijala u Budimpešti posluje kao regionalni centar, odnosno pokriva zemlje Centralne i Istočne Evrope i ima aktivu od oko 6,7 milijardi dolara, što je čini jednom od vodećih banaka u Mađarskoj”, navedeno je iz Centralne banke Crne Gore.\nMMFzapošljavanjeturizaminvesticijeBingoenergijaIzvozKonzumautomobiliNaftaVlada FBiHCijeneSASEAgrokorstrane investicijeBanke


Nebojša Stefanović, bivši ministar policije i aktuelni ministar odbrane Srbije, negirao je na saslušanju pred Višim tužilaštvom u Beogradu da je povezan sa slučajem koji se odnosi na moguću trgovinom uticajem.\nStefanović je u Tužilaštvu 29. aprila saslušan kao svedok u okviru istrage protiv nekadašnjeg rukovodioca u policiji Gorana Papića, koji se sumnjiči za nezakonito vraćanje blindiranog vozila osobi od koje je ranije oduzet.\nPapićev advokat i mediji su preneli da je vozilo vraćeno članu kriminalne grupe Veljka Belivuka, koji je dva meseca u pritvoru. Ovo, međutim, nije zvanično potvrđeno.\nPapiću ukinut pritvor\nGoranu Papiću je u danu kada je saslušan ministar Nebojša Stefanović ukinut pritvor, koji mu je određen početkom marta kada je uhapšen. To je za portal Nova.rs potvrdio njegov branilac Branislav Tapušković.\n"Goran Papić je pušten da se brani sa slobode", rekao Tapušković za taj portal.\nNebojša Stefanović je visoki funkcioner vladajuće Srpske napredne stranke, koju vodi predsednik Srbije Aleksandar Vučić.\nMinistar policije bio je u dva mandata, a od oktobra 2020. vodi Ministarstvo odbrane.\nNjegovo saslušanje predložio je advokat Gorana Papića, Branislav Tapušković.\nU četvrtak ujutro Stefanović je u Tužilaštvo u Beogradu ušao na sporedni ulaz, izbegavši tako susret sa novinarskim ekipama koje su ga čekale na glavnom ulazu.\nPored Stefanovića, 29. aprila je kao svedok ispitan i načelnik Uprave kriminalističke policije Dejan Kovačević.\nŠta navodno povezuje Papića i Belivuka?\nNekadašnji zamenik načelnika Službe za borbu protiv organizovanog kriminala Goran Papić je osumnjičen da je u aprilu 2020. godine naredio policijskim službenicima da se blindirani automobil vrati neimenovanoj osobi od koje je oduzet.\nIako policija nije saopštila kome je tada vraćen automobil, mediji su preneli da se radi o Marku Miljkoviću, saradniku Veljka Belivuka.\nBelivukova grupa, čiji su članovi nedavno uhapšeni, se sumnjiči za najteža krivična dela – ubistva, otmice, iznude i trgovinu drogom.\nBranilac Gorana Papića, Branislav Tapušković je svoj predlog za saslušanje Stefanovića i Kovačevića obrazložio time da je Papić pred tužiocem negirao izvršenje krivičnog dela i da je rekao da je postupao po nalozima ministra Stefanovića, a da mu je Kovačević bio direktno nadređeni.\nTapušković je novinarima ispred Palate pravde 29. aprila rekao da je Stefanović na saslušanju negirao da ima bilo kakva saznanja o vraćanju blindiranog automobila Miljkoviću i da je osporio svedočenja drugih policajaca.\n"Ministar Stefanović je osporio sve ono što su svedoci govorili, a to su visoki policijski inspektori koji su rekli određene vrlo poznate stvari o tome da postoji jasna dokumentacija o načinu na koje je vraćeno to vozilo. Ministar Stefanović nije o tome ništa znao, iako je bio ministar policije", rekao je Tapušković.\nOn je dodao da Stefanović "čak nije potvrdio ni svedočenja da je postojala odluka Kolegijuma MUP-a da se ta vozila kontrolišu pod određenim režimom".\nTapušković je rekao da ima sedam svedoka, među kojima su ljudi iz policije.\nStefanović odbacio navode advokata\nMinistar odbrane Nebojša Stefanović odbacio je u pisanoj izjavi nakon saslušanja navode advokata Tapuškovića da je negirao izjave različitih policajaca u istrazi.\n"Navodi da sam negirao izjave sedmorice policajaca potpuna su izmišljotina, niti su oni u tim istim izjavama rekli bilo šta što se vezuje za mene. Nijedan od tih policajaca, onako kako je to meni predočio javni tužilac, nije rekao da sam imao bilo kakve veze sa ovim slučajem, već je to isključivo tvrdio osumnjičeni, odnosno Tapuškovićev klijent, čije tvrdnje negiram", naveo je Stefanović.\nAdvokat Gorana Papića je u izjavi novinarima ponovio da naredbu za vraćanje blindiranog automobila nije izdao njegov klijent.\nNa insistiranje novinara nije želeo da otkrije ime osobe koja je izdala naredbu za vraćanje vozila, ali je rekao da je ta osoba i dalje u vrhu Ministarstva unutrašnjih poslova.\nTapušković je rekao da Papiću pritvor ističe 8. maja i da očekuje da bude pušten na slobodu pošto su, kako je rekao, saslušani svi svedoci.\nPo čijem nalogu je radio Papić?\nDa će ministar Stefanović svedočiti u sklopu istrage protiv bivšeg uposlenika MUP-a Papića, tužilaštvo je potvrdilo 23. aprila.\nPapić je od 9. marta bio u pritvoru.\nNa spekulacije u medijima da je Stefanović povezan sa kriminalnom grupom, osvrnuo se predsednik Srbije Aleksandar Vučić.\nOn je 18. marta za Radio-televiziju Srbije rekao da „niti misli, niti bi pomislio da je ministar Nebojša Stefanović umešan u organizovani kriminal“.\nVučić i Stefanović zajedno su prisustvovali, dan uoči Stefanovićevog saslušanja, polaganju kamena temeljca za novu COVID-19 bolnicu u Novom Sadu, pri čemu nisu dvali izjave o onome što predstoji.\nAleksandar Vučić (drugi s leva) polaže kamen temeljac za novu COVID-19 bolnicu u Novom Sadu. Desno od njega je predsednik Vlade Vojvodine Igor Mirović, a levo, takođe sa lopatom u ruci, gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević. Nebojša Stefanović (na slici krajnje desno), bivši šef policije, a danas ministar odbrane, posmatra događaj dan uoči najavljenog njegovog saslušanja u policiji zakazanog za 29. april 2021.\nKako je reagovao predsednik Srbije?\nDan nakon što je potvrđeno da će Stefanović biti pozvan da da iskaz u tužilaštvu povodom slučaja Gorana Papića, to je komentarisao i predsednik Srbije Aleksandar Vučić. On je rekao da ne vidi problem u tome i da je to „uobičajena stvar“.\n"Ja sam bio u više predmeta saslušavan, te ništa nije strašno što će biti saslušan i Stefanović i bilo ko drugi…()..za mene je važnije kako će Stefanović da obavlja posao kao ministar odbrane", rekao je Vučić 24. aprila u Smederevskoj Palanci.\nVučić: Poziv Stefanoviću u tužilaštvo uobičajena stvar, Palma ima pravo da se brani\nDokle je stigla istraga protiv Belivuka?\nIstog dana, 24. aprila, ministar policije Aleksandar Vulin izvestio je javnost o toku istrage protiv Veljka Belivuka. Izjavio je da su pronađeni oružje i eksploziv u jednoj kući u Ritopeku, naselju u beogradskoj opštini Grocka, koju su koristili članovi klana Belivuk - Miljković.\nVulin je tada obišao prostor u policijskoj upravi Beograda, gde je izloženo novozaplenjeno oružje i eksploziv. Rekao da su u kuću u Ritopeku dovođeni ljudi koji su na najsuroviji i najmonstruozniji način ubijani, kao i da je u sklopu te kuće pronađena i tajna prostorija.\nVulin je dodao da forenzički timovi rade na istraživanju bioloških tragova "kojih ima u velikoj količini".\nKako je rekao, pripadnici MUP-a, Bezbednosno informativne agencije (BIA) i Tužilaštva za organizovani kriminal ne prekidaju sa radom na rasvetljavanju zločina koje su počinili pripadnici klana Belivuk – Miljković.


Svođenje računa sa zakašnjenjem\nZahuktavanje predizborne kampanje u Srbiji, ponovo je otvorilo pitanje odgovornosti onih koji su doveli do prekida pregovora o pridruživanju Srbije Evropskoj uniji. Mada je od tada prošlo više od osam meseci, koalicioni partneri vladajuće Demokratske stranke Srbije, tek sada su progovorili u razlozima zbog kojih Srbija kasni u evropskim integracijama. Lider Srpskog pokreta obnove Vuk Drašković smatra da haški begunac Ratko Mladić nije uhapšen pre svega zbog premijera Vojislava Koštunice.\n"Bili smo na 20 dana pred potpisivanjem sporazuma sa EU, a onda su ti pregovori prekinuti direktnom 'krivicom' premijera (Vojislava Koštunice) i njegovih ljudi iz Miloševićevih nerasformiranih službi bezbednosti, jer su oni smatrali da je bolje da jedan ccovek bude na slobodi, a Srbija u ropstvu", rekao je Drašković na konvenciji SPO-a i stranaka koji su s njim u koaliciji u Čačku.\nPredsednik poslaničkog kluba Demokratske stranke Srbije Miloš Aligrudić kaže s druge strane za naš program, da je kabinet Vojislava Koštunice učinio sve da se uhapse haški begunci:\n«Ova vlada je otpočela proces pridruživanja Evropskoj uniji kroz pozitivnu ocenu studije o izvodljivosti i početak pregovora o stabilizaciji i pridruživanju. To pre nas niko nije mogao da uradi. Prekid pregovora bio je ishitren potez Evropske unije u cilju vršenja pritiska da bi se ispunile obaveze prema Haškom tribunalu. Na nama je bilo da dokažemo, da ako ne možemo nešto da izvršimo, da je to stvarno tako. Mislim da smo sada vrlo blizu toga i da će pregovori sa Evropskom unijom biti vrlo brzo nastavljeni.»\nU Tužilaštvu Haškog tribunala raspoložu informacijama da su vlasti u Srbiji pre godinu dana znale tačnu lokaciju na kojoj se nalazi Ratko Mladić, ali da su umesto hapšenja, pokušavale da ga prinude na predaju. Stoga portparol glavne tužiteljke Karle del Ponte Olga Kavran izvodi zaključak, da državni vrh jednostavno nije hteo da uhapsi Ratka Mladića:\n«Nije postojala politička volja da se Mladić uhapsi.»\nMada je komesar za proširenje Evropske unije Oli Ren ostavio mogućnost da pregovori sa Srbijom budu nastavljeni bez Mladićevog hapšenja, ali uz javni poziv budućeg državnog vrha Srbije da haški begunci moraju biti uhapšeni, Olga Kavran tvrdi da uslovi za Srbiju ostaju nepromenjeni:\n«Jedini dokaz saradnje Srbije sa Haškim tribunalom predstavljao bi hapšenje preostalih haških begunaca.»


Izvor: B92, 19.Sep.2019, 20:07 (ažurirano 02.Apr.2020.)\nKošarkaši Partizana ostvarili su uspeh na poslednjem pripremnom meču pred početak sezone, pobedivši grčki AEK.\nCrno-beli su uspeli da savladaju AEK u "Štark areni" rezultatom 86:80 (27:27, 11:25, 25:16, 23:12) pred oko 3.000 navijača\nPosle dobrih igara u Poljskoj i Rumuniji, meč je loše počeo za ekipu Andree Trinkijerija, koja je u jednom trenutku zaostajala za čak 14 poena tokom prvog >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << poluvremena.\nIpak, usledio je veliki preokret. Crno-beli su u prvom poluvremenu prilmili čak 52 poena, dok su u nastavku sveli AEK na samo 28 postignutih.\nIako je imao veliki minus na poluvremenu, Partizan je uspeo da u poslednju četvrtinu uđe sa aktivnim rezultatom i minusom od samo pet poena (63:68).\nCrno-beli su uspeli i da obuzdaju sjajnog Kita Lengforda, koji je bio nezaustavljiv tokom prvih 20 minuta, a onda i da kompletiraju preokret i zabeleže novu pobedu u pripremnom periodu.\nKod AEK-a je Kit Lengford ubacio čak 26 poena, a Stefan Janković je meč završio sa 12 poena.\nPartizanu sledi put na ABA Superkup koji će biti igran od 26. do 29. septembra u Zagrebu.\nKurir: PARTIZAN NAPRAVIO NESTVARAN PREOKRET: Crno-beli nadoknadili 18 poena minusa i u Areni savladali AEK! KURIR TV\nRadio Televizija Vojvodine: Pobede "večitih" nad AEK-om i Peristerijem\nNa redu su fudbaleri...U poslednjoj pripremnoj utakmici u "Štark Areni", košarkaši Partizana ostvarili su pobedu večeras nad grčkim AEK-om rezultatom 86:80..."Crno-beli" su stigli do još jednog trijumfa u pripremama za novu sezonu, ovoga puta pred domaćom publikom...Jako efikasna igra oba tima...\n. Košarkaši Partizna pobedili su večeras grčki AEK 86:80 (27:27, 11:25,25:16, 23:12) u Štark areni u pripremnoj utakmici pred početak sezone.


Hasanović 20. u četvrtoj etapi u Bugarskoj - Bajsologija\nEsad Hasanović srpski biciklista, gost u bugarskom timu „Car Simeon“ osvojio je 20. mesto u dugačkoj, vetrovitoj i stresnoj četvrtoj etapi 63. trke „Oko Bugarske“ , popularne „Obikolke“ od mesta Elena do Burgasa od 191 km!\nNa cilj je stigao sa 1,41 minut zaostatka u velikoj grupi. Bugarin Georgi Georgijev iz ekipe Brisaspor (Turska) trijumfovao je sa vremenom 4:11,17 časova (izvanredan prosek od 45,6 km na čas) pretekavši dvojicu biciklista koji su imali pet sekundi zaostatka Mihajla Kononenka (Urajina, Kols) i Marsijana Sapu (Poljska, Markpol).\n– Za srpske bicikliste je ovo bila etapa velikih iskušenja – kaže Radiša Čubrić, selektor reprezentacije. – Vozilo se „punim gasom“ od starta do cilja i čestitam svim našim biciklistima koji su u svakom „cepanju“ karavana bili među vodećima. Na nesreću, defekt je imao Kasa a potom u poslednjih hiljadu metara došlo je do pada i na asfaltu se našao i Jovan Zekavica. Najgore je bilo Steviću, koji je u pobedničkom begu u vodećoj grupi imao defekt i isustio je visk plasman. Peta etapa je u sredu 4. septembra od 208 km od Burgasa do Triavne od 205 km. Ponovo ćemo voziti 100 km sa vetrom u grudi što će za naše mlade voze biti veliko iskušenje.\nPlasmani srpskih biciklista u četvrtoj etapi: 20. Esad Hasanović (gostu u „Car Simeonu“) + 1,41, 24. Marko Danilović, 43. Stefan Stefanović, 47. Marko Stanković, 58. Miloš Borisavljević, 76. Jovan Zekavica (svi nacionalni tim) – svi u vremenu Hasanovića, 77. Ivan Stević (Tušnad) + 6,03, 80. Gabor Kasa (nacionalni tim)+ 11,23, 112. Dejan Marić („Car Simeon“) + 31,54 minuta, 113. Nikola Kozomara (Hemus) – isto vreme.\nU generalnom plasmani „žltu flanelku“ sačuvao je Remi di Gregorio (Francuska, Martiže) sa 11:34,05 časova. Stigao je deveti u četvrtoj etapi sa 13 sekundi zaostatka iza pobednika. Drugo mesto zadržao je sa 27 sekundi zaostatka Spas Đurov (Bugarska, Nesebar), dok je treći Mihajlo Kononeko (Ukrajina, Kols) sa 1,06 minuta zaostatka.\nPlasmani srpskih vozača u generalnom poretku: 43. Borisavljeić + 5,10 minuta, 44. Stefanović – isto vreme, 58. Zekavica + 61,12, 71. Stević + 10,21, 74. Kasa + 16,08, 75, Stanković + 16,55, 76. Danilović – isto vreme, 115. Marić +1:09,20 časova, 116. Kozomara – isti zaostatak .\nU generalnom plasmanu ekipa vođstvo je preuzeo ukrajinski Kols, Tušnad našeg Ivana Stevića je pao je sa trećeg na peto mesto dok je Srbija sa 14. mesta došla na 13. u konkurenciji 22 ekipe.\nZavršetak “Obikolke” je šestom etapom 5. septembra od Triavne do Trojana od 170 km.


XVIII sednica SO Bogatić - Neslaganja u vladajućoj koaliciji\n30.03.2018 XVIII sednica SO Bogatić - Neslaganja u vladajućoj koaliciji\nNa osamnaestoj sednici Skupštine Opštine Bogatić odbornici su danas raspravljali o sedamnaest tačaka dnevnog reda. Usvojena je odluka o izradi plana detaljne regulacije državnog puta IB reda, kao i odluka o angažovanju eksterne revizije završnog računa budžeta opštine Bogatić za 2017.godinu.\nRazrešenje predsednika i dva člana nadzornog odbora Doma zdravlja Bogatić nije usvojeno. Na sednici je data saglasnost na godišnji program zaštite, uređenja i korišćenja poljoprivrednog zemljišta za tekuću godinu, a direktori Kulturno-obrazovnog centra i JKP „Bogatić“ obrazložili su pravilnike o radu, kao i godišnje i finansijske izveštaje svojih ustanova. Najduže se raspravljalo o usvajanju strateškog plana Doma zdravlja bogatić za period 2018.-2023.godine, tokom kojeg je odbornicima na pitanja odgovarao direktor, doktor Goran Makunčević.\nU okviru tačke Odbornička pitanja, Zamenik predsednika opštine Bogatić, Siniša Puzić, naveo je da planirani radovi na javnoj rasveti neće doprineti značajnoj uštedi i da rešenje nije led osvetljenje, već zamena postojećih živinih sijalica natrijumovim.\n„Mi smo uveli javnu rasvetu još 2004.godine i slobodno mogu reći da je opština Bogatić jedna od bolje osvetljenih, sa 3.200 svetiljki. Troškovi održavanja ulične rasvete su oko 2,5 milona dinara i tačno je da bismo led rasvetom imali uštedu od 40 odsto, ali bi se zato smanjila vidljivost. Zamenom živinih svetiljki od 250 vati, koje su već zakonski zabranjene, natrijumovim sijalicama od 150 vati isto bi se uštedelo, bez kompletnog menjanja rasvete i većih ulaganja. Odgovorno tvrdim da prelaskom na led rasvetu dobijamo mnogo loše osvetljenje i nezadovoljstvo naših građana“, izjavio je Puzić i dodao da je neophodno i u interesu svih građana ozbiljno se zauzeti da se poslovi oko kanalizacije što pre privedu kraju.\n„Kad je u pitanju kanalizacija i proširenje vodovodne mreže, podržavam Javno-privatno partnerstvo, ono je potrebno, ali na zakonit, a ne na nezakonit način. Naši unuci neće dočekati kanalizaciju, jer je radimo po malo i na preskoke, svake tri do četiri godine. Smatram da Opština treba da osnuje stručni tim sačinjen od ljudi iz komunalnog preduzeća, odeljenja za urbanizam, odeljenja za finansije i pravne službe, uz projekat za kanalizaciju koji već imamo i projekte za proširenje vodovodne mreže u ostale mesne zajednice“, istakao je Siniša Puzić.\nZamenik predsednika poveo je raspravu i o projektu toplifikacije, koji je u procesu finalne realizacije u opštini Bogatić. Puzić je, u ime odborničke grupe Srpske napredne stranke, rekao da je Bogatiću potrebna toplifikacija, ali da se ne slažu sa načinom sprovođenja ovog projekta i postavio pitanje o sredstvima opredeljenim u ovu namenu.\n„Čim je počeo projekat zagrevanja javnih ustanova, već od izrade projektne dokumentacije, počeli smo da dobijamo pitanja zašto građani u ulicama kroz koje će proći cevovodi neće imati mogućnost da se na isti priključe. Smatram da ovom problemu nismo studiozno prišli. Rebalansom budžeta, u avgustu prošle godine, za detaljna geotermalna istraživanja i izradu projektne dokumentacije opredeljeno je 46 miliona dinara. Sledećim rebalansom imali smo iznos od oko 60 miliona.Posle toga smo došli u situaciju da potpišemo ugovor na 120 miliona, jer posao nije urađen kako treba. Dodao bih još i da rokovi za izvođenje radova nisu ispoštovani. Moram da istaknem da svi mi podržavamo ove poslove, to je Bogatiću potrebno, ali ne na ovaj način i pod ovim uslovima“, rekao je Siniša Puzić.\nPredsednik Opštine Bogatić, Nenad Beserovac, za govornicom je obrazložio detalje o Projektu zagrevanja sa geotermalnih izvora.\n„Nakon više od trideset godina od pronalaska geotermalnih izvora na teritoriji opštine Bogatić u prilici smo da dobijemo jedan kapitalan projekat, kakav ne postoji u Srbiji, a redak je i u svetu. Ovim sistemom ušteda na godišnjem nivou je između 100 i 150 hiljada evra. Studija mogućnosti korišćenja hidrogeotermalne energije za potrebe daljinskog grejanja objekata javne namene, urađena od strane stručnjaka sa Rudarsko geološkog fakulteta u Beogradu, predstavljena je prošle godine. Potpis na tu studiju stavio je profesor Dejan Milenić, koji je priznati stručnjak u ovoj oblasti. Podsećam da smo mi ovaj projekat nasledili, odnosno da je prethodna vlast izradom predstudije izvodljivosti dala mogućnost da se ove javne ustanove zagrevaju. Procenjena vrednost radova tada je bila 2,7 miliona evra i ta studija je podrazumevala da se radi klasična toplotna stanica. Mi smo se opredelili za ovaj otvoreni sistem zagrevanja, koji brže može da se realizuje u praksi. Izglasana je odluka da uđemo u kreditiranje da bismo ovaj projekat finansirali, dobili smo povoljne uslove, sa grejs periodom od godinu dana i šest godina otplate kredita, a mi ćemo u tom periodu samo iz uštede finansirati ratu kredita. U fazi smo dobijanja građevinske dozvole, oprema je stigla i čim odeljenje za urbanizam izda uverenje i dobijemo sve potrebne saglasnosti možemo početi da radimo. Konzorcijum sa kojim smo zaključili ugovor je spreman za radove, 120 dana je rok za izvođenje kada se izvođač uvede u posao i do početka sledeće grejne sezone posao će biti završen. Ja sam ponosan na ovaj projekat koji vredi 120 miliona dinara, od kojih je 20 miliona porez koji ide državi“, izjavio je Beserovac, i dodao da je o ovoj temi svaka dalja rasprava suvišna, nakon čega je, zajedno sa odbornicima SPS, napustio zasedanje.\nVi ste posetilac br: 13 814 736