NIŠTA REFERENDUM Sve odluke BiH u odnosu prema NATO donosiće OVE DVIJE INSTITUCIJE | Srpskainfo\nKljučne odredbe u Programu reformi su to što on ne prejudicira eventualno članstvo BiH u NATO i što će sve odluke u vezi s tim donositi Predsjedništvo i Parlamentarna skupština BiH.\nTo tvrdi izvor Srpskainfo koji je imao uvid u dokument koga su prije tri dana potpisali članovi Predsjedništva BiH, što uz imenovanje Zorana Tegeltije za predsjedavajućeg Savjeta ministara treba da znači početak kraja višemjesečne političke krize u BiH.\nDok iz NATO štaba u Sarajevu juče poručuju da su zadovoljni dogovorom u Predsjedništvu, naš sagovornik tvrdi da nije tačno da će NATO protumačiti da želimo u članstvo šta god da im pošaljemo u Brisel, pa i Program reformi.\nDa bi NATO znao da više nećemo u članstvo bilo je potrebno da mu napišemo da nećemo. Upravo to je učinjeno u dokumentu Program reformi. Da nije bilo ovog sporazuma i promjene u poziciji Predsjedništva, na nivou BiH bi ostala stara pozicija da BiH hoće u NATO. Da li smo aktivirali MAP? Ovo pitanje nema smisla jer je MAP Akcioni plan za članstvo, a ovim dokumentom definisano je da se pitanje članstva uklanja iz razmatranja – tvrdi naš sagovornik.\nPodsjećamo, na posebnoj sjednici NSRS usvojen je zaključak u kome se naglašava opredjeljenje za vojnu neutralnost, a u slučaju nasilnog učlanjenja BiH u NATO građani Srpske će se izjasniti na referendumu o članstvu u bilo kojim vojnim savezima.\nMeđutim, u Programu reformi se referendum u RS ne pominje, već se sve ostavlja u rukama Predsjedništva i PS BiH. Naime, ako bi nas NATO eventualno pozvao u članstvo, to bi bilo moguće zaustaviti u bilo kojem od četiri obavezna koraka na tom putu.\n– Kad NATO pozove na pregovore o članstvu, isključivo Predsjedništvo odlučuje hoće li prihvatiti. Drugo, ako pregovori o članstvu započnu, isključivo Predsjedništvo odlučuje hoće li biti okončani potpisivanjem. Treće, ako se potpiše protokol o potpisivanju, oba doma PS BiH odlučuje hoće li dati saglasnost za ratifikaciju. Četvrti korak, ako se parlament BiH saglasi, Predsjednistvo na kraju odlučuje o ratifikaciji. Znači, isključivo Predsjedništvo odlučuje o članstvu u NATO, s tim što mora da ima saglasnost Parlamenta za ratifikaciju – tvrdi naš sagovornik.\nKako saznajemo, u Programu reformi, čiji sadržaj je još tajna, pominju se evroatlanske integracije i kolektivna bezbjednost, koje javnost poistovjećuje sa NATO. Međutim, naš izvor ubeđuje da nije tako.\n– NATO jeste evrotlantska integracija, ali nije jedina. To su sve organizacije i inicijative u prostoru Evrope i Atlantskog okeana, uključujuci i OEBS. Takođe, NATO jeste implementacija kolektivne bezbjednosti, ali nije jedina. To su svi aranžmani u svijetu u kojem se države međusobno pomažu u bezbjednosnim pitanjima – zaključuje analizu naš sagovornik.\nPodsjećamo, dogovor članova Predsjedništva BiH o imenovanju Tegeltije i o Programu reformi BiH uslijedio je nakon sastanka s ambasadorima Kvinte. Naši izvori tvrde da je Miloradu Dodiku, Šefiku Džaferoviću i Željku Komšiću rečeno da je to posljednja prilika za dogovor, čak uz oštre, gotovo prijeteće tonove.\n– Nakon toga se pristupilo dogovoru koji je saopšten javnosti, ali je rečeno da on neće biti javno objavljen sve dok Savjet ministara BiH ne bude formiran, kako ne bi pošlo za rukom opoziciji da sve strane optuži da su odstupili od svojih principa i da sruše sve. Takođe, dogovor je i da zvaničnici NATO biraju riječi kada budu sapštavali svoj stav – tvrdi odlično obaviješten izvor Srpskainfo.\nIstovremeno, opozicija i vlast i dalje dijametralno suprotno tumače Program reformi. Član GO SDS Aleksandra Pandurević pozvala je Milorada Dodika da objavi tekst, uz pitanje „da li su tri ministarske pozicije i skidanje sa američke crne liste jedini razlozi za Dodikov salto mortale ili ih ima još“. S druge strane, Dodik je za agenciju TASS izjavio da RS ne namjerava da uđe u NATO i ne odriče se svoje politike vojne neutralnosti.\nPolitika NATOParlamentarna skupštinaPredsjedništvo BiHProgram reformiReferendum\nPRIDRUŽUJU SE OBILJEŽAVANJU "OLUJE" Dačić: Podgorica pretjerala sa širenjem antisrpske politike\nSZO UPOZORAVA "Epidemiološka situacija na Balkanu zabrinjava"


Potražnja za ovčijom vunom u građevinarstvu: Unosne ovce i one na bacanje - Biznis i Finansije\nHome\tTekstoviB&F Plus\tPotražnja za ovčijom vunom u građevinarstvu: Unosne ovce i one na bacanje\nby bifadmin 10. avgusta 2014.\nDok se bogate zemlje otimaju za ovčiju vunu usled njenih izuzetnih svojstava kao ekološkog izolatora u gradnji, u Srbiji i većini okolnih zemalja ona se baca ili spaljuje, uz obilato posipanje benzinom jer teško gori. Razlog za „spaljeni profit“ domaći stočari vide u niskim otkupnim cenama koje jedva pokrivaju troškove striže ovaca i činjenici da se prerada, glavni izvor zarade, obavlja uglavnom u inostranstvu.\nU malom gradu Presbaumu u Austriji izgrađena je porodična „Kuća sunca“, koja predstavlja prvu karbonski neutralnu kuću i za svoja visokoekološka svojstva je dobila prestižna nacionalna i međunarodna priznanja. U njenoj izgradnji je za izolaciju korišćena ovčija vuna, koja je u zapadnim zemljama postala izuzetno popularna u građevinskoj industriji. Naime, standardni izolacioni materijali, koji su uglavnom bazirani na mineralnoj vuni (staklenoj ili kamenoj) i stiroporu, zahtevaju veliku količnu energije u proizvodnji i uglavnom nisu podobni za reciklažu, pa se dotrajale građevine doslovno pretvaraju u smeće. Procenjuje se da više od 30% svetskih odlagališta otpada čini građevinski otpad, a dodatni rizik ovakvih materijala je negativni zdravstveni uticaj na građevinske radnike i stanare. Zato u zapadnoevropskim zemljama postoji cela paleta proizvoda za izolaciju od prirodnih materijala, koji se jednostavnim tehnološkim postupkom prerađuju za primenu u građevinarstvu.\nMeđu onima koji su naročito traženi na tržištu je ovčija vuna, kao jedan od retkih građevinskih proizvoda koji ima najviši evropski sertifikat za kvalitet prirodnih svojstava. U proizvodnji zahteva svega 14% energije koja se troši za spravljanje staklene vune, u proseku ima oko 20% bolje karakteristike od drugih izolacionih materijala, a za oko 30% obezbeđuje bolju zvučnu izolaciju. Zapaljiva je samo na izuzetno viskom temperaturama a istovremeno odlično reguliše vlagu. Povrh toga, odlikuje je visoka otpornost na mikroorganizme, ekološki je razgradiva, a u normalnim okolnostima se ne raspada i ne gnjili, pa kao efikasan toplotni izolator traje najmanje 50 godina.\nPriprema za upotrebu je takođe jednostavna. Vuna se pere, zatim tretira hemikalijama neškodljivim za ljude, kako bi se dodatno povećala njena otpornost na moljce, insekte i na požar. Presovanjem vune u ploče ili bale dobija se gust materijal koji može da se reže i kroji po meri, a potom ugrađuje na isti način kao i mineralna vuna. Najčešće se prodaje u obliku ploča debljine 50, 75 i 100 milimetara, a cena jednog kvadratnog metra debljine 50 milimetara na zapadnom tržištu se kreće od 6 evra pa naviše. Oko 30% godišnje svetske proizvodnje ovčije vune se izvozi, a tržištem sirove vune ubedljivo vlada Australija koja čini gotovo dve trećine godišnjeg svetskog izvoza, a sledi je Novi Zeland. Na vrhu liste svetskih uvoznika su Evropa i Azija, koje godišnje troše preko 80% globalne ponude.\nI da nešto ostane za ručak\nZa razliku od povratka bogatih zemalja ovčijoj vuni, u državama bivše Jugoslavije, izuzev Slovenije, u izolaciji građevinskih objekata i dalje caruje stiropor, dok se ovčija vuna uglavnom baca ili spaljuje. Dodatni paradoks je da zbog njene visoke otpornosti na vatru, neophodno ju je polivati većim količinama benzina da bi izgorela. Na taj način je, nažalost, završio najveći deo od 2.700 tona ovčije vune koliko je prošle godine proizvedeno u Srbiji, a kao razlozi se navode slabo organizovani otkup i niske otkupne cene koje jedva pokriju troškove šišanja „i da nešto ostane za ručak“.\nRačunica kaže da jedna ovca u proseku daje od 3 do 4 kilograma vune, a ovan duplo više. Po jednoj ovci šišanje se naplaćuje minimum 200 dinara, dok se za neopranu vunu u otkupu može dobiti oko 25 dinara po kilogramu, a cena najkvalitetnije oprane vune se kreće između 50 do najviše 80 dinara po kilogramu. Šišanje ovaca se obavlja u proleće, i, s obzirom da je u pitanju sezonski rad, zahteva veliko angažovanje radne snage. Posebna manjkavost je što se kod nas striža najčešće obavlja ručno, upotrebom namenskih makaza koje zahtevaju veliku snagu i uz rizik od povreda i životinje i radnika. Ručno šišanje ovce najčešće traje oko pola sata, i samo veoma iskusni majstori mogu to da urade za kraće vreme. Kada se u te svrhe koristi aparat za strižu, ceo proces se može obaviti za nekoliko minuta. Međutim, suprotno preporukama domaćih stručnjaka da se takvo ulaganje isplati, poljoprivrednici se na poljoprivrednim forumima žale da su zaista kvalitetne mašine isključivo strane proizvodnje, te da cena od 400 evra pa naviše nije isplativa kada se uzme u obzir za koliko vuna može da se proda na domaćem tržištu.\nU poslednje dve godine, nekoliko poljoprivrednih zadruga u Srbiji pokušava da bolje organizuje i uveća otkup ovčije vune iz okolnih sela. Jedna od njih je „Bikara“ iz Vrbasa, koja je prošle godine otkupila oko 200 tona ovčije vune po ceni od 70 do 80 dinara po kilogramu i to za potrebe pet inostranih firmi. Zadruga okuplja oko 150 stočara, ali uprkos edukaciji poljoprivrednika o mogućnostima da prodaja vune preraste u isplativ posao, potražnja daleko prevazilazi količine koje „Bikara“može da obezbedi. Predsednik zadruge Vladimir Kankaraš smatra da je, pored povoljnijih državnih subvencija, neophodno i intenzivnije udruživanje stočara u ovom poslu, za koji je uveren da je veoma perspektivan.\nSlično razmišljaju i u zemljoradničkoj zadruzi „Vlaška“, koja jedina u mladenovačkom kraju otkupljuje vunu, čija je cena do pre dve godine iznosila svega 10 dinara po kilogramu, a sada je najmanje četiri puta veća. U mladenovačkom kraju ima oko 20 uzgajivača ovaca, od kojih najveći poseduje 70 grla. Mada u ovu zadrugu vunu dopremaju i ovčari iz drugih opština, gde su lokalna udruženja propala, u „Vlaškoj“ procenjuju da je za razliku od ranijih godina, kada su otkupljivali od 5 do 10 tona vune godišnje, sada pitanje da li će uspeti da otkupe i jednu tonu, zbog narasle konkurencije koja vunu izvozi uglavnom u Bugarsku.\nBosanci u prednosti\nSituacija je gotovo ista i u susednoj Hrvatskoj, gde je bilo nekoliko neuspešnih pokušaja da se razvije ozbiljniji posao sa ovčijom vunom za potrebe građevinarstva. Interesovanje hrvatske javnosti za ovu temu nedavno je ponovo pobudio Damir Remenar, vlasnik preduzeća „Eko invent“, koji je i osvajač nagrada za inovacije u Briselu. Remenar je napravio mašinu koja istovremeno pere i prerađuje ovčiju vunu u izolacioni materijal. Prema računici koju iznosi, standardnim načinom pranja potroši se oko 120 litara vode na kilogram vune, a posledica je zagađena voda. Upotrebom njegove mašine, troši se samo 5 do 6 litara po kilogramu, a proces pranja se obavlja bez ikakvih hemikalija, pa se i ostaci mogu koristiti za proizvodnju prirodnog đubriva. Remenar je predvideo da u početku prerađuje oko stotinak tona ovčije vune, koju bi zahvaljujući svojoj inovaciji mogao da prodaje po ceni od oko 30 kuna po kilogramu, dok ista količina prerađene vune iz uvoza košta oko 100 kuna.\nNo, hrvatski pronalazač se žali da je, i pored mnogobrojnih pohvala predstavnika preduzeća i Ministarstva poljoprivrede, njegova potraga za finansijskom podrškom naišla na zatvorena vrata ne samo banaka već i evropskih fondova, uz uvek isti odgovor da se ovakva poslovna ideja ne uklapa u zacrtanu finansijsku politiku. Zato se nada da će mu Hrvatska razvojna banka (HBOR), ipak, odobriti kredit koji bi mu omogućio da razvije posao za koji je čvrsto uveren da je vrlo profitabilan.\nČini se da je Bosna i Hercegovina u ovoj delatnosti otišla korak dalje od svoja dva suseda, a koja godišnje raspolaže sa 1 do 1,3 miliona kilograma ovčije vune. Nakon što je 2007. u mestu Prahulje blizu Travnika izgrađena fabrika od 4000 kvadratnih metara za preradu ovčije vune, koju su finansijski pomogli Svetska banka, američka nevladina organizacija CHF i Međunarodna finansijska korporacija (IFC), na tržištu se pojavilo još nekoliko privatnih preduzeća sa istom delatnošću, a neka od njih izvoze i do 800 tona ovčije vune u Evropu i Aziju. U pripremi je izgradnja još jedne fabrike za proizvodnju termoizalocionih panela od ovčije vune, i to u okviru projekta koji sprovodi UNDP u saradnji sa udruženjem Green Council, Tehničkim univerzitetom iz Beča i Austrijskom razvojnom agencijom.\nTekst je objavljen u letnjem dvobroju #108/109 časopisa “Biznis & Finansije”\nBrzina kojom su se Rusija i Zapad udaljili, oduzima dah\nHrana u reklamama: Da ti se prsti zalepe


Kompanije Gasprom njeft i NIS će u okviru saradnje sa Novak Đoković Fondacijom obnoviti laboratorije za fiziku i hemiju u školama oštećenim u prošlogodišnjim majskim poplavama.\nDo kraja 2015. godine biće obnovljeno i opremljeno deset laboratorija u opštinama Obrenovac, Svilajnac, Lazarevac, Krupanj, Ub, Smederevska Palanka, Petrovac na Mlavi i gradovima Valjevo, Šabac i Paraćin.\nU akciju prikupljanja sredstava za pomoć stanovništvu sa poplavljenih područja uključili su se zaposleni Gasprom njefta i NIS-a, koji su zajedno sa kompanijom donirali više od 30 miliona dinara.\n„Gasprom njeft i NIS realizuju programe poboljšanja kvaliteta života u mestima u kojima posluju, između ostalog realizujući projekte usmerene na podršku mladih i razvoj obrazovnih, kulturnih i sportskih ustanova. Stanovnici manjih gradova imaju pravo na jednak kvalitet života, baš kao i stanovnici velikih centara, a kompleksna društvena odgovornost jedan je od najvažnijih principa poslovanja Gasprom njefta i NIS-a“, istakla je Sanja Lubardić, direktor Funkcije za odnose sa javnošću i komunikacije NIS-a.\n„Naša misija je da mladima u Srbiji omogućimo optimalne uslove za obrazovanje, jer je znanje intelektualni kapital, neophodan za investiranje u budućnost. Naša fondacija je do sada obnovila sedam predškolskih ustanova oštećenih u poplavama. Veoma se radujemo što ćemo, zajedno sa partnerima iz Gasprom njefta i NIS-a, obnoviti laboratorije u osnovnim i srednjim školama, jer je to minimum preduslova da deca nastave da nesmetano uče”, izjavila je Jelena Đoković, direktorka Fondacije.\nGasprom neft, kao akcionar kompanije NIS, realizuje program socijalnih investicija „Rodni gradovi“, čiji je cilj da se ljudima omogući što širi pristup kvalitetnoj gradskoj sredini, obrazovanju, sportu i kulturi. U zajedničkim humanitarnim programima kompanija je bila inicijator rekonstrukcije ruskog nekropolja u Beogradu, a ima i tesnu saradnju u oblasti kulturnih projekata u Srbiji, poput podrške festivalu klasične muzike „Boljšoj“.\nVera Lloyd Thomas: Ključ uspeha – znanje i kreativnost


Vučić o dodeljivanju pasoša strancima: Ne mogu da govorim o konkretnim slučajevima, ali ja sam za potpunu liberalizaciju | Insajder\nVučić o dodeljivanju pasoša strancima: Ne mogu da govorim o konkretnim slučajevima, ali ja sam za potpunu liberalizaciju\nVlada Srbije u poslednjih nekoliko godina dodelila je više od 100 pasoša stranim državljanima, pa su tako srpski pasoš dobili bivša premijerka Tajlanda Jingluk Šinavatra, koja je osuđena na pet godina zatvora zbog korupcije, bivši i sadašnji pripadnici palestinskog Fataha, partner u institutu Tonija Blera i jedan od novih vlasnika Galenike, prenosi Nedeljnik. Upitan koji je javni interes da se pasoši dodele tim licima, predsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je o konkretnim slučajevima ne može da govori, ali da je on za „potpunu liberalizaciju srpskih pasoša”.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić je danas, upitan da objasni državni interes u dodeljivanju pasoša, naveo da ne može da govori o konkretnim slučajevima, ali da se on zalaže za potpunu liberalizaciju srpskih pasoša.\n„Interes za Srbiju”\nDodeljivanje srpskog pasoša omogućeno je članom 19, stavom 1 i 3 Zakona o državljanstvu, koji kaže da u državljanstvo Republike Srbije može biti primljen i stranac čiji bi prijem u državljanstvo Republike Srbije predstavljao interes za Republiku Srbiju.\nO prijemu u državljanstvo Republike Srbije, na predlog nadležnog ministarstva, odlučuje Vlada Republike Srbije.\nOn je zaključio da je „dobro dovoditi ljude u zemlju, jer je Srbija izgubila mnogo ljudi zbog siromaštva“.\nOsuđena premijerka Tajlanda državljanka Srbije, njen brat ima pasoš Crne Gore\nPrema pisanju Nedeljnika, Vlada Srbije svake godine sve više dodeljuje srpske pasoše strancima, pa je tako samo ove godine dodeljeno 10 takvih državljanstava. Tokom 2018. Vladinim rešenjima dodeljena čak 54 srpska pasoša, 2017. doneta su 24 takva rešenja, a 2016. bilo ih je 18.\nNa spisku državljana Srbije našli su se bivša premijerka Tajlanda Jingluk Šinavatra, koja je osuđena na pet godina zatvora zbog korupcije, bivši i sadašnji pripadnici Fataha - Muhamed Dahlan, Samir el Mašaravi i Sufijan Abu Zejida.\nNedeljnik piše da ima mnogo nepoznanica o tome kako je Šinavatra dobila državljanstvo Srbije - ne zna se da li je dolazila u Srbiju i da li su joj uručeni srpski pasoš i lična karta, a nije poznato ni koje ministarstvo je predložilo nju za državljanstvo, jer samo na takav zvaničan predlog Vlada Srbije može da odlučuje o prijemu u državljanstvo.\nPodseća se da je lokacija na kojoj se nalazi Šinavatra misterija, otkako je pobegla iz Tajlanda neposredno pre izricanja presude u procesu koji se vodio zbog korupcije u programu za subvencionisanje pirinča.\nDok je obavljala funkciju premijera Tajlanda, nikada nije posetila Srbiju, niti je zabeleženo da se ikada susrela sa nekim srpskim zvaničnikom, piše Nedeljnik. U regionu je jedino posetila Crnu Goru 2013, nekoliko godina nakon što je njen brat Taksin dobio crnogorsko državljanstvo.\nTaksin Šinavatra, koji je takođe osuđen za korupciju, ali je zatvorsku kaznu izbegao „svojevoljnim izgnanstvom”, svetskoj javnosti poznat i kao nekadašnji vlasnik engleskog fudbalskog kluba Mančester Siti koji je prodao 2008. godine, šeiku iz Ujedinjenih Arapskih Emirata, Mansuru bin Zajed el Nahjanu.\nI upravo u toj vezi, piše Nedeljnik, možda se krije razlog što su Šinavatra i njegova sestra dobili državljanstva Crne Gore i Srbije - zbog veza porodice Bin Zajed, naročito prestolonaslednika Abu Dabija, Muhameda bin Zajeda, rođenog brata vlasnika Mančester Sitija, sa predsednicima Srbije i Crne Gore, Aleksandrom Vučićem i Milom Đukanovićem.\nTakođe, bivši vođa Fataha u Pojasu Gaze Muhamed Dahlan, sudeći po podacima iz Službenog glasnika, primljen je u državljanstvo Srbije odlukom Vlade Srbije od 6. decembra 2013. godine, a zajedno sa njim, državljanstvo su dobili njegova supruga i četvoro njihove dece.\nNekoliko meseci ranije, Dahlana je odlikovao tadašnji predsednik Srbije Tomislav Nikolić i uručio mu Orden srpske zastave drugog stepena. Tada je Dahlan označen kao „lični savetnik Bin Zajeda”, a kako piše Nedeljnik, odlikovanje je dobio za „učvršćivanje miroljubive saradnje i prijateljskih odnosa između Srbije i UAE”.\nPasoš i za partnera u Institutu Tonija Blera i novog vlasnika Galenike\nPasoš Srbije ima i Noha Elbadavi, stariji partner u Institutu za globalne promene bivšeg britanskog premijera Tonija Blera, zatim Karlos Eduard Sančez, vlasnik brazilske firme EMS koja je jedan od novih vlasnika Galenike, kao i Uve Cirbes, vlasnik agencije za konsalting „GCI-Unit”.\nO kontaktu srpskih vlasti s Tonijem Blerom, mediji u Srbiji prvi put su izvestili u februaru 2015. Tada je zvanično potvrđeno da će u Vladi biti uveden model „deliviri junita“, odnosno poseban način rada svih resora koji je trebalo da unapredi efikasnost rada svih ministarstava.\nKako su mediji pisali, iza tog projekta stajala je organizacija „Toni Bler asošijets“. Do danas, međutim, nisu otkriveni detalji kako je Blerova organizacija dogovorila saradnju s Vladom Srbije, na koji način je regulisana, kao ni ko je konkretno plaća. Nisu poznati ni rezultati te saradnje.\nNovinari Insajdera su u više navrata pokušali da saznaju ko plaća angažovanje Blerovog instituta u Srbiji. Premijerka Ana Brnabić je na jednoj od konferencija za novinare izjavila da se za to ne izdvaja ni dinar iz državnog budžeta. Ona je navela da Blerov institut pro bono savetuje Vladu.\nNa molbu novinara Insajdera da nam dostavi ugovor o saradnji Vlade Srbije i Blerovog instituta, Brnabić je navela da će videti kako je ta saradnja regulisana. Iako je Insajder nakon toga u više navrata i u pisanoj formi zatražio taj ugovor od premijerke, odgovor iz njenog kabineta do danas nismo dobili.\nNovinari Insajdera su i od Blerove organizacije, koja je konkurs za savetnike objavila na svom zvaničnom sajtu, tražili odgovore na pitanja koja samo ranije uputili Vladi, ali nam je rečeno da se oni više neće oglašavati na tu temu.\nTakođe, Karlos Eduard Sančez, vlasnik brazilske firme EMS koja je jedan od novih vlasnika Galenike, vlasnik je srpskog pasoša.\nNekadašnja najveća fabrika lekova Galenika prodata je kao prezaduženo preduzeće, a javnosti je predstavljeno da je kupac poznata farmaceutska kuća iz Brazila EMS. Ta kompanija je formalno vlasnik samo 27 odsto Galenike.\nO svemu spornom s privatizacijom Galenike, Insajder je istraživao u serijalu „Rasprodaja pod zavetom ćutanja”.


Ćiro upućen na psihijatrijsko veštačenje! - Sportske.net\nĆiro upućen na psihijatrijsko veštačenje!\nProslavljeni hrvatski stručnjak Ćiro Blažević morao je da preda oružje koje je držao u kući nakon priznanja da je sklon suicidnim postupcima nakon čega ga je policija uputila na psihijatrijsko veštačenje.\nHrvatska policija ozbiljno je shvatila izjavu Ćira Blaževića u kojoj je proslavljeni fudbalski trener priznao da bi se odlučio na samoubistvo u slučaju da pred smrt mora da prođe kroz bolne momente.\n"Želim dostojanstveno da umrem. Ne podnosim ni da pomislim da bih drugima mogao da budem na teretu. Imam nisku toleranciju na bol i bojim se da će me, kada dođe moje vreme, boleti. Spreman sam na ono što mi moja vera zabranjuje. Zato imam pištolje po svim ormarima" izjavio je Blažević.\nPolicija je ozbiljno shvatila ove reči pa je odmah pozvala Blaževića da preda svo oružje koje poseduje što je ovaj i učinio.\nIspostavilo se da je Blažević policiji doneo pet pištolja i dve puške za koje nije imao dozvolu pa je policija odlučila da Ćira uputi na psihijatrijsko veštačenje.


Kako biste bili u mogućnosti da koristite usluge portala Pronalazač, neophodna je besplatna registracija profila u bazi portala. Registrovani korisnik sajta može postavljati oglase ili koristiti sistem elektronskog kontakta sa drugim korisnicima portala.\nKorisnik portala Pronalazač može imati samo jedan registrovani nalog. Registrovani korisnik prihvata mogućnost kontakta putem telefona ili e-maila u cilju realizacije oglašenog proizvoda ili usluge.\nRegistrovani korisnik portala prihvata da će sadržaj njegovog oglasa i svi uneti podaci zajedno sa slikama i kontakt informacijama biti objavljeni na internet stranicama portala Pronalazač te da će iste biti javno dostupne svima na internetu.\nPortal Pronalazač ne posreduje u razmeni robe i usluga među korisnicima portala. Svaki dogovor o realizaciji između korisnika portala Pronalazač je na sopstveni rizik, tako da portal Pronalazač neće snositi nikakvu odgovornost za eventualnu štetu nastalu prilikom bilo kakvih transakcija između dva ili više korisnika.\nPrilikom postavljanja oglasa, korisnici sajta moraju poštovati sledeće zabrane:\nZabranjeno je ponavljati identičan ili sličan oglas više puta (SPAM). Slični oglasi su oni oglasi koji kao predmet imaju identičan proizvod ili uslugu.\nZabranjeno je učestalo postavljanje i brisanje oglasa radi pozicioniranja na prvim stranicama kategorija. Zabranjeno je namerno postavljanje oglasa u pogrešnim, odnosno neprikladnim kategorijama.\nZabranjeno je slanje SPAM poruka, odnosno više puta ponovljenih poruka koje nisu u vezi sa proizvodom ili uslugom koju korisnik oglašava.\nZabranjeno je slanje poruka u kojima se direktno ili indirektno promovišu drugi internet servisi, portali i oglašivači.\nPodaci unešeni prilikom registracije korisnika se čuvaju u bazi podataka i koriste se za ostvarivanje, odnosno, kontrolu bezbednosti oglašavanja na portalu Pronalazač.\nPronalazač se obavezuje da podatke registrovanih korisnika neće davati na uvid trećoj strani, osim u slučaju povrede zakonske regulative ili u slučaju teškog kršenja uslova korišćenja portala. Za bilo koje kršenje pravila i uslova korišćenja moguće je izricanje opomene i privremene odnosno trajne blokade naloga na portalu Pronalazač.\nKorisnici portala Pronalazač čiji je nalog privremeno ili trajno blokiran nemaju pravo na nadoknadu štete zbog eventualnih gubitaka nastalih ovom blokadom.\nAko zbog eventualnih tehničkih ili operativnih problema portal Pronalazač ne bude aktivan ili dostupan određenom broju korisnika, tokom određenog vremenskog perioda, u tim slučajevima, portal Pronalazač nije odgovoran ni u kom pogledu za eventualnu štetu nastalu zbog neemitovanja oglasa.\nPronalazač zadržava diskreciono pravo da iz bilo kog razloga ne objavi oglas.\nPronalazač isključuje sopstvenu odgovornost za sadržaj na svojoj internet stranici u skladu sa sledećim članovima Zakona o elektronskoj trgovini Republike Srbije:\nU skladu sa članom 16. Zakona o elektronskoj trgovini Republike Srbije, internet servis Pronalazač nije odgovoran za sadržaj elektronskih poruka koje korisnici razmenjuju koristeći sistem za privatne poruke.\nU skladu sa članovima 17. i 18. Zakona o elektronskoj trgovini Republike Srbije, internet servis Pronalazač nije odgovoran za sadržaj podataka u sopstvenoj bazi podataka, a koji su objavljeni na samom portalu.\nU skladu sa članom 19. Zakona o elektronskoj trgovini Republike Srbije, internet servis Pronalazač nije odgovoran za sadržaj drugih portala, u slučaju kada korisnici usluga u svojim komercijalnim porukama ili elektronskim porukama postavljaju linkove koji vode ka drugim internet stranicama.\nU skladu sa članom 20. Zakona o elektronskoj trgovini Republike Srbije, internet servis Pronalazač nije odgovoran niti dužan da pregleda podatke koji su skladišteni, preneseni ili javno dostupni, a postavljeni od strane trećeg lica, odnosno, da ispituje okolnosti koje bi upućivale na nedopustivo delovanje korisnika.\nPronalazač ne daje nikakve garancije u vezi sa bilo kojim proizvodima ili uslugama oglašenim na ovom portalu, te na taj način ne može biti odgovoran za eventualnu pričinjenu materijalnu ili nematerijalnu štetu.\nInformacije na portalu Pronalazač mogu biti netačne ili sadržati štamparske greške. Sve informacije mogu biti izmenjene bez prethodnog obaveštavanja druge strane.\nPronalazač ne objavljuje, niti će ikada objaviti lične podatke svojih korisnika osim osnovnih podataka koje korisnici svojom voljom publikuju prihvatajući pravila korišćenja sajta (npr. ime, prezime, lokaciju, kontakt informacije, i slično).\nPronalazač ne ustupa, niti će ikada ustupiti lične podatke svojih korisnika trećim licima osim na pisani zahtev organa gonjenja Republike Srbije, u skladu za Zakonom.\nSvi podaci korisnika servisa Pronalazač su zaštićeni enkripcijom.\nDa bi aktivno učestvovali u analiziranju korisničkih navika i ukupnom poboljšanju servisa, portal Pronalazač koristi Google Analytics, web analitičku uslugu koju pruža Google, Inc. (Google).\nGoogle Analytics koristi tekstualne fajlove (cookies) koji se smeštaju na računar korisnika, a uz pomoć kojih portal Pronalazač ima uvid u način korišćenja sajta i način na koji mu korisnici pristupaju.\nSve informacije koje se na ovaj način prikupljaju o vašem korišćenju portala Pronalazač (uključujući i vašu IP adresu, ali bez vaših ličnih podataka) biće preneti i sačuvani kod Google-a na serverima koji se nalaze na teritoriji SAD-a. Google koristi ove informacije u svrhu analize upotrebe čitavog sajta, kreiranja izveštaja o aktivnostima na portalu za potrebe Pronalazača, kao i za druge usluge u vezi sa aktivnostima na portalu Pronalazač i upotrebom interneta.\nGoogle će možda proslediti ove informacije trećim licima, u situacijama u kojima zakon tako nalaže ili kada pomenuta treća lica obrađuju gorepomenute podatke u ime Google-a. Google neće povezati vašu IP adresu sa bilo kojim drugim podacima koje poseduje. Google nikada neće dobiti vaše lične podatke. Možete isključiti upotrebu cookies-a odabirom odgovarajućih podešavanja u vašem web pretraživaču, ali treba napomenuti da na taj način nećete biti u mogućnosti da koristite portal Pronalazač u njegovoj punoj funkcionalnosti. Korišćenjem portala Pronalazač pristajete na obradu svojih podataka preko Google-a, na opisani način i u gorenavedene svrhe.


Blinken: Sankcije zbog destabilizirajućih i koruptivnih aktivnosti\n"SAD i partneri poput UK-a smatraju odgovornim one koji ugrožavaju stabilnost, napredak i evropsku integraciju regije", napisao je Blinken\nMinistarstvo trezora SAD i State Department danas su uveli sankcije Asimu Sarajliću, članu SDA i delegatu u Domu naroda Bosne i Hercegovine kao i Gordani Tadić, bivšoj glavnoj tužiteljici Tužilaštva BiH.\nNakon uvedenih sankcija, na zvaničnom Twitter profilu se oglasio i državni sekretar SAD Antony Blinken.\n“Danas su State department i Ministarstvo finansija SAD preduzeli akciju da sankcionišu aktere na zapadnom Balkanu za destabilizujuće i koruptivne aktivnosti. SAD i partneri poput UK-a smatraju odgovornim one koji ugrožavaju stabilnost, napredak i evropsku integraciju regije”, napisao je Blinken.\n#izdvojeno#sankcije#asim sarajlić#Antony Blinken#gordana tadić#u fokusu


Home / VESTI / Vesti iz EU / DONALD TUSK NOVI PREDSEDNIK EVROPSKOG SAVETA\nDonald Tusk, bivši premijer Poljske, zamenio je Hermana Van Rompeja na funkciji predsednika Evropskog saveta, u ponedeljak 1. decembra 2014.\nDonalda Tuska izabralo je od strane 28 šefova država ili vlada članica Evropske unije 30. avgusta 2014, na mandat od dve i po godine.\nNa svečanosri primopredaje održanoj juče u Briselu, Tusk je izrazio zahvalnost svom prethodniku i istakao četiri prioriteta svog delovanja.\nOn je ukazao na veliki uspeh Van Rompeja u izvođenju EU iz ekonomske krize i rekao da će se držati istih važnih principa koji su rukovodili aktivnosti do sada: poverenje, zdrav razum, umerenost i pristojnost.\nDonald Tusk je objasnio šta želi da postigne za Evropu u ovim teškim vremenima: duboko je posvećen zaštiti temeljne vrednosti slobode i solidarnosti EU i čuvanju jedinstva EU u prkos unutrašnjim i spoljnim izazovima.\nOn je snažno odlučan da okonča ekonomsku krizu i oseća odgovornost da dostigne istinsku ekonomsku i monetarnu uniju. EU treba da bude jaka i podržava zemalje u susedstvu koji dele iste demokratske vrednosti. On je naglasio da su transatlantski odnosi između Evrope i SAD okosnica zajednice demokratija.\nEvropski savet je političko telo EU i čine ga šefovi država ili vlada država članica EU, zajedno sa predsednikom Saveta i predsednikom Komisije.


► CINS: Srbija izgubila 2,5 milijarde dinara zbog ilegalne seče šuma uz\nPrema podacima Srbijašuma, u proteklih 20 godina je na toj teritoriji ilegalnom sečom nestalo oko 636 hiljada metara kubnih šuma, a samo za deset meseci ove godine posečeno je drveće vredno 74,5 miliona dinara.\nOd 1999. godine Srbijašume ne mogu da spreče bespravnu seču u državnim šumama na teritoriji oko administrativne linije jer im je pristup ograničen. Od tada to preduzeće faktički ne upravlja gazdinstvima na teritoriji Kosova koje je u nadležnosti kosovskih institucija.\nNajviše stabala posečeno je na teritoriji gradova i opština koje se nalaze na jugu Srbije, Leskovca - više od 241 hiljade metara kubnih drva, i Vranja gde je seča oko 221 hiljade metara kubnih proizvela štetu koja prevazilazi milijardu dinara, pre svega na lokalitetima Zarbinske reke i Trnovačke reke.\nNa teritoriji koje se nalaze uz severni deo Kosova najugroženije su Mojstirske šume u okviru šumskog gazdinstva Raška, naveo je CINS.\nKosovska policija je dostavila podatke CINS-u koji pokazuju da je na udaru opština Leposavić gde većinski žive Srbi. S druge strane administrativne linije ta opština se naslanja na Novi Pazar i Rašku, a obuhvata deo planine Kopaonik kao i nekoliko brda na kojima se dešavaju krađe šume.\nadministrativna linija /\nsrbija šume /\nBespravna seče šume\nNa Kosovu će sutra brojnim manifestacijama biti obeležena 12. godišnjica proglašenja nezavisnosti.\nVučić: U Minhenu veća zabrinutost za situaciju u BiH, nego za dijalog\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je večeras da mu se čini da je veća zabrinutost na skupu u Minhenu bila o situaciji u Bosni i Hercegovini, nego o dijalogu Beograda i Prištine.


12/07/2020 | 13:14 | Izvor: SRNA\nEpidemiolog Predrag Kon rekao je danas da postoji mogućnost uvođenja vanrednih mjera u Srbiji, ukoliko se nastavi tendencija rasta broja zaraženih virusom korona i izrazio nadu da do toga neće doći.\nPredrag Kon (foto:Tanjug / SAVA RADOVANOVIC)\n- Mi nemamo baš mnogo izlaza u daljem povećanju aktivnosti, nemamo drugog načina nego da se zatvorimo, da li će to biti vanredno stanje ili vanredne mjere, to je već pitanje. Јa se nadam da neće biti potrebe za tim, mada i dalje imamo povećanje - rekao je Kon.\nOn je naveo da će stanje biti epidemiološki loše posebno ukoliko dođe do situacije jedan oboljeli na 1.000 stanovnika i ocijenio da je situacija u Beogradu gora nego što je bila u aprilu.\n- Imali smo ta slavlja i proslave i ta mjesta prenošenja virusa, tada je svejedno koje je godišnje doba, tu se stvaraju superprenosioci. Moramo da shvatimo da nam je virus vrlo ozbiljan neprijatelj - rekao je Kon za TV Prva.\nOn je podsjetio da se cijela strategija oslanjala na to da će virus oslabiti tokom ljeta i da će se sporije širiti.\n- Ušli smo u situaciju kada nošenje maski u zatvorenom prostoru obezbjeđuje da nema prenošenja virusa, tu spadaju tržni centri, gradski prevoz... vi ne možete tu uvijek da kontrolišete socijalnu distancu - naveo je Kon.\nOn je rekao da prenošenje virusa zavisi i od toga koliko je kontakt bio blizak, kao i da ne mora nužno da se zarazite ukoliko ste bili u kontaktu sa zaraženom osobom.\nPrema njegovim riječima, važno je da se poštuje mjera da je jedna osoba na četiri kvadratna metra, što se odnosi i na polaganje ispita na fakultetima.\nKon je istakao da vritići moraju da rade, iako bi epidemiolozi sve zatvorili, dodavši da je sreća što mala djeca imaju uglavnom blage simptome ukoliko dođe do zaraze.\nNa pitanje o odlasku na bazene rekao je da su to rizična mjesta. "Bazeni su mesto visokog rizika, tu je pitanje organičenosti korišćenja, svaki bazen ima organičenje koliko ljudi može da primi", rekao je Kon.\n10:35 > Otkriven još jedan tunel ispod ograde na granici sa Srbijom\n08:28 > Deset hiljada građana prijavilo se za zdravstveni nadzor\n21:33 > Poslije 20 godina Ljajić napušta Vladu Srbije


Programeri - profesija kojoj zavidimo zbog plata\n24/12/2018 | 07:51\nProgrameri – profesija kojoj zavidimo zbog plata\nProsečna plata u Srbiji nikako da stigne do 500 evra, ali u međuvremenu ima onih koji odlaze značajno iznad tog proseka i njihove zarade nikako da prestanu da rastu. Prosečan rast plata programera u Srbiji u poslednjih 12 meseci je bio neuobičajeno veliki, prenose B92 i Startit.\nU decembru 2017. za backend developere sa više od četiri godine iskustva prosečna bruto plata od 2.683,75 evra, a ove godine 3,144,77 evra, piše Startit.rs.\nPrema podacima Omnes Groupa, koje je sa portalom Startit.rs podelila osnivačica Nevena Sofranić, ba[ taj kadar podrazumeva 70 odsto developera iz Beograda.\n“U decembru 2017, za backend developere sa više od četiri godine iskustva podaci su sledeći – prosečna bruto plata od 2.683,75 evra, medijana je 2.502,5 evra i najčešće tražena plata je 3.000 evra. Ove godine je situacija za istu grupu sledeća: prosečna bruto plata od 3.144,77 evra, medijana je 3.200 evra, najčešće tražena plata je 3.500 evra bruto preko agencije“, rekla je Sofranić.\nPrema rečima ekipe iz ManpowerGroupa, još jedan primetan trend je upravo to da sve više programera traži da platu prima preko preduzetničke agencije.\n“Jedan od najizraženijih trendova u poslednje dve godine je definitivno rad preko preduzetničke agencije. Ovaj vid poslovanja usvaja sve veći broj IT stručnjaka, a direktna posledica ovog trenda je porast zarada na tržištu. Prilikom prebacivanja sa Ugovora o radu na preduzetnički ugovor, kandidati dobijaju svoju bruto platu što utiče na povećanje njihovih finansijskih očekivanja prilikom naredne promene posla”, naveli su iz ManpowerGroupa.\nIzvor: B92/ Startit\nEvo kolike su prosečne plate u Nemačkoj\n18/11/2020 | 17:37\nŠpanski klubovi REŽU plate igračima, “najsurovija” je Barselona


Zvizdić: “Monetarna politika je nadležnost države” – Haber.ba\nZvizdić: “Monetarna politika je nadležnost države”\nPredsjedavajući Vijeća ministara Bosne i Hercegovine Denis Zvizdić izjavio je da su izjave predsjednika bh. entiteta Republika Srpska Milorada Dodika o prenosu nadležnosti nad Centralnom bankom BiH kontinuirani i bezuspješni napadi na integritet i nadležnost bh. institucija.\n“Želim podsjetiti gospodina Dodika, ali i sve one koji možda imaju namjeru da učestvuju u takvim protivustavnim aktivnostima, da je u skladu sa članom III Ustava BiH, monetarna politika u isključivoj nadležnosti države BiH, a Centrana banka Bosne i Hercegovine jedino ovlaštena institucija za monetarnu politiku i štampanje novca na cijelim području BiH, što je jasno definisano u članu VII Ustava BiH. Istovremeno, član 3 Zakona o Centralnoj banci BiH je jasan i govori da je Centralna banka u svojim ovlaštenjima potpuno nezavisna od entiteta, te od bilo koje agencije i organa i drugih lica.\nDakle, u jednoj, jedinstvenoj i suverenoj državi kakva je BiH i na jednom ekonomskom prostoru, može postojati samo jedna centralna banka i jedinstvena monetarna politika“, naveo je Zvizdić u saopštenju koje je objavljeno danas.\nIstakao je da će tako i ostati i da “sasvim sigurno nikada se niti nadležnosti u oblasti monetarne politike, niti bilo koja druga nadležnosti BiH neće spustiti na nivo bosanskohercegovačkih entiteta kao nižih nivoa vlasti“.\n“Osim toga, Centralna banka BiH uspješno ispunjava svoju Zakonom i Ustavom određenu, zadaću, odnosno osigurava monetarnu, a time i finansijsku stabilnost u zemlji, pri čemu je održana konvertibilnost domaće valute koja uživa puno povjerenje građana i privrednih subjekata“, dodao je predsjedavajući Vijeća ministara BiH.\nPredsjednik bh. entiteta RS izjavio je u subotu da će biti spreman da razgovara o vraćanju na ranije uređenje Centralne banke BiH te da se njena dobit dijeli entitetima, a ne da ide na račun budžeta BiH.\nTeme:Centralna banka BiH, Denis Zvizdić, izdvojeno, Milorad Dodik, monetarna politika, RS


UKC RS: Direktor Vlado Đajić sa devetočlanim timom stručnjaka iz Srbije | Banjaluka.net\nUKC RS: Direktor Vlado Đajić sa devetočlanim timom stručnjaka iz Srbije\nБАЊАЛУКА, 22. МАРТА /СРНА/ - Генерални директор Универзитетског клиничког центра /УКЦ/ Републике Српске Владо Ђајић рекао је да је опредјељење руководства ове установе улагање у едукацију запослених, чему ће допринијети и данашња посјета девет стручњака из Србије, који ће са љекарима УКЦ-а извести сложене процедуре и оперативне захвате из својих области.\nGeneralni direktor Univerzitetskog kliničkog centra /UKC/ Republike Srpske Vlado Đajić rekao je da je opredjeljenje rukovodstva ove ustanove ulaganje u edukaciju zaposlenih, čemu će doprinijeti i današnja posjeta devet stručnjaka iz Srbije, koji će sa ljekarima UKC-a izvesti složene procedure i operativne zahvate iz svojih oblasti.\nĐajić je istakao značaj posjete eminentnih stručnjaka, ocijenivši da će to doprinijeti da UKC Srpske postane jedan od najboljih regionalnih zdravstvenih centara.\n“Osim gradnje objekata i nabavke najsavremenije opreme, cilj nam je i da edukujemo naše zaposlene, te se naši ljekari edukuju u Austriji, Rusiji, Sloveniji, Srbiji, ali imamo i dvosmjernu saradnju, pa kod nas dolaze eminentni stručnjaci iz svijeta”, rekao je Đajić novinarima u Banjlauci.\nNeurokardiolog Branislav Milovanović naveo je da već pet godina sarađuje sa Đajićem, te izrazio zadovoljstvo što su zajedno krenuli u edukaciju kadra u vezi sa kliničkim testiranjem funkcije autonomnog nervnog sistema.\n“Sinkope i krize svesti, te simptomi hroničnog umora su veliki problem u svetu, te sam srećan što smo prvi put u institucije sistema integrisali vrhunsku nauku koja je i bazna i klinička, jer od nje imaju korist i pacijenti”, rekao je Milovanović, koji je osnivač i šef Neurokardiološke laboratorije u KBC Bežanijska Kosa u Beogradu.\nSpecijalista otorinolaringolog Vojko Đukić rekao je da se najviše bavi endoskopskom laserskom hirurgijom, kao i da je danas operisao dva bolesnika.\n“Postoji izuzetan napredak u zdravstvenom sistemu ovde, koji ima sve bolje uslove za rad, ali i za naučni, stručni i svaki drugi napredak”, rekao je Đukić.\nNeurohirurg Miloje Joksimović rekao je da u UKC Srpske dolazi već šest godina i tu obavlja najkomplikovanije operacije u oblasti neurohirurgije.\n“Ovde godišnje radimo oko 200 najtežih neurohiruških operacija. Smatram da je saradnja koju imamo veoma važna kako za pacijente, tako i za lekare koji uče od nas i koji treba da nas prevaziđu”, rekao je Joksimović.\nDječiji plastični hirurg Radoje Simić izrazio je zadovoljstvo dosadašnjom saradnjom sa UKC-om, koja je sada i proširena uvođenjem novih tehnika i daljeg razvoja operacija djece sa rascjepima usne ili nepca.\n“Saradnja je proširena i u drugim oblastma dečije hirurgije, jer želimo da ojačamo i da ovo bude, ne samo centar Republike Srpske, nego i cele regije”, rekao je Simić, koji je i direktor Instituta za zdravstvenu zaštitu majke i deteta Srbije “Dr Vukan Čupić” u Beogradu.\nU radno-edukativnoj posjeti UKC-u Srpske nalaze se i specijalista dječije hirurgije i specijalista urologije Vladimir Kojović iz Instituta “Dr Vukan Čupić” iz Beograda, otorinolaringolog sa Klinike za ORL i maksiofacijalnu hirurgiju Kliničkog centra Srbije, te dječiji hirurg Vladislav Vukomanović, koji je i vršilac dužnosti zamjenika direktora Instituta “Dr Vukan Čupić” i upravnik Pedijatrijske klinike, kao i specijalista maksiofacijalne hirurgije Nebojša Jović.\nOvu priliku iskoristili su i ljekari iz Hrvatske – specijalista urologije i supspecijalista uroonkologije Žana Saratlija Novaković i specijalista urologija i supspecijalista urolitijaze Mario Duvnjak iz Splita, koji su na UKC Srpske došli na usavršavanje.


Dugovanja prijete da uguše najveću zdravstvenu ustanovu u USK @ Cafe.ba\nSrpskom zetu zaplijenjena jahta vrijedna 400 miliona evra Ima 48, a izgleda kao da joj je Funkcionerka Rada Evertonu: Idi u Brazil pa pokazuj Želio da bude načelnik, razmišljao je o odlasku Dugovanja prijete da uguše najveću zdravstvenu ustanovu u USK Bosna i Hercegovina\nIzvor: Nezavisne novine 05.06.2016 u 19:33 h\nKantonalnoj bolnici u Bihaću zbog brojnih poteškoća u poslovanju prijeti finansijska blokada, te ova zdravstvena ustanova očekuje hitnu pomoć i intervenciju osnivača, istakao je direktor bolnice Smail Dervišević. Ivanić od Čubrilovića zatražio sjednicu Narodne skupštine zbog revizije tužbeDa li će poskupiti školarina u RS?Vučić i Nikolić sutra sa Dodikom i Ivanićem u Beogradu o Prema njegovim riječima, svake godine posluju sa velikim gubicima, a najveći problem ove ustanove je veliki broj neosiguranih lica na području Unsko-sanskog kantona. Dervišević ističe kako je bolnica obavezna da zdravstvene usluge pruža svim građanima, ali da Zavod zdravstvenog osiguranja USK finansira isključivo usluge za osigurane osobe.\nEvidencije pokazuju da na području ovog kantona, od ukupnog broja stanovnika, ima oko trideset posto neosiguranih lica, od čega je veliki broj njih u stanju zdravstvene i socijalne potrebe. "Iako se u zakonskim rješenjima navodi da se prava neosiguranih osoba finansiraju iz budžeta kantona ili općina, to niko ne čini. Znači, troškovi liječenja takvih osoba padaju isključivo na nas", kaže Dervišević.\nPrema njegovim riječima, dodatni problem je u tome što bolnica danas zapošljava 857 radnika, što odgovara zadovoljenju zdravstvenih potreba cjelokupnog stanovništva, a ne samo osiguranih lica, što u konačnici multiplicira ukupne troškove. "Višegodišnje akumuliranje troškova rezultiralo je u proteklim godinama nemogućnošću da se izmiruju dugovi prema dobavljačima, kao i tekući troškovi poslovanja.\nSve je to često dovodilo do blokada računa i prinudnih naplata", rekao je Dervišević. On je dodao kako su takve situacije rješavane pozajmicama ili kreditima, pa se godinama stvarao začarani krug zaduženosti.\n"U ovom trenutku kao Damaklov mač prijeti nam nekoliko sudskih presuda od strane dobavljača za neizmirena dugovanja, što bi moglo ponovo dovesti do finansijske blokade našeg rada", kazao je Dervišević. Kako se to ne bi dogodilo, istakao je, od vlasti u USK očekuju da im osiguraju dodatna sredstva za poslovanje, finansijsku likvidnost te nesmetan rad.\nOn smatra kako se dugoročno mora obaviti reforma finansiranja zdravstvenog sistema, a jedna od najbitnijih mjera, po njemu, je povećanje broja osiguranih osoba na području USK.


Selaković: Nadam se da će se Vučić ponovo kandidovati - Sputnjik Srbija\n22:57 11 April 2021\n09:43 08.01.2021 (osveženo 09:51 08.01.2021) Preuzmite kraći link\n„U Srbiji je za vreme njegovog predsedničkog mandata učinjeno više nego u decenijama pre njega, tako da, čak i da odluči da se sutra povuče iz politike, doba u kojem živimo ostaće zapamćeno kao početak procvata Srbije i Vučićevo doba. Nadam se ipak da će predsednik Vučić ostati na čelu države barem dok ne realizujemo program „Srbija 2025“, rekao je Selaković za „Blic“, prenosi Tanjug.\nPrema njegovim rečima, važno je da Srbija u svom razvoju pređe jednu tačku posle koje više neće biti moguć povratak na staro, ne samo kada se radi o ekonomskim pokazateljima već i o sistemu vrednosti, izgradnji institucija i odnosu vlasti prema državi i građanima.\nMinistar spoljnih poslova Srbije Nikola Selaković izjavio je danas da je činjenica da je srpskoj diplomatiji potrebna sveža krv, ljudi sa znanjima i veštinama koje nedostaju mnogim starijim kolegama.\n„Nadam se da ćemo u vremenima koja dolaze biti svedoci podmlađivanja srpske diplomatije i da ćemo udariti temelje jedne nove i moderne profesionalne diplomatske službe po meri naše otadžbine“, rekao je Selaković.\nPrema njegovim rečima, mnogim ambasadorima i konzulima je istekao mandat zbog čega će novi biti imenovani u predstojećem periodu, a konkretna rešenja biće usaglašena sa svim činiocima koji po Ustavu imaju udela u kreiranju i realizaciji spoljne politike.\npredsednički izbori, Aleksandar Vučić, Nikola Selaković


Izvor: Blic, 20.Jun.2017, 01:01\nU Beogradu će danas biti sunčano i toplo, uz slab vetar promenljivog pravca. Najniža temperatura biće 17, a najviša dnevna 31 >> Pročitaj celu vest na sajtu Blic << stepen.\nN1 televizija: Sunčano i toplo, do 32 stepena\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 20.Jun.2017\nDanas će u Srbiji biti sunčano i toplo, samo popodne, uz lokalni razvoj oblačnosti, u jugoistočnim krajevima može doći do retke pojave kratkotrajnih pljuskova i grmljavine...Vetar slab, promenljiv. Najniža temperatura od 12 do 17 stepeni, a najviša dnevna od 28 do 32 stepena, saopštio je Republički...\nU Srbiji će u većem delu dana biti sunčano i toplo, dok su fanas posle podne, uz lokalni razvoj oblačnosti, u jugoistočnim krajevima mogući kratkotrajni pljuskovi i grmljavina, saopštio je Republički hidrometeorološki zavod...Duvaće slab vetar. Najniža temperatura biće od 12 do 17 stepeni,...


Hejli: Rusija krši sankcije protiv S.Koreje\nTanjug 3. avgusta 2018. 20:17\nNJUJORK – Ambasadorka SAD pri Ujedinjenim nacijama Niki Hejli optužila je danas Rusiju da krši sankcije protiv Severne Koreje koje su uvele UN.\nPrema njenim rečima, postoje „verodostojni navodi“ da Moskva severnokorejskim radnicima izdaje dozvole za rad, prenosi AP.\n„Verodostojni navodi da Rusija krši rezolucije Saveta bezbednosti UN o severnokorejskim radnicima su zabrinjavajuće“, rekla je Hejli, prenosi Rojters.\nOna je rekla da Rusija ne može da podržava sankcije samo svojim rečima, pa potom da ih krši svojim delima.\nRusija poručuje da nije narušila sankcije Ujedinjenih nacija kojim se zabranjuje zapošljavanje građana Severne Koreje i nije dovela nove radnike iz te zemlje u Rusiju.\nAmerički list „Vol strit džornal“ je, pozivajući se na podatke ruskog Ministarstva unutrašnjih poslova, izvestio da je više od 10.000 severnokorejskih radnika registrovano u Rusiji od septembra, a da je od početka ove godine izdato 700 novih dozvola.\nTime je Rusija potencijalno prekršila sankcije UN uvedene kako bi se smanjio priliv novca u Severnu Koreju i pritisnuo Pjongjang da odustane od nuklearnog naoružanja.\nI zvaničnici UN istražuju da li je došlo do kršenja sankcija.\nAdnan pre 9 meseca\nma j….. pas mater a amerika nektsi rezulocije kad zapocne ona amerika novi rat to zensko treba baciti svinjama tamo joj je mesto


Akcija merenja plućne funkcije dece u Šapcu - Merenje plućne funkcije - DAŠAK - Društvo za prava dece sa astmom\nPočetna | Merenje plućne funkcije\nSpirometrija je urađena kod 537 zdrave dece iz Šapca - kod 346 osnovca i 191 srednjoškolca.\nIzabrali smo OŠ "Jevrem Obrenović" koja se nalazi u blizini Opšte bolnice Šabac i okružena je parkom. Iz prva 4 razreda smo imali 175 -oro dece, a u druga četiri razreda smo imali 158-oro dece i 13 odbojkašica, tako da smo iz ove OŠ imali 346 predstavnika. Zahvalni smo na punoj podršci direktorki OŠ gospođi Svetlani Smiljanić i nastavniku fizičkog vaspitanja gdin-u Vojislavu Kostadinoviću. Zahvaljujući dobroj organizaciji i želji da projekat bude uspešno završen izveli smo sva ispitivanja plućnih funkcija na vreme, a deca nisu zadržavana posle časova.\nZa predstavnika srednje škole izabrali smo Srednju ekonomsko-tehničku školu, koja se nalazi u centru grada. Iz prve godine smo imali 48-oro dece, iz druge 51 dete, iz treće 35-oro dece i iz četvrte 57-oro dece - ukupno 191 dete. Zadovoljstvo je bilo sarađivati sa direktorom škole gospodinom Momčilom Pavlovićem i profesorom fizičkog vaspitanja gospodinom Dušanom Simićem, koji su nam obezbedili optimalne uslove, kako bi se ispitivanje plućnih funkcija dece neometano odvijalo. Pri tome su pokazali veliku zainteresovanost i želju da i dalje timski učestvuju u ovakvim projektima.\nU projektu su bili angažovani doktor Danica Vasić-Sušić pedijatar-pulmolog, viša medicinska sestra Jasmina Lazić i medicinska sestra Verica Jovičić.


Moskovska berza obustavila trgovanje švajcarskog franka\nTanjug 14. juna 2022. 09:30\nMOSKVA – Moskovska berza je saopštila da od danas obustavlja trgovanje švajcarskog franka za rublje i američki dolar, nakon što je Švajcarska usvojila nove sankcije Evropske unije protiv Rusije.\nU saopštenju Moskovske berze se kao razlog za ovu odluku navode poteškoće u obavljanju transakcija u švajcarskoj valuti usled novih ograničenja trgovine koje je Švajcarska uvela prošle nedelje, prenosi Rojters.\n„Operacija su sespendovane zbog poteškoća u obavljanju obračuna u švajcarskim francima s kojima se suočavaju učesnici na tržištu i finansijski sektor usled restriktivnih mera koje je Švajcarska uvela 10. juna“, piše u saopštenju.\nŠvajcarska, koja nije članica Evropske unije, dopunila je svoj paket sankcija protiv Moskve prošlog petka kako bi se uskladila sa najnovijim merama ograničenja EU protiv preduzeća, banaka i pojedinaca iz Rusije i Belorusije.\nZapad je uveo nekoliko paketa sankcija bez presedana Rusiji u nastojanju da kazni Moskvu zbog vojne operacije u Ukrajini.\nMoskovska berza je navela da traži moguće rešenje i da se nada da će naći način da se u budućnosti nastavi trgovanje švajcarskim francima.


Automobili i vještačka inteligencija: Partnerstvo Forda i Googela – The PRESTIGE\nKompanija Ford Motor će koristiti softver, vještačku inteligenciju (AI) i računarstvo u oblaku koje nudi Gugl za razvoj novih usluga za potrošače i modernizaciju internog poslovanja, saopštile su dvije kompanije.\nU okviru šestogodišnjeg sporazuma o partnerstvu, proizvođač automobila sa sjedištem u Dirbornu, u državi Mičigen, ugrađivanje android operativni sistem američkog tehnološkog giganta u svoja vozila “Ford” i “Linkoln” počev od 2023, izvještava Rojters.\nFord će svojim kupcima nuditi inkorporirane Guglove aplikacije, uključujući mapu i glasovnui tehnologiju te kompanije. Primijeniće takođe Guglovu AI tehnologiju kako bi poboljšao efikasnost u razvoju vozila, lanca snabdijevanja i proizvodnih operacija, dodale su dvije kompanije.\nPodaci o Fordovim kupcima neće biti predati Guglu ili Guglovim oglašivačima, rekao je Fordov potpredsjednik za strategiju Dejvid Mekleland na telekonferenciji za medije.


Zašto Vučić brani vlasnika najveće plantaže marihuane u Evropi? – Društvo – Čivijaš radio\nZašto Vučić brani vlasnika najveće plantaže marihuane u Evropi? – Društvo\nPoslednje izjave predsednika države Aleksandra Vučića, premijerke Ane Brnabić, kao i čitava emisija koju vodi narodni poslanik Vladimir Đukanović u kojoj je gostovao Predrag Koluvija, a u vezi sa aferom „Jovanjica“, potvrđuju veze organizovanog kriminala sa svim državnim strukturama, pa i sa vladajućom strankom i vrhom vlasti, smatraju sagovornici Danasa.\nNakon kritika i osude dela javnosti povodom ovog intervjua, oglasila se i premijerka Srbije Ana Brnabić, ustavši u odbranu Đukanovića. Sam predsednik države je negirao optužbe da on brani Koluviju, ističući da će se „uskoro saznati istina“.\nKomentarišući ove izjave, advokat Božo Prelević za Danas ističe da stiče utisak da je vrh države angažovan na odbrani Koluvije, što je „neshvatljivo“, „uvredljivo“ i „porazno“ po njegovoj oceni, i ističe da se nada da će građani to prepoznati i znati kako da odbrane pravosuđe i sistem bezbednosti, jer ih ne brane oni koji su za to izabrani.\n– Postajemo svedoci da su ljudi iz vrha političke vlasti potpuno privatizovali jednu razvaljenu državu. Predmet Jovanjica vrvi od činjenica koje dokazuju da su tajne službe, policija i vojska, čuvali imanje koje Koluvija ni na koji način nije mogao da vodi da nije imao podršku izvršne vlasti, dokaz o tome je da su ga posećivali i ministri Vlade Republike Srbije. Da li je to državni projekat ili privatni projekat sa državnom zaštitom – to je pitanje, ali više je nego očigledno je da predsednik države, a pre toga i ministar zdravlja, pokušavaju svim silama da ukažu da su na putu legalizacije marihuane kao osnov da se odustane od ovog predmeta, navodi Borović.\nOn ukazuje da se radi o aferi koja je i više nego aktuelna, u kojoj je izvršeno ozbiljno krivično delo, da je ovo jedinstven primer da neko sa takvom pravnom kvalifikacijom na Specijalnom sudu dobije zamenu pritvora za kućni pritvor.\n– I Vučić i predsednica Vlade i svi ministri pokazuju svojim primerom da pravosuđe neće smeti da osudi Koluviju, naglašava on.\n– To je samo dokaz do kog stepena može ići lobiranje tog kriminala u državne organe, odnosno državu. Posebno je neverovatno do koje mere je organizovani kriminal ušao u političke partije. Ono što je od svega najžalosnije jeste pokušaj branjenja od tog organizovanog kriminala iz državnog vrha. Vidimo da postoje kanali kojima se saopštava stav u korist organizatora tog posla. Svaki čovek je nevin dok ne bude pravosnažno osuđen, ali ne treba država i policija da staje u njegovu odbranu, kao što ne treba ni da ga napadaju, već treba pustiti profesionalce da rade svoj posao, naveo je Radovanović.\nRebić: Besmislene tvrdnje Koluvije da je nezakonito uhapšen\nDirektor policije Vladimir Rebić izjavio je da su besmislene tvrdnje Predraga Koluvije da je nezakonito uhapšen i da su pripadnici policije na njega vršili pritisak da za uzgoj marihuane na plantaži Jovanjica okrivi brata predsednika države Andreja Vučića i biznismena sa Kosova Zvonka Veselinovića. Rebić je podsetio da su pripadnici policije koji su vodili predmet „Jovanjica“ – Slobodan Milenković, Dušan Mitić i Dejan Kovačević – prošli poligraf, i istakao da im on u potpunosti veruje.\nStefanović: Spreman sam na poligraf\nMinistar odbrane Nebojša Stefanović izjavio je da je spreman da odgovori na svako pitanje, kao i da bude poligrafski testiran kako bi dokazao istinitost svojih tvrdnji u slučaju Jovanjica. „Sasvim je sigurno da sam, pored Aleksandra Vučića i njegove porodice, najviše zainteresovan da se u potpunosti rasvetle sve okolnosti vezane za slučaj ‘Jovanjica’, kao i da se utvrdi šta je istina u onome što je osumnjičeni Koluvija rekao“, naveo je Stefanović u saopštenju.


Menadžmet turističkih i ugostiteljskih preduzeća\nPredmet Finansijske berze omogućava studentima sticanje naprednih akademsko–stručnih i stručno–aplikativnih znanja iz oblasti berzanskog poslovanja na finansijskim berzama.\nU uvodnom delu studenti se upoznaju sa vrstama berzi, organima i učesnicima na berzi. Potom sledi detaljna diskusija o značajnim aspektima berzanskog poslovanja (funkcionisanje berzanskog prometa, vrste berzanskih poslova, vrste efekata kojima se trguje, principi trgovanja, primarna i sekundarna trgovina, trendovi savremenog berzanskog poslovanja, berzanski izveštaji ...).\nU narednom delu sledi detaljno upoznavanje sa tehnologijom berzanskog poslovanja (listing hartija od vrednosti, utvrđivanje berzanskih kurseva, zaključenje ugovora, realizacija kupoprodajnih naloga, kliring i saldiranje) i sistemima trgovine na najznačajnijim svetskim berzama. Posebna pažnja posvećena je berzanskim posrednicima (vrste brokera i dilera, brokersko–dilerska društva).\nZavršni deo obuhvata diskusiju o savremenim informaciono–komunikacionim tehnologijama, automatizaciji berzanskog poslovanja i elektronskoj trgovini na finansijskim berzama. Posebno se obrađuje berzansko poslovanje u Srbiji.\nCilj predmeta Finansijski menadžment je sticanje teorijsko-analitičkih i primenjenih znanja iz oblasti finansijskog menadžmenta i savladavanje problematike u vezi savremenog finansijskog menadžmenta. Cilj je i razvijanje analitičkog praktičnog načina razmišljanja i sticanja sposobnosti za praktičan rad na poslovima kojima se bave finansijski menadžeri i finansijski savetnici. U okviru predmeta studenti se upoznaju sa: 1) načinima na koje savremene kompanije prikupljaju finansijska sredstva, 2) tehnikama za njihovu alokaciju i 3) procesom donošenja finansijskih odluka, kao i uticaja koje te odluke imaju na kreiranje vrednosti. Kroz predmet se studenti upoznaju sa tri osnovne oblasti u okviru kojih se donose najznačajnije odluke: investiranje, finansiranje i planiranje upravljanja imovinom.\nIshod predmeta Finansijski menadžment je sticanje znanja iz oblasti finansijskog menadžmenta, a koja se odnose na: sistem upravljanja finansijama u preduzeću, finansijsku politiku, pravila finansiranja, finansijsko planiranje, kontrolu i finansijsku analizu preduzeća, upravljanje obrtnim kapitalom, investicijama u kapitalnu aktivu, operativni i finansijski leveridž, srednje i dugoročno finansiranje i specijalne oblasti finansijskog menadžmenta. Ovako stečena znanja jesu osnov studentima prilikom bavljenja ekonomskim i finansijskim problemima u budućem zanimanju i usavršavanju.\nOsnovi konzervisanja hrane\nCilj predmeta: upoznavanje sa standardizacijom i sistemima kvaliteta, organizacijom kontrole u prehrambenoj industriji, kao i metodama koje se koriste za kontrolu kvaliteta namirnica.\nIshod predmeta: Nakon uspešno savladanog predmeta studenti će steći teorijska i praktična znanja o standardima i sistemima kvaliteta u prehrambenoj industriji i kompletnije sagledati način organizovanja kontrole u proizvodnji i prometu namirnica.\nFrancuski jezik 3 u turizmu i ugostiteljstvu\nEngleski jezik za međunarodnu komunikaciju\nEngleski jezik 3 u turizmu i ugostiteljstvu


KSB servis partneri: servisna mreža za vašu pumpu i postrojenje\nKSB servis partneri nude brzu i kompetentnu pomoć pri servisiranju pumpnih postrojenja.\nKlijenti kompanije KSB mogu da se za servisne zahvate svih vrsta na svojim pumpnim postrojenjima pouzdaju u kvalifikovanu i brzu pomoć servis partnera. KSB-ova mreža servis partnera sa gotovo 80 specijalizovanih preduzeća samo u Nemačkoj osigurava veoma širok raspon usluga u tehničkim postrojenjima, građevinarstvu i industrijskim postrojenjima, kao i postrojenjima za vodu i otpadne vode, sveobuhvatnim opcijama za servisiranja pumpi, motora, armatura i merno regulacionih uređaja.\nBez obzira na to da li je reč o porodičnoj kući, poslovnoj zgradi, postrojenju za prečišćavanje otpadnih voda, pumpnoj stanici ili industrijskom postrojenju, KSB servis partneri preuzeće na sebe sve zadatke dimenzionisanja, isporuke, instalacije, puštanja u rad, popravke i pregleda.\nSvi KSB servis partneri su obučavani tako da odlično poznaju sve detalje o svim agregatima zahvaljujući čemu mogu da ih stručno pregledaju, održavaju i čak i remontuju. Osim toga, KSB servis partneri mogu da vam pruže savete o energetski efikasnoj primeni i radu pumpnih postrojenja, kao i o digitalnim rešenjima za preventivno održavanje.\nZa slučajeve angažovanja izvan uobičajenog radnog KSB servis partneri raspolažu hitnom službom: zahvaljujući tome, KSB servis partneri su vam u svakom trenutku na raspolaganju 24 sata dnevno, sedam dana u nedelji.\nProdaja i instalacija proizvoda kompanije KSB\nPuštanje u rad elektronski upravljanih i konvencionalnih postrojenja, uključujući sabirničke sisteme\nPopravke i pumpi drugih proizvođača\nVelike zalihe rezervnih delova\nUvek u vašoj blizini i stoga brzo na licu mesta\nKratko vreme potrebno za popravke\nVelika kompetentnost zahvaljujući redovnim obukama po standardima kompanije KSB


Od početka 21. veka u Srbiji je osmišljeno i sprovedeno više eksperimenata koji bi se mogli nedvosmisleno svrstati u kategoriju demokratskih inovacija. Uprkos tome, ovo polje istraživanja je u našoj političkoj nauci relativno nerazvijeno. Namera ovog rada je, stoga, da ponudi jedan okviran pregled inovativnih demokratskih inicijativa u Srbiji, kao početnu tačku za dalja istraživanja. Ovako postavljen cilj podrazumeva prethodno konstruisanje, na osnovu analize relevantne i recentne literature, teorijsko-metodološkog okvira koji bi omogućio identifikaciju i klasifikaciju demokratskih inovacija. Analiza javno dostupnih podataka o demokratskim inovacijama u Srbiji ukazuje na to da se one najčešće sprovode u okviru međunarodno finansiranih projekata, da su prevashodno usmerene na jačanje predstavničke demokratije i da u njima deliberativna komponenta ne dolazi dovoljno do izražaja.\nPERIODIKA Srpska politička misao 2/2018 УДК 321.7(497.11) 27-43


Tag / Aleksandar Pantić / Vesti online\nMališani zvezde festivala\nKulturno-sportsko društvo Bambi iz Beča organizovalo je 5. festival folklora pod nazivom Mi smo deca vesela, koji je okupio više društava iz Austrije, Nemačke i Srbije. Uz domaćine su na...\nPantić na pozajmici u Alavesu\nPotencijalni reprezentativac Srbije Aleksandar Pantić narednu sezonu igraće u Alavesu na pozajmici iz Viljareala, objavio je danas povratnik u špansku Primeru.\nNekada su Srbi gospodarili u Primeri, ali vremena su se promenila. U najjačoj ligi na svetu cene kvalitet, koga očigledno nema na našim prostorima, pa je slovo spalo samo na tri imena: Antonija...\nZvezdina evropska muka iznosi 5,2 miliona evra!\nRad potražuje 1,7 miliona evra, a crveno-beli duguju i celih 600.000 evra za već zaboravljenog Poljaka Gžegoža Bronovickog, prenosi "Mocart sport" pisanje više beogradskih medija.\nViljarealu samo bod, Pantić igrao\nFIFA se uključuje u spor Zvezde i Rada zbog Milivojevića i Pantića!\nNovi udarac: Rad i Sloboda tužili Zvezdu!\nUžičani se obratili Arbitražnoj komisiji povodom neisplaćenog dela novca od transfera Maksimovića u Torino, a Građevinari traže sredstva za Milivojevića i Pantića\nSavić: Račun u blokadi, Zvezda najviše duguje!\nNovi predsednik Rada Vladimir Savić rekao je da je nova uprava kluba bila svesna u šta se upušta kada je preuzimala ovaj fudbalski klub, ali da želi da u tom prvoligašu finansije nikada više...\nDisciplinska komisija Evropske fudbalske unije (UEFA) je suspendovala na po tri utakmice mlade reprezentativce Srbije Aleksandra Pantića i Uroša Ćosića zbog crvenih kartona koje su dobili na...


Vesti online / Vesti / Srbija / Tužba Srpske liste zbog brutalne akcije kosovskih specijalaca\nSmatramo da ima više nego dovoljno dokaza za pokretanje ne samo istrage, več i za utvrđivanje krivične odgovornosti pojedinaca, rekao je Radojević.\n- Najopasnije je bilo prebijanje puščanim cevima, dok je metak bio u cevi, moglo je da se desi da taj metak opali, da bude žrtava, da bude masakr. To govori o svemu samo ne o profesionalizmu tih policajaca - rekao je Radojević.\n- I ja sam video okvir za kalašnjikov, a nekoliko specijalaca je i ispred gradonačelnika i ostalih okupljenih repetiralo pušku i ubacilo metak u cev rekao je Radojević.\nDodaje da je Policijski inpektorat nezavisna institucija u pokretanju istrage protiv policajaca, te da on utvrđuje njihovu krivičnu odgovornost.\n- U hapšenju i prebijanju učestvovala je FIT jedinica, koja važi za najelitniju u kosovskoj policiji, a podrška im je bio nekadašnji ROSU, sada specijalna jedinica. Na terenu je bilo između 150 i 200 specijalnih jedinica - rekao je Radojević.


Gračanica: Popović otvorio novu deonicu puta | Radio Kosovska Mitrovica\nGračanica: Popović otvorio novu deonicu puta\n5. November, 2018 15:14 |\nPredsednik opštine Gračanica Srđan Popović svečano je otvorio deonicu buduće primarne saobraćajnice kroz Gračanicu dužine 440 metara.\nOn je kazao da je izuzetno zadovoljan učinjenim i istakao da je ovo prvi korak ka urbanizaciji Gračanice, koji će olakšati kretanje kroz Gračanicu, saopštila je Pres služba ove opštine.\n“Ovo je veoma značajan investicioni projekat za opštinu i samu Gračanicu, jer smo počeli sa prvom fazom urbanizacije. Izgradnjom ovog puta rasteretićemo saobraćaj kroz centar Gračanice, jer će se spojiti sa putem Gračanica – Laplje Selo, a osim toga deonica je važna i zato što prolazi pored Doma kulture i bolnice”, kazao je Popović.\nPredsednik Popović je objasno da je u ovoj fazi izgrađeno 440 metara primarne saobraćajnice.\n“Trenutno se radi na izgradnji mosta preko reke, a sa izgradnjom druge deonice nastaviće se u drugoj fazi naredne godine. Ukukpno će cela saobraćajnica kroz Gračanicu biti dužine 1.000 metara” kazao je on.\nPopović je istakao da je Gračanica postala veliko gradilište, te da nas u budućnosti očekuje još posla, ulaganja i projekata.\nGovoreći o putnoj infrastrukturi, Popović je kazao da će se lokalna samouprava potruditi da do Nove godine obnovi vertikalnu i horizontalnu signalizaciju i pešačke prelaze.


Čačak-Kancelarija za mlade Čačak već četvrtu godinu zaredom učestvuje u akciji „Osmeh na dar“.\nCilj ove akcije je prikupljanje paketića za socijalno i zdravstveno ugroženu decu širom Srbije.\nZajedničkim snagama Čačani su uspeli prošle godine da skupe čak 592 paketića.\nOve godine, cilj je još veći broj paketića.\nUpravo zbog toga, u utorak, 24.decembra u periodu od 13 do 17 časova će biti postavljen štand „Osmeh na dar“ na gradskom trgu, na kome će prolaznici moći da ostave ili materijal za pravljenje paketića ili novčana sredstva za kupovinu istih.\nTakođe, najmlađi će imati priliku i da se slikaju sa Deda Mrazom.\nUkoliko Čačani ne budu imali priliku da se pridruže na ovom događaju, materijal za pravljenje paketića ( slatkiši, grickalice, pribor za školu, igračke, knjige ) mogu ostaviti u kutiju koja će biti postavljena ispred Kancelarije za mlade, cele sledeće sedmice, od 23. do 27. decembra u periodu od 09 do 15 časova.


Osam miliona KM kredita za vodosnabdijevanje i odvod otpadnih voda u Jajcu\nNaslovnica Srednja Bosna Jajce Osam miliona KM kredita za vodosnabdijevanje i odvod otpadnih voda u Jajcu\nJajce – Predstavnici federalnog Ministarstva poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva i lokalne zajednice Jajca potpisali su ugovor o kreditu vrijednom osam miliona KM, čime bi trebalo da bude okončana realizacija projekta vodosnabdijevanja i odvoda otpadnih voda /Vatson/ na ovom području.\nUgovor su u Sarajevu potpisali vođa jedinice za upravljanje programa “Vatson” pri federalnom Ministarstvu poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva Sanja Terzić i načelnik Općine Jajce Edin Hozan.\nHozan je istakao da će ovim projektom biti riješeno vodosnabdijevanje i odvod otpadnih voda, pogotovo u naseljima na desnoj obali Vrbasa, te u potpunosti riješen problem neleganih priključaka.\n“Sa ovim idemo u još jednom pravcu a to je rekonstrukcija gradskog vodovoda koja je poprilično stara i dotrajala zbog čega imamo velike gubitke“, istakao je Hozan.\nZbog slabo razvijenog vodosnabdijevanja i infrastrukture odvoda otpadnih voda FBiH trpi štetne uticaje na stanje u javnom zdravstvu i okolinu.\nTrenutno 60 odsto stanovništva u Federaciji ima pristup sistemu javnog vodosnabdijevanja, 33 odsto koristi javni sistem odvoda otpadnih voda a nepunih dva odsto stanovništva priključeno je na uređaje za prečišćavanje otpadne vode.\nProjekt “Vatson” pokrenut je da bi se odgovorilo na zahtjeve opština iz FBiH za poboljšanje vodosnabdijevanja i stanja u javnom zdravstvu, kao i na zahtjeve za smanjenje zagađenja voda, što bi se postiglo prikupljanjem i prečišćavanjem otpadnih voda koje se trenutno bez bilo kakvog tretmana puštaju direktno u okolinu.\nGeneralni ciljevi kreditnog aranžmana u okviru projekta usmjereni su na poboljšanje postojećih životnih uslova stanovništva, stvaranje adekvatnih higijenskih uslova u oblasti vodosnabdijevanja i odvoda otpadnih voda, te uvođenje mjera za zaštitu okoline.


Svetsko prvenstvo u fudbalu Meksiko Archives - Sportska sećanja\nHome » Posts Tagged "Svetsko prvenstvo u fudbalu Meksiko"\nPeleov genijalni promašaj\nZa mnoge ljubitelje fudbala, naročito one malo starije, dileme nema. Na pitanje ko je najbolji fudbaler svih vremena odgovaraju kao iz topa – Pele! I oni nešto mlađi koji nikada nisu gledali legendarnog Brazilca kako kotrlja “bubamaru” često će odgovoriti na isti način pod uticajem legendi koje su slušali od starijih. A Edson Arantes do Nasimento Pele zaista je zaslužio status fudbalskog božanstva koje ima ne samo u Brazilu već i...\nNegrete ili Maradona? Naizgled laka odluka…\nKada su 8. juna 1986. godine došli na stadion „Asteka“ da gledaju svoju reprezentaciju protiv Bugarske, meksički navijači nisu ni sanjali čemu će upravo prisustvovati. Ne samo da je njihova reprezentacija pobedila već su imali prilike da vide i najlepši gol u istoriji svetskih prvenstava, samo su to saznali tek posle trideset godina.Meksiko kao pobednik grupe B i Bugarska kao trećeplasirana iz grupe A sastali su se u...\nDa je bilo ko drugi postigao ovaj pogodak, verovatno bi bio razapet na stub srama, samo je Maradoni bilo dopušteno da postigne pogodak rukom i postane heroj, ne samo Argentine, već i celog sveta. U četvrtfinalu Svetskog prvenstva 1986. godine, “El Pibe“ je skoro sam pobedio Englesku (2:1). Kasnije je rekao da mu je u tome pomogao bog, jer je prvi pogodak pred 114.580 svedoka postigao rukom, tako što je posle jedne nespretno izbijene...\nDijego Armando Maradona – Gol veka\nIgrao se 55. minut meča između Engleske i Argentine, odigranog 22. juna 1986. godine pred 114.580 gledalaca na Asteka stadionu u Meksiko Sitiju. „El Grande Dijego“ primio je loptu na sredini terena, krenuo napred, a sve ostalo je deo istorije. Maradona je tada nanizao čitavu odbranu Engleza i poslao loptu u mrežu Pitera Šiltona. U samo pet minuta tog čuvenog meča, Maradona je obezbedio polufinale “gaučosima“ i ispisao...


Sankcije SAD Mađarskoj | Autonomija\nSankcije SAD Mađarskoj\nSAD su 20. oktobra saopštile da je šest Mađara dobilo zabranu ulaska u SAD i da je reč o upozorenju vlastima da odustanu od politika koje bi mogle da podriju demokratske vrednosti\nPremijer Mađarske Viktor Orban, nekadašnji borac za demokratiju u komunističkom režimu, danas je pre pobornik „neliberalne demokratije“ i ne usteže se da u javnosti kao dobre primere navede Rusiju i Kinu. Analitičari ukazuju da, nakon što je njegova stranka dobila i na lokalnim izborima, ima odrešene ruke da svoje namere sprovede u delo, samo pod uslovom da se isuviše ne zameri Briselu. Sa druge strane Atlantika međutim Orbanu je stigla jasna poruka da se očekuje povratak zapadnim demokratskim vrednostima – protiv nekolicine državnih službenika i osoba sa vezama u vladi uvedene su sankcije – zabrana putovanja u SAD.\nSAD su 20. oktobra saopštile da je šest Mađara dobilo zabranu ulaska u SAD i da je reč o upozorenju vlastima da odustanu od politika koje bi mogle da podriju demokratske vrednosti. Jedan američki diplomata u Budimpešti je, kako prenosi briselski EurAktiv, objasnio da je reč o državnim službenicima ili osobama sa vezama u vladi.\nU saopštenju američke ambasade ističe se da je zabrana uvedena sredinom oktobra i to tek nakon dugog niza upozorenja iz Vašingtona.\nPredsednički ukaz iz 2004. otvorio je mogućnost vladi SAD da zabrani ulazak u zemlju strancima čije koruptivno ponašanje škodi interesima SAD, pri čemu ne postoji obaveza da se ti navodi dokažu.\nOtpravnik poslova SAD u Mađarskoj Andre Gudfrend rekao je da je korupcija jedan od simptoma slabljenja demokratskih institucija u Mađarskoj.\n„Ukoliko se ovo nastavi u nekom trenutku će se situacija pogoršati u toj meri da neće biti moguć naš zajednički rad kao saveznika. To želimo da izbegnemo jer smo saveznici, prijatelji, jaki NATO partneri i želimo da pokušamo da pomognemo Mađarskoj da izbegne taj loš trend u društvu i prepreku za dobre odnose sa nama i drugima“, kazao je on.\nTako se ne odnosite prema prijateljima\nŠef Orbanove kancelarije Janoš Lazar rekao je članovima parlamentarnog odbora za državnu bezbednost da vlada nije bila upoznata sa detaljima ovih slučajeva.\n„Vlada Mađarske ostala je zatečena razvojem događaja, jer prijatelji na takav način ne rešavaju probleme“, rekao je Lazar.\n„Ukoliko imate kredibilne informacije onda razgovarate sa vladinim zvanicnicima, Mađarskoj pomažete isključivo ukoliko nam date kredibilne informacije.\nMinistar spoljnih poslova Mađarske Peter Sijarto 21. oktobra je u pseti SAD.\nOčekuje se sastanak sa pomocćn ikom državnog sektretara Viktorijom Nuland, a jedna od tema biće i mere koje je uvela SAD.\nZabrana putovanja takođe je uvedena i većem broju ruskih zvaničnika zbog krize u Ukrajini.\nOrban je na izborima u aprilu dobio novi četvorogodišnji mandat, a njegova konzervativna stranka Fides pobedila je na evropskim izborima, ali i na lokalnim izborima u oktobru. Takva situacija mu po mišljenju analitičara ostavlja odrešene ruke da sprovodi svoju zamisao neliberalne demokratije, pri čemu je jedini uslov da ne uđe u direktni sukob sa EU.\nI EU fondovi i podrška Rusiji\n„Ove pobede Orbana učvršćuju u uverenju da je svemoguć, a to bi moglo da dovede do toga da se vlada više ne suzdržava“, ocenio je direktor instituta Politikal Kapital Peter Kreko.\nOrban je od 2010. uprkos međunarodnim kritikama učvršćivao kontrolu nad štampom i pravosuđem. U međuvremenu je, međutim, otišao i korak dalje.\nOvaj političar koji je u komunističko doba bio zagovornik demokratije danas javno zastupa „neliberalnu“ liniju, pa je tako u julu naveo Moskvu i Peking kao dobre primere sistema.\nI na međunarodnom planu pokušava da održi tananu ravnotežu između istoka i zapada – žali se na udaljavanje EU i Rusije, pa čak i kritikuje zapadne sankcije Rusiji, istovremeno svrstavši Mađarsku među najveće korisnike evropskih fondova.\nPremijer nije olevao da u proleće 2014. uprkos zamerki Saveta Evrope i SAD sudski goni 58 nevladinih organizacija koje koriste strane fondove, pod izgovorom da podrzavaju „političke aktivnosti“.\nNjegove ekonomske mere takođe nisu tipične za EU. Poznat je po uvođenju novih poreza u sektorima kojima dominiraju strana preduzeća, ograničavanju cene energije i nametanju obaveza bankama, koje su često u stranom vlasništvu, da vrate miliajrde evra kamata za koje se smatra da su dobijene bez opravdanja.\nOrbanov izum: Neliberalna demokratija\n„Nemamo potrebe da se staramo o takozvanoj liberalnoj mudrosti, prema kojoj je demokratija liberalna, ili je nema“, rekao je Orban nedavno svojim saveznicima iz redova hrišćanskih demokrata.\n„Mađarska neće postati diktatura samo zbog toga što ne prihvatamo liberalnu dogmu“, rekao je on, istakavši da liberalna demokratija ne bi mogla da dovede do snižavanja troškova energije, rešavanje poroblema onih koji su pozajmili novac u stranoj valuti, niti da kao cilj nametne punu zaposlenost.\nOrban je do sada uspeo da ne pređe crvenu liniju iza koje bi usledile sankcije Brisela, ukazuju analitičari. Kati Marton iz američke organizacije Komitet za zaštitu novinara rekla je da objašnjenje u tome što je to vlada pravnika.\n„Ni za milimetar ne pređu izvan legalne zone“, iako najčešće „u potpunosti narušavaju duh EU“, rekla je ona.\nAnalitičari takođe ukazuju da je Orban vešt i u tome da koristi preporuke Unije, pre svega u pogledu budžeta, da ojača pritisak na administraciju.\nMeđutim, neki analitičari ukazuju i da podrška Orbanu u zemlji i nije toliko jaka kako bi se pomislilo iz izbornih rezultata.\nRobert Laslo iz instituta Politkal kapital kaže da je Fides dobio na izborima izgubivši glasove. Njegovo mišljenje je da ova stranka koristi pre svega nedostatak organizovane levičarske opozicije.\nPeter Kreko je kazao i da će Orban morati da bude oprezan, pre svega u pogledu obećanja koje daje Moskvi.\n„Ne može se trajno biti deo zapadnih saveza, istovremeno radeći protiv njihovih interesa“, upozorio je on.


TURSKA NA GRANICU S GRČKOM POSLALA HILJAD NAORUŽANIH SPECIJALACA | RTV Slobomir\nTURSKA NA GRANICU S GRČKOM POSLALA HILJAD NAORUŽANIH SPECIJALACA\nTurska je poslala 1.000 pripadnika specijalne policije na kopnenu granicu s Grčkom.\n"Dovodimo tim policije od hiljadu naoružanih specijalaca kako bi duž rijeke Marice spriječili prisilno vraćanje migranata u Tursku", kazao je turski ministar unutrašnjih poslova Suleyman Soylu i dodao da turske snage neće dozvoliti nehumano tretiranje tih ljudi, javlja Anadolija.\nResorni turski ministar Soylu u četvrtak je posjetio pograničnu regiju Edirne, a u obraćanju novinarima kritikovao je djelovanje pograničnih snaga Evropske unije FRONTEX za koje je kazao da se na granici ponašaju kao agencija za provedbu zakona.\nSoylu je kazao da je s grčke strane granice u Tursku pokušano vraćanje 4.900 azilanata i da je 164 ranjeno, što je oprečno međunarodnom pravu o traženju azila.\n"Niko nije prigovarao zbog tog kršenja prava na azil, uključujući i FRONTEX i EU. To je jedno od najvećih kršenja tog prava", kazao je Soylu.\nTurska je suočena s mogućim novim migrantskim valom iz Sirije, a vlasti te zemlje su prošle sedmice saopćile da više neće sprečavati tražioce azila u nakani da napuste tu zemlju i krenu ka Evropi.\nHiljade azilanata su preko Edirnea krenule u Grčku i Bugarsku.\nTurske vlasti su odluku o nezaustavljanju tražilaca azila na putu ka Evropi donijele nakon zračnog napada koji su 27. februara snage režima Bashara al-Assada izvele na položaje turske vojske u Idlibu.\nSoylu je kazao da je preko Edirnea dosad Tursku napustilo 137.878 migranata. Pojasnio je da se taj bilans odnosi samo na ljude koji idu preko kopnene granice, a ne i one koji preko Egejskog mora čamcima pokušavaju da se domognu grčkih otoka.


Jovanović: U Srbiji vakcinisano gotovo tri miliona gradjana\nDirektor Kancelarije za IT i e-Upravu Mihailo Jovanović rekao je da je do sada u Srbiji vakcinisano 2,9 miliona gradjana, a više od milion je revakcinisano.\n“Do sada je dato više od 2,9 miliona vakcina, a revakcinisano je više od 1.170.000 gradjana”, rekao je Jovanović novinarima u Prvoj beogradskoj gimnaziji.\nOn je ocenio da interesovanje gradjana za vakcinaciju “ne jenjava”.\n“Svakog dana na portalu eUprave imamo novih 15.000-20.000 prijava za vakcinaciju, tako da mogu da kažem da interesovanje ne jenjava”, rekao je on i dodao da se gotovo i 30.000 gradjana vakciniše bez prijave.\nJovanović je rekao da se u Srbiji vakcinisalo 39.000 stranih državljana.


UNICEF I BIOSKOP CINESTAR USPOSTAVILI SARADNJU\nBEOGRAD, ZRENJANIN – UNICEF-ovim video apelom za podršku jednakim mogućnostima i srećnijem detinjstvu za svako dete u Srbiji, od sada će počinjati filmske projekcije u 18 bioskopskih CineStar sala. Ovim simboličnim gestom, UNICEF u Srbiji i kompanija Blitz-CineStar započinju saradnju.\n– UNICEF u Srbiji je zahvalan kompaniji Blitz-CineStar za podršku. Bioskop je odavno postao porodično mesto, i saradnja sa bioskopskim lancem za nas predstavlja prirodan korak. Samo zajedno možemo da napravimo promenu i obezbedimo da svako dete ima jednake šanse da raste i razvije se – izjavila je Vesna Savić Đukić iz UNICEF-a.\n– Filmska projekcija ponekad učini da se gledaoci iz mraka bioskopske dvorane premeste na neka daleka i lepa mesta, da na čas zaborave na realnost svakodnevnice. Blitz-CineStar, kao društveno odgovorna kompanija, ne zaboravlja na one manje srećne, na one koje čak ni filmska čarolija ne može odvojiti od teškog života. Raduje nas saradnja sa UNICEF-om sa kojim ćemo zajedno imati priliku da pomognemo onima kojima je to najpotrebnije – a to su deca – izjavio je Zoran Savić iz Blitz-CineStara.\nTagovi"CineStar" bioskop cinestar zrenjanin UNICEF\nČitaoci pitaju: Kada i gde građani mogu da prime vakcinu protiv korone\nUČENICI PODNOSE ZAHTEVE ZA REGRESIRANJE TROŠKOVA\nZATEZNA KAMATA ZA NEREDOVNO PLAĆANJE RAČUNA


Škola za izuzetne pojedince | B92 Blog\nNovi roman Svetlane Slapšak, Škola za delikatne ljubavnike, druga je njena knjiga u izdanju ove izdavačke kuće za nešto više od godinu dana. Iako na prvi pogled potpuno tematski i formalno različit od prethodnog romana Ravnoteža (Laguna, 2016), on se poetički, politički i žanrovski na različitim nivoima povezuje ne samo sa prethodnim romanom, već sa čitavim autorkinim opusom.\nŠkola za delikatne ljubavnike je žanrovski hibridno delo u kome autorka prepliće antički filizofski dijalog, putopisnu prozu i ljubavni roman. Odabirom naslova, kako saznajemo iz „Uvoda“, referiše se na istoimeno delo francuskog pisca Retifa de la Bretona, koje za autorku ima pre svega kulturnoistorijski značaj. Njena namera jeste da poveže predrevolucionarnu Francusku, pokret za oslobođenje balkanskih naroda i romaneskni hronotop, te grčku mitologiju i modernost. Iz potrebe da se pozove na autore koji su temi ljubavnih veza pristupali kao politički relevantnoj, autorka dodatno podseća na Platonove dijaloge Gozba i Fajdar (Fedar), ističiću da su, za razliku od Platonovih, njeni likovi u dijalogu skoro pa ravnopravni.\nUvodno poglavlje ima ulogu da politički kontekstualizuje priču i na neki način „opravda“ odnose između likova. Iz njega saznajemo da autorka, u skladu sa svojom feminističkom perspektivom, ima nameru da junakinji da neku vrstu prednosti u filozofskom dijalogu. Mitski početak poglavlja „Sretanje“ sugeriše nam kroz Diotimin „urok“ (sudbinsku i večnu povezanost svakog para koji se ikada bude našao na mestu Fajdrovog i Diotiminog ljubavnog čina) konačan ishod ljubavne priče, istovremeno dajući prioritet putovanju u odnosu na cilj. Nešto kasnije, upoznajemo se sa protagonistima romana, mladom jugoslovenskom intelektualkom Tašom i sredovečnim sovjetskim glumcem Aleksejem, koji se sreću u Atini, 1974. godine, kada je u Grčkoj pala diktatura, dok je u Jugoslaviji donesen novi Ustav, kojim je po mišljenju mnogih najavljen njen raspad.\nIako narativno uspeo, uzbudljivo napisan, dinamičan i sadržinski bogat, roman ima nekoliko ozbiljnih problema. Kako je autorka eksplicitno iznela nameru da stvori samosvesnu i intelektualno dominantnu junakinju, iznenađuju brojne situacije u kojima se ne insistira na odstupanju od stereotipa, štaviše oni se perpetuiraju. Obrazovana i ambiciozna mlada žena, Taša, junakinja je čija uglađenost neretko ostavlja utisak dosade i jednodimenzionalnosti. Stereotip brižne negovateljice, u prethodnom romanu donekle opravdan ratnim okolnostima i ironizacijom toposa slovenske ženstvenosti, u ovom slučaju bi se mogao shvatiti i kao parodiranje tipičnih patrijarhalnih muško-ženskih odnosa i melodramskog zapleta, ali se bez obzira na to ipak čini suvišnim, uzmemo li u obzir i njene druge osobine, koje je čine nerealističnom savršenom socijalističkom ženom, koja se jednako razume u kuhinju, narodne lekove, ručni rad i nauku. Aleksej je, s druge strane, psihološki kompleksniji i parodijski uspeliji kao lik sredovečnog patetičnog ljubavnika. Dinamika razvoja ljubavnog odnosa u romanu donekle jeste uspešno postignuta. Autorka uverljivo prikazuje emotivnu nesigurnost i kolebanje, te postepeno formiranje odnosa protagonistkinje i protagoniste koji konačno, ne bez peripetija, izrasta u bliskost. Samo donekle, jer povremeni stereotipni i patetični opisi ostaju granični, tako da je u velikom broju situacija njihova parodičnost upitna ili zamagljena.\nNajuspeliji deo romana svakako jesu politički komentari koji pod istorijskom lupom, u preseku antike, hronotopa romana i savremenog trenutka dobijaju na težini. S druge strane, na momente se, naročito kada je reč o propasti socijalizma, stiče utisak „naknadne pameti“, što je naročito primetno onda kada se insistira na dvostrukoj ideološkoj distanciranosti pripovedne perspektive, u odnosu na sadašnji i nekadašnji politički trenutak. Potreba da se po svaku cenu izbegnu idealizacija socijalizma i jugonostalgija za posledicu ima i hrišćansku simboliku u naslovima poglavlja, što s obzirom na eksplicitno prosocijalistički, ali antirežimski opredeljene likove romana nije bilo neophodno.\nNameru Svetlane Slapšak da napiše roman o političkoj dimenziji ljubavi, naročito telesne ljubavi, možemo smatrati samo delimično uspešnom. Njena je priča uzbudljiva i privlačna, a detalji i putopisni opisi antičkih spomenika i grčkih pejzaža efektan su i uspeo vodič na književno putovanje. Ono što neizbežno razočarava jeste to što kao samosvesna, izgrađena i nesumnjivo feministička autorka, Svetlana Slapšak daje jedan u konačnici ipak stereotipan prikaz ljubavnog odnosa, koji se neizbežno završava heteronormativnim životom u dvoje, u egzilu, daleko od umirućih socijalizama i njihovih kasnijih posledica. To je naročito upadljivo setimo li se njenog prethodnog romana, u čijem su fokusu bili solidarni, žensko-ženski odnosi, i njegovog sličnog, pa ipak manje konzervativnog kraja, koji likovima otvara mogućnosti za alternativno shvatanje ljubavnih i naročito porodičnih odnosa. Tako Škola za delikatne ljubavnike postaje škola za izuzetne pojedince, koji se zahvaljujući mitski zapečaćenoj strastvenoj ljubavi i sopstvenim privilegijama uspešno izbavljuju iz kandži političkih totalitarizama.\nPobunjene čitateljke, Svetlana Slapšak, Aleksandra Aksentijević\nЧеревићан 12:02 22.05.2019\nка стереотипу коначнице\ntjst nameru u romanu o ljubavi telesnoj delimično uspešnu smatrati\nкад уочим секс к'о тему\nпрозваним се ја осетим,\nмамљив он је понудама\nизазове ...још наслутим,\n(иако ми живот прош'о)\nдо дорека нисам дош'о\ndocsumann 08:19 24.05.2019\nsam naišao na jedan njen intervju na nekoj crnogorskoj televiziji, pomno pratim njene javne nastupe, a bogami ponekad i yutube arhivu isprevrćem ne bih li je poslušao...\nizuzetnan čovjek ta Svetlana\nhorheakimov 09:31 26.05.2019\nIzuzetna pojedinka ( :


Zvezda je poželela da meč otvori svojom prepoznatljivom igrom, na gorostasnog centra Marjanovića, no svoje jedine poene u prva dva minuta dala je iz kontre, preko Lazića, koji je bio u statnoj postavi sa Vilijamsom, Dangubićem, Mitrovićem i Marjanovićem. Na drugoj strani terena, maltene sa tri "pleja", Joanis Sfairopulos je poželeo da svom kolegi Dejanu Radonjiću suprotstavi vrlo brze ofanzivne akcije, a iz jedne takve Agravanis je postigao trojku, kojom je počela serija gostiju. Čak tri puta zaredom oni su pogodili sa distance, visokom saigraču su se pridružili Lafajet i Spanulis, pa je semafor pokazivao 2:9 kada su na red došle i izmene. A one su i trgle beogradske crveno-bele.\nKako je vreme u prvoj četvrtini odmicalo, tako je odbrana domaćih bivala sve bolja i bolja, naročito ulaskom Kalinića, a kada je zaigrao i Blažič, Zvezda je napravila seriju od 12:2, koju je pred sam kraj uvodne deonice prekinuo svojim pogotkom za igru raspoloženi Lafajet.\nNaziralo se tada da Olimpijakos ne pomišlja da tek tako odustane, ipak je kao neporažen stigao u Arenu, a onda je to dokazao sjajnim otvaranjem druge četvrtine - silnim blokadama i trojkama.\nSeriju gostiju od 10:1 pokrenuo je Otelo Hanter zakucavanjem, a posle dva promašaja Mitrovića u istom napadu, Slukas je polaganjem lopte u koš doneo prednost gostima, da bi rezervista Brent Petvej trojkom sa oko osam metara povisio vođstvo atinskih crveno-belih na 15:20. No, tu nije bio kraj, jer je posle promašaja Kalinića, i Tremel Darden pogodio sa distance, nateravši Radonjića da zatraži tajmaut kada je semafor pokazao "+8" za ekipu sa Pireja.\nI, kada je "Bobi" Marjanović dvaput promašio šut u pomenutom minutu, bilo je to više nego dovoljno da raspoloženi Danston dvaput precizno završi akcije Olimpijakosa, a da Mancarisova trojka za seriju od 7:0 za 60 sekundi donese ogromnih 21:36 pred odlazak na predah. Na predah se, ipak, otišlo sa manjim Zvezdinim zaostatkom, 26:37, jer je Dangubić prekinuo trominutni "post" domaćih, koji nikako nisu uspevali da pogode koš rivala iz igre.\nŠut od samo 33% unutar linije 6,75 (9 pogođenih od 27 pokušaja) te 16% izvan nje (1/6) i nije mogao da donese ništa bolje Radonjićevom timu, koji je doživeo da mu čak sedam šuteva bude izblokirano u prvih 20 minuta igre.\nŠut baš nije hteo beogradske crveno-bele, ali ih volja nije napuštala. A ona, uz veliku borbenost, dovela je do toga da se ionako raspevani navijači dodatno probude, jer je defanzivni deo zadataka počeo da se obavlja sa krajnjim požrtvovanjem, a svaki pogodak proslavljan kao da je za titulu. U takvoj atmosferi, koju je narušavala samo hladnokrvnost sjajnog Spanulisa, domaća ekipa je prišla na 48:57 na četiri mintua do kraja, kada su već počeli i prvi zvidžuduci gostima koji su u Areni dočekani ovacijama.\nI onda, kada se činilo da je čudesan preokret nekako moguć, kada se od 34:50 stiglo na 55:57, posle šest uzastpno promašenih šuteva Sfairopulosovih izabranika, hala je proključala a Zvezda - stala. Petvej je sa linije penala minut i po pre kraja doneo "+4" gostima, Blažič to prepolovio svojim prodorom, no za fauliranje je, potpuno pogrešno, odabran Spanulis, koji je slobodnim bacanjima uvećao prednost Olimpijakosa na 57:61, a nakon prebrzog Blažičevog pokušaja da da trojku i postavio konačan rezultat u crveno-beloj Areni.\nNa kraju, uz devet blokada, 10 trojki iz 28 pokušaja i, tek u drugom poluvremenu, izgubljenu borbu u skokovima (47:39), gost sa Pireja je došao do četvrte uzastopne pobede u ovoj evroligaškoj sezoni, ostavivši Crvenu zvezdu Telekom na dve iz četiri nastupa.\nStatistika košarkaša Crvene zvezde Telekom - klik za uvećanje\nStatistika košarkaša Olimpijakosa - klik za uvećanje


Mladi sve češća tema u domaćim medijima - oradio.rs\nGlavna tema Brave New Media foruma, koji se i ove godine održava u Beogradu, bila je slika mladih u domaćim medijima, te njihov položaj u društvu. Pored domaćih, posetioci su mogli da čuju i iskustva novinara iz celog sveta koji se bave omladinskim temama. Među medijima čije je izveštavanje o mladima analizirano bio je i Oradio.\nKrovna organizacija mladih Srbije (KOMS) sprovela je istraživanja koja pokazuju da su mladi sve češće tema u domaćim medijima. Prema rečima Stefana Janjića, jednog od koordinatora ovog istraživanja, ovo ne znači da je izveštavanje o mladima kvalitetnije.\n"Broj objava o mladima je daleko veći, iz godine u godinu - 40 procenata je veći nego prošle godine i 80 odsto veći nego pre dve godine. Da li to znači da je izveštavanje o mladima kvalitetnije? Naravno da ne. Dominantna je u većini medija tema bezbednosti mladih. Kada je reč o tome, ne govori se prevenciji, nego se samo izveštava o crnoj hronici", kaže Janjić.\nIstraživanje KOMS-a obuhvatilo je i 50 najpopularnijih domaćih kanala na YouTube-u. Najčešće teme domaćih jutjubera su bile igre, muzika, izazovi i komični klipovi. Ovi kanali, među kojima devet ima više od milion pretplatnika, skupili su preko 11 milijardi pregleda, što je prema rečima Stefana Janjića dokaz njihove ogromne popularnosti.\n"Uveren sam da se vreme neće kretati unatraške, uprkos tome što bi, možda, neki novinari, tabloidi ili eksperti to voleli. Nećemo se vraćati u oflajn i analogni svet. Ovo je budućnost, ali možemo da je menjamo i učinimo boljom na neki način", rekao je Janjić.\nNa ovom forumu KOMS je predstavio i rezultate istraživanja na temu šta mladi u Srbiji žele, kako u lokalnoj zajednici tako i u državi. Glavni razlog za sprovođenje ovog istraživanja, prema rečima Miljane Pejić iz KOMS-a, bila je činjenica da su mladi nezainteresovani za politiku.\n"Naša istraživanja pokazuju da više od trećine mladih nikada nije izašlo na izbore, druga trećina ponekad izlazi na izbore, ponekad ne. Tek jedna trećina mladih redovno izlazi na izbore, što je dosta loše i to treba unaprediti. Oko 70 odsto mladih smatra da se nijedna politička partija ne bavi njima, odnosno, da se na bavi temama koje su njima važne", navodi Miljana.\nPronalaženje posla je najčešći problem među mladima u Srbiji, kaže anketa KOMS-a. Pored nezaposlenosti mladi kao probleme ističu i stanje radničkih prava i zdravstvenog sistema. Obrazovanje se takođe kotira visoko na listi problema mladih.\nBrave New Media forum se nastavlja i danas (subota 16. novembar) u Dečijem kulturnom centru "Duško Radović" u Beogradu. Publici će se obratiti i glavna i odgovorna urednica O radija Klara Kranjc, koja će predstaviti naš program.


Da li se može sprečiti pojava raka?\nod Admin taj Uto 3 Mar 2009 - 6:57\nDanas imamo mogućnost da se informišemo preko različitih medija (radio, TV, novine) o veoma "efikasnim" sredstvima koja nas "štite" od pojave karcinoma na različite načine, ali uglavnom zahvaljujući svom veoma "jedinstvenom" sastavu.\nTako je na primer dokazano da pušenje izaziva karcinom pluća i učinjeni su napori u nekim zemljama na zabrani konsumiranja cigareta, što je smanjilo učestalost pojave ovog karcinoma. Karcinom grlića materice kod žena posledica je virusne infekcije, a saniranje ove infekcije smanjilo je učestalost ove bolesti. Stalna obaveštenja o jačini UV zračenja i ograničavanje vremena sunčanja od 10:00 pre podne do 16:00 po podne smanjila su učestalost karcinoma kože. Saznanje da mala izraslina u lumenu debelog creva može da se pretvori u zloćudni tumor dovelo je do toga da rano uklanjanje i stalne kontrole smanjuju učestalost karcinoma debelog creva. Gojaznost sobom nosi i sklonost ka nastanku karcinoma dojke i sluzokože materice kod žena, a kod muškaraca karcinom prostate i debelog creva, što ne znači da se ove bolesti ne mogu javiti i kod mršavih osoba. Hepatitis C stvara sklonost ka nastanku karcinoma jetre, a korišćenje većih količina dimljenog mesa sklonost ka nastanku karcinom želuca.\nNa pojavu karcinoma utiču naše nasledne osobine (podaci da u bližoj porodici ima karcinoma - kao što nasleđujemo boju očiju, tako nasleđujemo i sklonost ka određenim bolestima), rasna pripadnost (češći određeni tipovi karcinoma u jednoj rasnoj populaciji), životno doba i štetni faktori okoline (zračenje, hemijske supstance), kao i loše životne navike.


Južna Koreja: Mun pomilovao bivšu predsednicu\nTanjug 24. decembra 2021. 08:05\nSEUL – Južnokorejski predsednik Mun DŽe-in pomilovao je bivšu predsednicu Park Geun-hje, koja je u zatvoru zbog korupcije, saopštilo je danas ministarstvo pravde Južne Koreje.\nPark (69) je pre četiri godine postala prvi južnokorejski lider kojoj je ukazano nepoverenje od uvođenja demokratije u državi, podseća Rojters.\nTada je Ustavni sud podržao odluku parlamenta iz 2017. godine o impičmentu zbog skandala u kojem su učestvovali još i šefovi dva konglomerata, pa su oni osuđeni na zatvorske kazne.\nPark je proglašena krivom jer se udružila sa prijateljem kako bi dobila desetine milijardi vona (1 dolar je 1.185 vona) od velikih konglomerata, uglavnom za finansiranje porodice prijatelja i neprofitnih fondacija.\nU januaru je Vrhovni sud podržao odluku o 20-godišnjoj zatvorskoj kazni za Park po optužbi za korupciju, kojim se okončao pravni proces protiv nje.\nIz Munove kancelarije saopšteno je da je odluka da se pomiluje Park bila sa namerom da se „prevaziđe nesrećna prošlost, da se promoviše narodno jedinstvo i da se ruku pod ruku krene u budućnost“.\nRojters podseća da je Mun ranije kazao da neće pomilovati osobe osuđene za korupcije, ali brojni političari i pristalice opozicione partije Narodna moć su tražili pomilovanje za Park uoči predsedničkih izbora u martu, navodeći kao razlog njeno narušeno zdravlje i pooštravanje političkih sukoba.


Održavanje međunarodne vojne vježbe „REGEX 16“\nIzjavu ministrice odbrane Marine Pendeš povodom održavanja međunarodne vojne vežbe „REGEX 16“ možete preuzeti sa YouTube linka: https://www.youtube.com/watch?v=Bz80zfhf-lk\nO značaju ove vježbe za državu Bosnu i Hercegovinu i njene odbrambene institucije, o tome kako smo i zašto dobili ponudu i prihvatili domaćinstvo vježbe, o pripremama, izazovima, organizaciji, scenariju, ali i drugim aspektima vježbe „REGEX 16“ na konferenciji su govorili general major Mirko Tepšić, zamjenik načelnika Zajedničkog štaba OS BiH, brigadni general Radovan Ilić, komandant 6. pješadijske brigade OS BiH, brigadir Ilija Petrović, komandant KOiD-a i direktor vježbe te pukovnik Cristophe Le Cerf, predstavnik Združene komande NATO-a iz Napulja.\nNovinari su ovom prilikom upoznati sa ciljevima i zadacima vježbe, sa brojem učesnika ali i brojem zemalja učesnica, kao i sa ulogom Združene komande u Napulju i NATO štaba u Sarajevu u procesu priprema, planiranja i izvršenja same vježbe, a o čemu ih je upoznao pukovnik Le Cerf.\nTokom konferencije generl Tepšić je kazao da je cilj vježbe unapređenje operativnih sposobnosti komandi i jedinica kako zemlje domaćina tako i partnerskih zemalja u planiranju i izvršenju operacija podrške miru u realnom vremenu i u multinacionalnom okruženju.\nGeneral Ilić je naglasio da je planom vježbe predviđena aktivnost provjere primjenjivosti doktrinarnih publikacija koje regulišu i podržavaju kolektivnu obuku, a sve u cilju poboljšanja standarda intreoperabilnosti i zajedničkog djelovanja snaga regionalnih partnera.\nDirektor vježbe „REGEX 16“ brigadir Petrović istakao je činjenicu da se prema scenariju vježbe po prvi put uvježbavaju kako komandni, tako i simulacijsko-terensko-vježbovni elementi koji za cilj imaju doprinijeti većem stepenu interoperabilnosti i jačanju regionalne saradnje, mira i stabilnosti.\nNa kraju su novinari upoznati sa dinamikom realizacije vježbe te su pozvani da prate samo njeno izvršenje, kao i Dan za visoke zvanice koji je planiran za 27. oktobar 2016. godine.