Nove donacije poslovne zajednice UNICEF-u u vrednosti od 246.160 američkih dolara\nBeograd, 15. april 2020 – Uprkos usporavanju poslovnih aktivnosti u celoj privredi, poslovna zajednica veoma je brzo reagovala na apel koji je UNICEF u Srbiji uputio kompanijama i pojedincima da doniraju za nabavku respiratora i medicinske i zdravstvene opreme.\nSamo tokom prošle nedelje, kompanije su UNICEF-u donirale čak 246.160,00 američkih dolara.\nNajveći pojedinačni donator je Multikom grupa koja je uplatila 99.671,00 dolara, a na apel su se odazvale i kompanije Symphony sa 60.287,00 dolara, Catena Media Ltd sa donacijom u iznosu od 54.974,00 dolara i Lidl Srbija sa donacijom od 14.612,00 dolara.\nKompanije Nordeus, Catena, Nutanix i Endava su dodatno motivisale i svoje zaposlene da individualnim donacijama pomognu UNICEF-u da pravovremeno reaguje na situaciju izazvanu pandemijom korona virusa.\nZaposleni u kompaniji Symphony samostalno su pokrenuli akciju prikupljanja donacija, što je sama kompanija podržala dodatnom donacijom za kupovinu medicinske i zaštitne opreme.\nOd početka zdravstvene krize izazvane epidemijom COVID-19, UNICEF u Srbiji je, zahvaljujući podršci poslovne zajednice i pojedinaca, do sada prikupio ukupno 935.280,00 američkih dolara za nabavku neophodne medicinske opreme, nabavku zaštitne opreme za zdravstvene radnike, kao i za dostavljanje higijenskih paketa za najugroženije porodice i decu.\nUNICEF u Srbiji je, zahvaljujući podršci poslovne zajednice i pojedinaca, do sada prikupio ukupno 935.280,00 američkih dolara.\n„UNICEF daje svoju punu podršku nacionalnim naporima da se zaštiti stanovništvo kroz nabavku kritično potrebne opreme za zdravstveni sistem, ali i obezbeđivanjem higijenskih sredstava za najugroženije porodice i decu. Veoma cenimo doprinos privatnog sektora našem radu – i za redovne programe za decu i u vanrednim situacijama poput ove sa kojom se sada svi suočavamo. Poslovna zajednica pokazala je istinsku solidarnost, i u uslovima ekonomske neizvesnosti deo svojih prihoda opredelila za pomoć društvu. Zahvaljujem svim kompanijama koje su donirale UNICEF-u kako bismo se zajedničkim snagama izborili sa korona virusom i sačuvali živote u Srbiji“, rekla je Ređina De Dominićis, direktorka UNICEF-a u Srbiji.\nBroj kompanija koje su se odazvale našem pozivu govori da u poslovnoj zajednici postoji izražena svest da je zajedništvo ta snaga koja nam može pomoći.\nČovečanstvo se suočava sa globalnom krizom koja ne prepoznaje granice i samo od našeg humanog i udruženog odgovora zavisi brzina kojom ćemo krizu prebroditi.


Damjanović: Mi ćemo pokušati da se predstavimo u najboljem svetlu\nBeogradski Voždovac u okviru 26.kola Linglong Tire Super lige Srbije na svom stadionu dočekuje gradskog rivala, ekipu Partizana.\nDomaćini u ovaj meč ulaze nakon pet uzastopnih poraza i sa novim stručnim štabom na čelu sa doskorašnjim sportskim direktorom Jovanom Damjanovićem. On je na konferenciji za medije održanoj uoči ovog susreta istakao da pomenuti porazi nisu realna slika njegovog tima:\n’’Trenutno se nalazimo u ne toliko prijatnoj situaciji, nakon pet vezanih poraza, ali mislim da to nije realna slika ovog tima i onoga što momci mogu. Pokazali su u prvom delu prvenstva da su ekipa za velika dela, samo je potrebno da se vratimo na pravi kolosek. Imamo kvalitetan tim i sjajnu grupu igrača, to će uskoro izaći na videlo. Sutrašnja utakmica sa Partizanom bi trebala da bude praznik fudbala. Dolazi nam ozbiljan protivnik, a mi ćemo pokušati da se predstavimo u najboljem svetlu. I dalje imamo iste probleme sa igračima koji su povređeni na duže vreme, a tu mislim na Pejčinovića i Vučića. Takođe, kapiten Nikolić nema pravo nastupa zbog kartona, a jedan od najboljih igrača Jovan Nišić neće biti u sastavu tima, jer je takav dogovor sa Partizanom napravljen pri njegovom transferu. Pod znakom pitanja je i golman Ilić, ali ko god da izađe sutra na teren biće ono najbolje što Voždovac ima.’’\nMeč 26.kola Linglong Tire Super lige Srbije između Voždovca i Partizana igra se u subotu 14.marta 2020.godine, sa početkom u 15:30 časova. Obezbeđen je direktan televizijski prenos ovog susreta na prvom programu TV Arena sport.


Oružari: Obezvređuje se državna imovina u fabrici - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Oružari: Obezvređuje se državna imovina u fabrici\nPredstavnici zaposlenih i stručnjaci Zastave oružja ogorčeni zbog odbijanja Skupštine preduzeća da odobri novu procenu vrednosti fabrike\nZoran Radovanović19.05.2021. 23:08\nSamostalni sindikat Zastave oružja, najbrojnija oružarska sindikalna organizacija u Kragujevcu i Srbiji, potvrdila je danas pisanje našeg lista da je Skupština akcionara tog preduzeća, početkom sedmice, odbila inicijativu Dragana Ilića, predstavnika društvenog kapitala ali i zaposlenih, kao sindikalni lider, koji je tražio da se uradi nova procena vrednosti imovine i kapitala fabrike koja je lane procenjena na bagatelnih 47,5 miliona evra.\n– Prošlogodišnjom procenom obuhvaćeni su samo zemljište, objekti i oprema, pri čemu je vrednost te imovine uveliko potcenjena, pa zaposleni i predstavnik društvenog kapitala i dalje smatraju da nije objektivna. Zakazao je i unutrašnji nadzor, jer je bilo brojnih propusta u tom poslu, što je rezultiralo jako niskom procenom vrednosti – navodi se u saopštenju oružarskog Sindikata.\nNaglašava se da izradu nove procene fabrike koja je u većinskom državnom vlasništvu nisu podržali upravo oni predstavnici Skupštine koji bi o državnoj imovini u preduzeću i njegovim interesima trebalo najviše da vode računa, pošto su „za to plaćeni“.\nPojašnjava se da su poslednjoj sednici Skupštine akcionara prisustvovali predstavnik Vlade Srbije, odnosno Ministarstva odbrane kao i član Gradskog veća za privredu grada Kragujevca, koji u strukturi kapitala Zastave oružja ima udeo od 0,57 odsto. Gradski većnik je, napominje se, uvek negativno komentarisao stavove zastupnika zaposlenih i društvenog kapitala u Skupštini preduzeća.\n– Deluje neverovatno da članovi Skupštine i Nadzornog odbora koje delegira Ministarstvo odbrane nemaju potrebu da stanu u zaštitu, državne imovine i fabričkih interesa – ističu u Sindikatu Zastave oružja, uz konstataciju da će vreme da pokaže „šta se krije iza obezvređivanja preduzeća.\nDragan Ilić za naš list kaže da je „neshvatljivo da on, kao predstavnik radnika, brani državnu imovinu od same države“.\nSramotno je, dodaje, da gradski većnik glasa da se odbije predlog o novoj proceni vrednosti fabrike u kojoj radi oko 2.500 njegovih sugrađana.\nIstiče da je, uoči Skupštine akcionara pisao gradonačelniku Kragujevca Nikoli Dašiću, tražeći od njega da rukovodstvo grada, u ime svih zaposlenih u Zastavi oružju, podrži inicijativu o novoj proceni.\nOn je, kao i predstavnici države, kaže ostao gluv na argumente da samo 45 hektara infrastrukturno opremljenog fabričkog kruga, u centru grada vredi bar dva puta više od sadašnje procene kao i da u obzir nije uzeta tehnologija, brend fabrike, patentna prava i drugo.\nPojedini Zastavini stručnjaci i rukovodioci sa kojima smo razgovarali poručili su juče gradonačelniku Dašiću i njegovim saradnicima „da se stide“, zbog sramotnog ignorisanja zahteva da se fabrika oružja, od čijeg rada živi više od 2.500 kragujevačkih porodica, proceni na objektivan način.\nKo je u pozadini priče\nSagovornici Danasa smatraju da su za nisku procenu kapitala Zastave oružja kragujevački čelnici imali sopstvene interese, ali da su ipak u tom poslu tek puki izvršioci naloga koji stižu „odozgo“. Kažu da je u pozadini te priče jedan pomoćnik ministra odbrane sa kojim je kragujevačka fabrika u sukobu od 2016. godine. Tvrde da on od tada pokušava da iz Zastave oružja izdvoji vojni program, pri čemu je ranije hteo da ga pripoji vojnoj fabrici u Velikoj Plani, dok se u poslednje vreme sve glasnije spekuliše da bi proizvodnju Zastavinog pešadijskog naoružanja najradije dodelio jednoj privatnoj firmi.\nDragan IlićSindikat Zastava oružjaZastava oružjeKragujevac


BiH /Predstavljen zvanični video obilježavanja 25. godišnjice genocida u Srebrenici / Radio Sarajevo\nBiH / Predstavljen zvanični video obilježavanja 25. godišnjice genocida u Srebrenici\n01. 07. 2020. u 09:23:00 Radiosarajevo.ba\nMemorijalni centar Srebrenica predstavio je danas zvanični jednominutni video najave obilježavanja 25. godišnjice genocida u Srebrenici,.\nVideo je urađen zahvaljujući podršci kreativnog tima "Fabrika" te je realiziran u verzijama na bosanskom i engleskom jeziku.\n"U ovom jednominutnom videu htjeli smo novoj generaciji, koja je naviknuta na brzi prijem informacija, približiti historijski kontekst genocida u Srebrenici. Naš tim je radio na pripremi tekstualnog sadržaja, te je sve posloženo u ovaj video zahvaljujući kreativnom timu "Fabrika", koji je osmislio idejni koncept i doveo stvar do realizacije", poručili su iz Memorijalnog centra Srebrenica.\nNaglasili su kako su svi materijali koje ovih dana puštaju u javnost rezultat kombinovanih napora fotografa, snimatelja, dizajnera, montažera, koji svoj rad daju besplatno i u tome je najveća vrijednost.\n"Ovdje koristimo priliku da se zahvalimo fotografima, novinskim agencijama i medijima što su nam ustupili svoje video i foto-sadržaje, te muzičkim producentima koji su nam donirali svoje muzičke izvedbe. Zajedno se sjećamo, i zato vam hvala. Približili smo genocid svijetu, ponovo", kazali su iz Memorijalnog centra Srebrenica.\nTagovi: Srebrenica genocid Memorijalni centar Srebrenica godišnjica\nPresjek stanja / Ažurirani podaci: 34 novozaražene osobe u Sarajevu\nKCUS / Crveni alarm u metropoli: U Sarajevu ponovo trocifren broj zaraženih


Petak, 02 Mart 2018 21:30\nRegulatorna agencija za komunikacije (RAK) kaznila je Radio-televiziju Republike Srpske sa 37.000 KM, Radio-televiziju Federacije BiH sa 7.000 KM, OBN televiziju sa 5.500 KM i Radio-televiziju BN sa 2.500 KM, saopšteno je iz RAK-a.\nU saopštenju se kaže da je RTRS-u izrečena kazna od 28.000 KM zbog kršenja Kodeksa o audio-vizuelnim medijskim uslugama i medijskim uslugama radija.\n"Na osnovu analize tridesetodnevnih izdanja informativnih emisija Dnevnika dva u periodu od 7. juna do 6. jula prošle godine, Agencija je utvrdila kontinuirano i tendenciozno promovisanje interesa vladajuće stranke, favorizovanje pojedinaca ili subjekata u pozitivnom kontekstu, uz stalno prisutan kritički ton prema opozicionim strankama", navodi se u saopštenju RAK-a.\nTakođe, ovom javnom servisu Republike Srpske izrečena je novčana kazna od 9.000 KM radi utvrđenog kršenja Kodeksa o audio-vizuelnim medijskim uslugama i medijskim uslugama radija.\n“Na osnovu analize tridesetodnevnih izdanja informativnih emisija Dnevnika dva u periodu od 7. juna do 6. jula prošle godine, Agencija je utvrdila kontinuirano i tendenciozno promovisanje interesa vladajuće stranke, favorizovanje pojedinaca ili subjekata u pozitivnom kontekstu, uz stalno prisutan kritički ton prema opozicionim strankama”, piše u saopštenju.\nViše iz kategorije: « Istraživanje političkih kampanja: Preko crnog fonda do izborne pobjede Riješen problem pasoša u BiH »


BiH /Britanska ambasada o studiji o podjeli BiH: To su stavovi bivšeg službenika Vlade / Radio Sarajevo\n22. 12. 2016. u 13:50:00 Tanjug\nAmbasador Velike Britanije u Sarajevu Edward Ferguson izjavio je danas da su stavovi iznijeti u analizi objavljenoj u američkom časopisu Foreign Affairs – stavovi bivšeg službenika britanske vlade i da nemaju nikakve veze sa razmišljanjima vlade UK.\nAutor analize Timothy Less bio je zaposlen u Britanskom konzulatu u Banjoj Luci.\n''Ovo su stavovi bivšeg službenika koji više ne radi za Vladi Ujedinjenog Kraljevstva. Njegova analiza, prepuna manjkavosti, ni na koji način ne predstavlja razmišljanja Vlade Ujedinjenog Kraljevstva. Ujedinjeno Kraljevstvo je snažno posvećeno suverenitetu, teritorijalnom integritetu i političkoj nezavisnosti Bosne i Hercegovine, kao i drugih zemalja u regionu. Nema prekrajanja granica na Balkanu", kazao je Ferguson.\nU Lessovoj analizi se, između ostalog, navodi da treba omogućiti secesiju nekih teritorija od postojećih država i spajanje s matičnim zemljama, možda u početku kao autonomne regije.\n"Hrvatski entitet u BiH će se spojiti s Hrvatskom, Republika Srpska i sjever Kosova sa Srbijom; Preševska dolina, zapadna Makedonija i najveći dio Kosova s Albanijom. U međuvremenu, Crna Gora, koja može ostati bez albanske enklave, mogla bi ostati nezavisna ili spojiti se s proširenom Srbijom", naveo je Less.\nTagovi: Velika Britanija BiH Edward Ferguson\nHrvatska / Grabar Kitarović: Iz tzv. Islamske države u BiH se vraća hiljade boraca\nSrbija / Nikolić: Nekima krivo što RS funkcioniše u zemlji koja ne funkcioniše


Industrija u Pančevu ostala bez gasa | Pančevac\nIndustrija u Pančevu ostala bez gasa\n29.10.2014 13:30·1 komentarPregleda: 560\nUmesto današnjeg očekivanog starta pogona Amonijak, čime bi u „Azotari” nakon remonta bila pokrenuta kompletna proizvodnja, ta fabrika je morala da zaustavi sva postrojenja zbog nedostatka gasa, koji je osnovna sirovina za proizvodnju mineralnih đubriva, nezvanično saznaje „Pančevac”.\nNaši izvori su rekli da je isporuka gasa prekinuta po nalogu Vlade Srbije, najverovatnije zbog smanjenog dotoka tog energenta iz Rusije ka Srbiji.\n„Azotarini” pogoni Kiselina i NPK počeli su s proizvodnjom 14. oktobra, koristeći zalihe amonijaka iz fabričkog rezervoara napravljene pre početka remonta. Bilo je planirano da postrojenje za proizvodnju amonijaka startuje u utorak, 28. oktobra, da uđe u normalnu proizvodnju i obezbedi permanentno snabdevanje svih postrojenja za proizvodnju mineralnih đubriva. Međutim, taj deo „Azotare” nije počeo da radi, jer je u petak, 24. oktobra, obustavljena isporuka gasa.\nIzvori „Pančevca” navode da je dotok ruskog gasa umanjen za oko 40 procenata, ali nisu mogli da kažu šta je razlog tome. Oni su dodali da nadležni u republičkoj vlasti čine napore da se snabdevanje normalizuje, mada nije poznato kada bi se to moglo dogoditi.\nZbog takve situacije ugrožen je i start „Petrohemije”, koji je planiran za sutra. „Pančevac” pokušava da proveri tu informaciju.\nTagovi: Azotara, Petrohemija


Folksavagen ukida od 5.000 do 7.000 radnih mesta do 2023.\nTanjug 13. marta 2019. 12:15\nBERLIN – Nemački proizvođač automobila Folksvagen (VW) saopštio je da će do 2023. godine u svojoj administraciji ukinuti između 5.000 i 7.000 radnih mesta zbog sve veće automatizacije „rutinskih zadataka“.\nKako je objašnjeno, VW može da smanjuje broj radnih mesta tako što neće zamenjivati one koji idu u penziju, prenela je agencija AP.\nIstovremeno je najavljeno novih oko 2.000 mesta u sektoru tehnološkog razvoja.\nKompanija ističe da je zaposlenima „zagarantovana bezbednost radnog mesta bar do 2025.“\nProšle nedelje je nemački dnevnik Handelsblat, pozivajući se na neimenovane izvore, da VW planira da ukine od 5.000 do 7.000 radnih mesta u administraciji do 2023. godine, kao deo programa za smanjenje trošlova poslovanja.\nUkidanje radnih mesta, koje bi trebalo da počne sledeće godine, deo je plana glavnog izvršnog direktora Herberta Disa da poboljša zaradu kompanije za 5,9 milijardi evra, objavio je Handelsblat, a prenosi portal Marketvoč.\nDodatni razlog je preorijentacija grupe na električne automobile za čiju je proizvodnju potrebno manje radnika nego za proizvodnju klasičnih vozila sa motorima sa unutrašnjim sagorevanjem.


Mesečna arhiva: November, 2017\nGrupa lekara i roditelja iz više gradova Srbije podnela je prvu krivičnu prijavu protiv pojedinaca zbog angažovanja u kampanji nevakcinisanja dece. Plan je da se proveri i odgovornost poznatih ličnosti koje su svoje stavove o nevakcinisanju iznosili na društvenim mrežama. Pretpostavlja se da ih je veliki broj roditelja poslušao. Poslednjih dana, međutim, sa širenjem zaraze, sve je više onih koji se ipak opredeljuju da dete zaštite vakcinom.\nPredsednica Vlade RS: I današnji incident dovodi u sumnju rad tribunala\nReagovanja u Srbiji na presude Tribunala\nMinistar odbrane Aleksandar Vulin kaže da će presuda o udruženom zločinačkom poduhvatu u BiH od strane Republike Hrvatske ostaviti posledice na dve zemlje i dva naroda.\nKoalicija Zdrzžena akcija Krov nad glavom i desetine građana juče su sprečili prinudno iseljenje Gordane Radović, žene koja je izbegla iz Sarajeva pre 25 godina. Nakon vipečasovne blokade policija je odustala i povukla se, ali je ovo tek prvo od 20 najavljenih iseljenja porodica iz stanova Komesarijata za izbeglice i migracije Republike Srbije, koja su zakazana za narednih mesec dana, kako bi se u njih uselile druge interno raseljene porodice.\nGrađani sprečavaju iseljenje izbegličkih porodica u Beogradu\nU toku je iseljenje izbegličkih porodica iz stanova Komesarijata za izbeglice u Ustaničkoj, koje sprečava nekoliko desetina građana. Na licu mesta nalizi se od jutros pored građana i aktivista koji pokušavaju da spreče iseljenje prve porodice zakazane za danas, i policija. Nevladine organizacije apelovale su da se ovo prinudno iseljenje zaustavi.\nPolicija je ranije jutros jednog aktivistu privela, ali je on u međuvemenu pušten.\nOrganizacije: Zaustaviti prinudno iseljenje izbegličkih porodica\nOrganizacije civilnog društva izražavaju duboku zabrinutost najavljenim prinudnim iseljenjem 20 izbegličkih porodica iz stanova Komesarijata za izbeglice i migracije Republike Srbije u Ustaničkoj 244g.\nKoje će se prema najavama sprovoditi tokom zime, a bez obezbeđivanja adekvatnog alternativnog smeštaja, stoji u današnjem saopštenju.\nPlaketa za najbolji društveni angažman\nNagradu za “najbolji društveni angažman” #SerbianVisions tim ove godine je dodelio prvi put i to Komitetu pravnika za ljudska prava – YUCOM.


Mlava u opadanju, vodostaj Velike Morave i dalje u porastu | Boom93\nPosle opadanja vodostaja na Mlavi je trenutno na snazi redovna odbrana od poplava.\nPodsetimo, granica vanredne odbrane od poplava na Mlavi je na 400 cm.\nVodostaj Velike Morave namestu kod Ljubičevskog mosta je i dalje u porastu. Za poslednja 24 sata vodostaj je porastao za 43 cm i sada iznosi 145 cm.\nMeđutim, kako prognozira RHMZ vodostaj Velike Morave krenuće da opada.\nTreba napomenuti da je granica redovne odbrane od poplava, na ovoj reci kod Ljubičevskog mosta, iznosi 450 cm dok je granica vanredne odbrane na 600 cm.\nOznakeBraničevski okrug Malo Crniće Mlava Opadanje vodostaja Požarevac Velika Morava Vodostaj


Tom prilikom gradonačelnik Šapca dr Aleksandar Pajić i predsednik Skupštine grada Šapca Nemanja Pajić položili su venac žrtvama koje su stradale tokom ovog događaja, septembra 1941. godine.\n- Osećam izuzetnu čast što smo danas u Jarku odali počast svim Šapčanima koji su pre 80 godina stradali tokom Krvavog marša - rekao je gradonačelnik Šapca, dr Aleksandar Pajić.\n- NJihova žrtva nije i neće biti zaboravljena, jer su Šapčani znali da cene svoju istoriju i pretke. Kultura sećanja koju negujemo, nastaviće se i u godinama koje dolaze. Takođe, izuzetno mi je drago što je Grad Šabac, uz mere i uslove nadležnog Zavoda za zaštitu spomenika kulture iz Sremske Mitrovice, obnovio spomen česmu koju su Šapčani 1961. godine poklonili Jarku i Jarčanima. Kao Grad, nismo i nećemo nikada zaboraviti pomoć meštana Jarka, pre svega u vodi, u teškim trenucima za Šapčane, septembra 1941. godine. LJudskost koju su pokazali, obavezuje nas da naše zajedničko prijateljstvo nastavimo da negujemo i u budućnosti, ali i da mlađe generacije upoznamo sa tim. Obnovljena spomen česma, ostaje trajan simbol bratskih odnosa ova dva mesta i večite zahvalnosti za pomoć u strašnim događajima koji su se desili pre 80 godina.\nPovodom obeležavanja 80. godišnjice Krvavog marša 23 atletičara su trčanjem simbolizovala Krvavi marš i 23 kilometra razdaljine između Klenka i Jarka.\n- Živeli bratski odnosi naša dva mesta, Jarka i Šapca, i slava svim žrtvama Krvavog marša i događaja iz septembra 1941. Godine - rekao je gradonačelnik Pajić.\nBONUS VIDEO - Snimljeni kosovski specijalci kako skidaju transparent ZSO u mestu Gornje Kušće\nJarak Šabac Šabac vesti Krvavi marš


Pogoršani rezultati platnog bilansa Srbije, inflacija veća i dugotrajnija | Biznis.rs\nAnaliza biltena Kvartalni monitor ekonomskog fakulteta u Beogradu\n21.6.2022 16:44 Autor: Redakcija Biznis.rs 9\nSrbija je od početka godine imala značajno pogoršane rezultate platnog bilansa, jer su povećani robni, spoljnotrgovinski i tekući deficit, pokazala je analiza biltena Kvartalni...\nSmanjeni su i priliv kapitala i devizne rezerve, a povećano je zaduživanje, navedeno je u analizi ekonomskih trendova i politika u Srbiji koju je uradio Kvartalni monitor, prenosi agencija Beta.\nOko 70 odsto povećanja robnog deficita je ostvareno na tržištu energenata, jer se uvoze veće količine po visokim cenama. Okolnosti u kojima će poslovati privreda u drugoj polovini godine su vrlo neizvesne, a sada se očekuje rast bruto domaćeg proizvoda (BDP) od oko tri odsto.\nU analizi se navodi da se u ovoj godini očekuje deficit tekućeg bilansa od oko sedam odsto BDP-a, dok će inflacija biti nešto veća i dugotrajnija nego što je ranije procenjivano. Podseća se i da je međugodišnja inflacija u maju dostigla 10,4 odsto, a inflacija od početka godine iznosi 5,6 odsto.\nNa rast inflacije najviše utiče rast cena hrane i energenata, ali je rast cena proširen na skoro sve proizvode.\n“Administrativnom kontrolom cena ublažena je inflacija, ali posledica toga je rast gubitaka preduzeća, nestašica nekih proizvoda, povećanje javnog duga i rast cena u budućnosti”, naveli su stručnjaci Kvartalnog monitora.\nIako za sada inflacija povoljno utiče na fiskalni rezultat jer više povećava prihode nego rashode, upozorili su da „postoji rizik od pokretanja spirale između inflacije, plata i penzija“.\nDeficit budžeta i javni dug\nPrema analizi, u prvom kvartalu je ostvaren i visok fiskalni deficit, a procenjuje se da će deficit i rast javnog duga u ovoj godini biti znatno veći od plana.\nFiskalni deficit u prvom kvartalu je iznosio 4,4 odsto BDP-a, kao posledica predizbornih trošenja. Javni dug je u prva četiri meseca povećan za više od 800 miliona evra, ali njegovo učešće u BDP-u opada.\nNakon stabilizovanja početkom nedelje, cene nafte ponovo rastu\nIako su devizne rezerve Srbije od početka godine smanjene za više od 2,5 milijardi evra, analiza Kvartalnog monitora pokazuje da u uslovima rastuće inflacije politika fiksnog kursa ipak donosi više koristi nego štete.\nBUDŽET DEFICIT INFLACIJA KRIZA\nU SRBIJI NAJVIŠE POSKUPELI ODEĆA I OBUĆA Inflacija u oktobru veća za 0,1 odsto\nU skladu sa ovim vremenom,samo gore da ne bude\nNecemo se tako lako izvuci.\nNema nama izlaza od problema.Jedino resenje je da se izadje iz zemlje.\nCeka nas jos mnogo toga…\nVidećemo šta će dalje biti..\nKad se sve podvuce nisu losi bilansi\nCeo zivot inflacija..\n30.6.2022 #9 Author\nTesko nama sta nam dolazi


Novčane kazne za paljenje bio otpada\nOpština Gračanica donela je odluku o stogoj zabrani paljenja biljnog otpada na otvorenom prostoru.\nStrogo je zabranjeno spaljivanje ostataka nastalog čišćenjem bašti, lišća sa drveća i sličnog, na bilo kojoj otvorenoj površini, upozoravaju iz Opštine Gračanica.\nKako je objašnjeno u saopštenju, spaljivanje bio otpada predstavljaja prekršaj, za koji se izriče novčana kazna u iznosu od 50 evra.\n“Opštinska inspekcija će u sklopu svojih redovnih aktivnosti, vršiti nadzor nad poštovanjem ove zabrane, izricati mandatne kazne i pokretati prekršajne postupke, prema licima koja ne poštuju ovu zabranu”, stoji u saopštenju.\nOdeljenje inspekcije takođe poručuje : „Poštujte zabranu, poštedite svoje komšije od neprijatnih mirisa i zagađenja životne sredine“.\n22.10.2021 Nagrada "Slobodan Kostić" Bojoviću i Mihajloviću (231)\n23.10.2021 Zoran Sekulić: Danas su svi izvori vesti, ali nisu svi novinari (165)


Izvor: Hot sport arhiva vesti 10.03.2016 - Naslovi.net\nDžikić Zadovoljan: Problema je bilo mnogo, ali uspeli smo\nHot sport 10.03.2016\n– Mislim da se mora biti zadovoljan. Osvojili smo peto mesto u Jadranskoj ligi i igrali smo finale kupa, prethodno izbacivši prošlogodišnjeg osvajača (Crvenu zvezdu), rekao je Džikić agenciji Beta. Džikić je početkom januara preuzeo Partizan… »\nLiga Evrope: Borusija na korak do četvrtfinala, Šahtjor i Fener na istom putu (VIDEO)\nOdigrana su prva četiri meča osmine finala Lige Evrope, a pobede su zabeležile samo domaće ekipe. Derbi je igran na nekadašnjem Vestfalenu, gde je Borusija dočekala Totenhem i slavila sa velikih 3:0. “Milioneri” su poveli golom Obamejanga u 30… »\nZalog Za Budućnost: Crvena zvezda predstavila 16 novih pojačanja (VIDEO)\nNa stadionu "Rajko Mitić" danas su pored kiše pljuštali i potpisi novih igrača. FK Crvena zvezda je sa sedam fudbalera iz Omladinske škole potpisao profesionalne ugovore, odnosno sa devet fudbalera stipendijske ugovore. Predstavnicima medija obratili… »\nHot sport: Plan Se Sprovodi U Delo: Zvezda potpisala 16 novih pojačanja u jednom danu (VIDEO)\n10.03.2016 Hot sport, kategorije


Ministar Zoran Mikulić saslušan u Tužilaštvu BiH - Klix.ba\nMinistar pravde Federacije BiH Zoran Mikulić ispitan je danas u Tužilaštvu BiH u svojstvu osumnjičenog za krivično djelo ometanje rada pravosuđa i zloupotrebu službenog položaja ili ovlaštenja.\n"Tužilaštvo BiH nastavlja istragu u okviru koje će biti saslušano još nekoliko osoba, a zatražena je i određena dokumentacija. Nakon analize, postupajući tužilac donijeće odluku u ovom predmetu", rekao je Srni portparol Tužilaštva BiH Boris Grubešić.\nU vezi sa zaštićenim svjedokom, dodao je Grubešić, najvažnije je da se vode se aktivnosti sa ciljem da se ponovo zaštiti njegova sigurnost.\nOn je istakao da Tužilaštvo BiH nastavlja istragu u vezi sa kazneno-popravnim zavodom u Mostaru i bjekstvom Dominika Ilijaševića zvanog Como, kako bi se utvrdile odgovorne osobe.\n"U ovom predmetu vezanom za KPZ Mostar Mikulić će se pojaviti u svojstvu svjedoka", rekao je Grubešić.\nOve aktivnosti se vode sa ciljem da se utvrdi ko su osobe odgovorne za njegovo bjekstvo, a osuđeni Ilijašević uputi na dalje izdržavanje kazne, te da se sankcionira zbog bjekstva sa izdržavanja kazne u BiH.\nMikulić je, po naredbi Tužilaštva BiH, u okviru rada na predmetu "Lutka", prethodno saslušan u Sipi o okolnostima nedozvoljenog izmještanja zaštićenog svjedoka u službenom predmetu organizovanog kriminala iz jednog u drugi kazneno-popravni zavod, u kojem se nikako ne smije nalaziti zbog opasnosti po njegovu bezbjednost i život.\nTužilaštvo BiH Zoran Mikulić


Premijera predstave “Aladin” – Kruševac PRESS\nAutor J. Marković\t Poslednje ažuriranje 11.03.2016.\nU Kruševačkom pozorištu, u subotu u 18 časova, premijerno će biti izvedena predstava za decu “Aladin”, u režiji Zorana Lozančića.\nNova predstava “Aladin” na sceni Kruševačkog pozorišta\nPo motivima poznate bajke tekst predstave uradio je Spasoje Ž. Milovanović dok dugogodišnji saradnik Kruševačkog pozorišta Zoran Lozančić, pored režije, potpisuje i scenografiju. Kostime i lutke su uradili Dragana Đurić i Dušan Stanković a muziku komponovao Borivoje Mladenović.\nGlavne uloge u predstavi igraju Nikola Rakić (Aladin), Marija Vidaković (Jasmin), Dragan Marinković (Duh), Dejan Tončić (DŽafar), Stevan Zdravić (Jago ptica) i Dušan Jovanović (Sultan).\nCena ulaznice za premijeru je 250 dinara a za prvu reprizu, koja je planirana za nedelju u 18 sati, 200 dinara.\nAladinDejan TončićJasminKruševačko pozorišteMarija VidakovićNikola RakićZoran Lozančić


JP Morgan-ov fokus na blokčein je deo puta za digitalnu transformaciju, otkriva nova studija - Crypto Telegraf\nStudija JPMorgan-ove inicijative za digitalnu transformaciju je otkrila da je blokčein glavna tehnologija na koju će se oslanjati ova banka, stoji u izjavi za medije objavljenoj od strane ResearchAndMarkets.com (RM) 3. oktobra.\nRM je analizirao JPMorgan-ovu globalnu strategiju koja mu omogućava “konkurentnost” među ostalim bankama, firmama i finteh startapima. Banka je navodno namenila 10,8 milijardi dolara za razvoj tehnologije u 2018, od čega će 5 milijardi otići u finansiranje finteha.\nStudija pokriva JPMorgan-ov plan za digitalnu transformaciju, u kome je blokčein prva u nizu najnovijih tehnologija kojima će se banka baviti – spominje se takođe i “big data”, klaud, veštačka inteligencija (AI) kao i robotika.\nOpisuje se niz koraka koje je JPMorgan preuzeo, uključujući i osnivanje inkubatora, investiranje, akvizicija ili sklapanje partnerstva sa finteh startapima kao i odstupanje od starih sistema i približavanje novim rešenjima.\nKako RM ističe, svi ovi potezi su deo strategije kako bi JPMorgan postao vodeća digitalna banka. Studija takođe ističe predlog da drugi učesnici na tržištu prate ove poteze i da prihvate inovacije koje finteh nudi.\nProšle nedelje, Cointelegraph je preneo vest da je JPMorgan proširio svoju blokčein platformu za plaćanje na preko 75 multinacionalnih banaka kao deo napora da učesnici tržišta odbiju konkurenciju koja dolazi van bankarskog sektora. Banka je prvi put počela da testira platformu u aprilu sa partnerima poput Goldman Sachs-a, Pfizer INC., i nacionalne banke Kanade.\nU avgustu, JPMorganov direktor informacionih tehnologija Lori Bir je predvideo da će blokčein tehnologija “zameniti postojeću tehnologiju” za samo “par godina”. Banka, međutim, ostaje svesna rizika kada su u pitanju kriptovalute, dok je generalni direktor Džejmi Dimon javno govorio protiv bitkoina u više prilika. Bez obzira na to, druge visokopozicionirane ličnosti unutar kompanije su nagovestile potencijalni blaži stav prema kripto tržištu.\n← Oksford: Blog o poslovnom pravu ili “radikalna promena” blokčein regulative je važna\nNovogratc: Bitkoin neće ići preko 9.000 dolara ove godine →


Visoki predstavnik donio amandman na Zakon o drustvima za upravljanje fondovima i investicionim fondovima u Federaciji BiH | Office of the High Representative\n18.08.2000 OHR Sarajevo\nVisoki predstavnik donio amandman na Zakon o drustvima za upravljanje fondovima i investicionim fondovima u Federaciji BiH\nVisoki predstavnik, Wolfgang Petritsch, je danas donio odluku kojom se donosi amandman na Zakon o drustvima za upravljanje fondovima i investicionim fondovima u Federaciji BiH. Stav 3, clana 134, kojim se period u kome privatni investicioni fondovi (PIF) mogu vrsiti upis dionica ogranicava na tri mjeseca, se brise.\nGradjani Bosne i Hercegovine ce ubrzo, vaucerima ili gotovinom, moci kupovati dionice preduzeca u BiH koja ce biti privatizirana, bilo putem direktnog upisa dionica ovih preduzeca, bilo putem PIF-a. PIF je izuzetno vazan dio procesa privatizacije, koji upravlja ulogom svojih dionicara u njihovo ime, stedeci na taj nacin i administrativne troskove i koristeci znanje PIF-a u ovakvom upravljanju.\nPrivatni investicioni fondovi su u maju 2000. godine poceli sa prikupljanjem ponuda za upis dionica gradjana BiH, pod pretpostavkom da ce se brzo odstampati spisak preduzeca i dionica koje idu na javnu ponudu za upis. Ovaj spisak bi pokazao gradjanima koje investicione mogucnosti postoje za privatne investicione fondove. Nazalost, Agencija za privatizaciju u Federaciji BiH je do sada dva puta odlagala stampanje ovih spiskova.\nMedjunarodna savjetodavna grupa za privatizaciju je informirala Visokog predstavnika da gradjani, bez znanja koje su njihove investicione mogucnosti, ne mogu izvrsiti procjenu kako ce upravitelji fondova iz PIF-a koristiti njihove investicije. Iz tog razloga, malo je vjerovatno da ce gradjani BiH koristiti PIF-ove, koji, kao rezultat toga, nece moci dostici zakonom postavljeni minimum vrijednosti prikupljenih ponuda u iznosu od dvije stotine miliona KM u roku od tri mjeseca.\nPonistavanjem roka od tri mjeseca za prikupljanje ponuda za upis dionica iz Zakona o drustvima za upravljanje fondovima i investicionim fondovima, Visoki predstavnik je osigurao mogucnost da PIF-ovi ispune zakonom postavljene uslove. Komisija za sigurnosne papire Federacije BiH je sada ovlascena da izda propise kojima se reguliraju rokovi za upis u PIF-ove.\nVisoki predstavnik zeli da osigura nastavak procesa privatizacije bez nepotrebnih prepreka, kao i da gradjanima BiH ovaj proces bude od koristi. Privatizacija je u samom sredistu ekonomske reforme kroz koju BiH mora proci da bi doslo do prosperiteta i stabilnosti ovog regiona.


Tajne Saudijske Arabije | Novine Toronto\nTo su, kako navodi list Njujork tajms (NjT), rekli američki zvaničnici koji su imali uvid u poverljive obaveštajne podatke o toj kampanji koja je, prema navodima, počela više od godinu dana pre ubistva novinara Džamala Kašogija.\nNeke od tih tajnih misija su izvodili članovi grupe koja je ubila i raskomadala Kašogija u Istanbulu u oktobru, što navodi na pomisao da je njegovo ubistvo bilo samo deo šire kampanje ućutkivanja disidenata, kažu zvaničnici ali i saradnici nekih od žrtava.\nPrema navodima zvaničnika koje prenosi NjT, članovi ekipe koja je ubila Kašogija bili su umešani u više od 10 operacija od 2017. godine.\nNeki od zadataka su im bili nasilno vraćanje u domovinu Saudijaca iz drugih arapskih država i privođenje i zlostavljanje zatvorenika u palatama prestolonaslednika i njegovog oca, kralja Salmana.\nKako je navedeno, iz obaveštajnih podataka se može videti da je jedna saudijska profesorka lingvistike, koju je ta grupa privela zbog pisanja bloga o ženama, prošle godine pokušala da se ubije nakon što je bila podvrgnuta psihološkom mučenju.\nNjT piše da je ta grupa, u SAD nazvana "Saudijski tim za hitne intervencije", imala toliko posla da je njen šef prošlog juna pitao jednog od savetnika Mohameda bin Salmana da li bi im prestolonaslednik odobrio bonuse za praznike.\nPortparol saudijske ambasade u Vašingtonu je naveo da Rijad "veoma ozbiljno shvata sve navode o lošem postupanju prema optuženima koji čekaju suđenje ili zatvorenicima koji služe kazne".\nPrema njegovim rečima, saudijski zakon zabranjuje mučenje i poziva na odgovornost one koji na taj način zloupotrebe ovlašćenja, a sudije ne smeju da prihvate priznanja dobijena pod prisilom.\nSaudijska vlada tvrdi da smrt Kašogija nije bila naređeno ubistvo, već da su tu odluku doneli operativci na licu mesta i da se odgovornima sudi. Turske i američke obaveštajne službe navode da je ubistvo bilo unapred isplanirano.\nSaudijski zvaničnici su posle ubistva Kašogija priznali da obaveštajna služba ima zadatak da disidente vrati u Saudijsku Arabiju ali ne i formiranje posebnog tima koji se time bavi. Oni su odbili da potvrde ili demantuju postojanje takvog tima, kao i da odgovaraju na pitanja o njegovom delovanju.\nSaudijska Arabija nije početnik u progonu disidenata i drugih saudijskih građana u inostranstvu, ali je ta praksa drastično eskalirala od uzdizanja Mohameda bin Salmana na poziciju prestolonaslednika, navodi NjT. Novi krunski princ je brzo preduzeo korake za konsolidaciju svoje moći, pre svega preuzevši kontrolu nad obaveštajnim službama.\nOd tada su saudijske službe zatvorile desetine sveštenika, intelektualaca i aktivista koji su viđeni kao pretnja, ali i ljude koji su na Tviteru postavljali kritičke ili ironične komentare o vladi.\nKada je reč o Kašogiju, jedan bivši analitičar CIA je rekao da nespretnost pokazana u tom slučaju pokazuje da tim za hitne intervencije nije navikao da deluje pod budnim okom stranih obaveštajnih službi, već samo unutar Saudijske Arabije gde ima potpunu slobodu.\nAmerički obaveštajni podaci govore da je Mohamed bin Salman odobrio stvaranje tima ali ne i koliko je upućen u njihov svakodnevni rad. Ipak, navodi NjT, činjenica da su timom upravljali ljudi veoma bliski dvoru i samom princu ne ostavlja mnogo sumnje da je prestolonaslednik bio dobro upoznat sa njegovim radom.\nNavodi se i da su ti ljudi, kojima se sada sudi zbog ubistva Kašogija, prisiljavali prinčeve, poslovne ljude i zvaničnike zatočene zbog korupcije u hotelu u Rijadu 2017. godine da predaju državi imovinu. Prema navodima svedoka, mnogi od njih su bili i mučeni.\nRad tima za hitne intervencije je tek posle ubistva Kašogija dospeo u žižu, a na osnovu njihovog prethodnog delovanja je CIA u novembru iznela zaključak da je Mohamed bin Salman naredio ubistvo, piše NjT. CIA je odbila da komentariše.


Najveći deo sredstava, gotovo 64% ukupne sume, donirao je poslovni sektor, a najčešći primalac donacija, sa učešćem od oko 80%, bila je sama država, to jest lokalne i nacionalne vlasti i zdravstvene institucije. Nije iznenađenje da je najveći deo prikupljenih sredstava (više od 46%) upotrebljen za nabavku medicinske opreme. Nešto manji procenat (više od 41%) utrošen je za nabavku potrošne robe poput maski i rukavica, dok je za humanitarnu pomoć donirano 5%. Iako su finansijska sredstva odigrala presudnu ulogu, pokazao se i značaj nematerijalne pomoći. Jedan od izrazitih primera jeste saradnja Srpskog filantropskog foruma sa Nordeusom i UNICEF-om, koja je iznedrila tabelu potreba zdravstvenog sistema i na taj način omogućila donatorima jasnu, pouzdanu i stalno ažuriranu sliku o tome gde i koje donacije su najpotrebnije.\nGodina iza nas kao da je prodrmala i mobilisala sve sektore i pore društva. Velike kompanije pružile su u odsudnom trenutku podršku poljuljanom zdravstvenom sistemu, brojna manja i srednja preduzeća neposredno su se našla samoj zajednici u kojoj posluju, a svako od nas je zasigurno bar u jednom trenutku osetio poriv da pomogne kako i koliko može. Doprinos nevladinog sektora takođe je bio veliki. Tako je Trag fondacija već u aprilu raspisala konkurs za program „Aktivne zajednice: solidarni odgovor na COVID-19“ sa ciljem pružanja podrške akcijama usmerenim na sprečavanje širenja virusa, ali i onim fokusiranim na oporavak zajednice od ekonomskih i ostalih posledica pandemije. Rezultat programa su 223 pristigla predloga i 39 podržanih inicijativa, sa više od 13,7 miliona dinara. Osim toga, brojne lokalne nevladine organizacije i neformalne grupe građana uspele su naizgled nemoguće: da spoje sve sektore društva i drugim rečima, okupe donatore, organizuju volontere, alarmiraju lokalne medije i lociraju najugroženije slojeve stanovništva i najhitnije potrebe. Zahvaljujući njima, adresirani su brojni problemi koji bi u suprotnom prošli ispod radara sistema i institucija.\nKonačno, pokazalo se da potencijal za prevazilaženje budućih kriza, kao uostalom i svih tekućih problema, u dobroj meri leži u spremnosti svakog od nas da dobro u sebi pretoči u dobro delo, da pomogne drugome ili celoj zajednici, kao i u sposobnosti svih nas da sarađujemo. Ovo je važna lekcija, koja treba da ostane i kad se jednom pandemija završi, a da je ne bismo tako lako zaboravili, važno je da dobra dela najpre primetimo i istaknemo ih makar jednom godišnje u prvi plan.\nUpravo to je cilj i VIRTUS nagrade za filantropiju, koju već 14 godina zaredom Trag fondacija dodeljuje. Ove godine, VIRTUS nagrada je prilika da se svako od nas osvrne iza i oko sebe i nominuje dobra dela kompanija i pojedinaca koji su svojim zalaganjem učinili da 2020. bude makar malo lakša i podnošljivija. U neizvesnosti pandemije koja traje i u društvu u kom ima toliko mesta za poboljšanje, danas je više nego ikad potrebno da dobro ne ostane skriveno. Prijave su otvorene do 25. februara, a više detalja saznajte na: www.tragfondacija.org/virtus-nagrada.\nAutor: Marija Mitrović, direktorka za filantropiju i partnerstva Trag fondacije


Predstavnici privremenih kosovskih institucija, Hašim Tači, Kadri Veselji i Ramuš Haradinaj, dogovorili su danas korake za izradu Statuta Zajednice opština sa srpskom većinom na Kosovu i Metohiji, saopšteno je iz Tačijevog kabineta.\n"Na sastanku je zaključeno da se uspostavi široka institucionalna radna grupa, koja će sarađivati sa upravnim timom i Misijom OEBS-a na Kosovu za izradu Statuta Zajednice opština sa srpskom većinom sa skladu sa kosovskim ustavom i odlukom Ustavnog suda", navodi se u saopštenju.\nPosle nedavnog sastanka u Briselu predsednika Srbije Aleksandra Vučića sa šeficom evropske diplomatije Federikom Mogerini i Tačijem srpski predsednik je preneo da su predstavnici EU jasno rekli Tačiju da se pristupi formiranju ZSO.\nTrojica čelnika privremenih kosovskih institucija, Tači, Veselji i Haradinaj su, kako se navodi u saoptenju, razgovarali o aktuelnim dešavanjima u dijalogu za normalizaciju odnosa Begrada i Prištine. U saopštenju se takođe navodi da će dijalog biti okončan pravno obavezujućim sporazumom.\nPrištinski mediji: Tači naredio da se od danas započne rad na formiranju ZSO\nOni su se složili da je dijalog sa Beogradom "nacionalni interes Kosova", te da bi na tom pitanju trebalo da se ujedine sve političke snage, navodi se u saopštenju objavljenom na sajtu kosovskog predsednika.\nIz Tačijevog kabineta je ranije danas saopšteno da je predsednik privremenih kosovskih institucija naložio izradu Statuta ZSO, što je u Prištini protumačeno kao posledica poslednje runde dijaloga sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem.\nPrištinski mediji su tim povodom preneli da između Tačia i Haradinaja ne postoji saglasnost po pitanju formiranja ZSO, te podsećaju da je kosovski premijer u petak, dok je u Briselu trajao dijalog, rekao da Priština nije počela izradu Statuta ZSO, te da on nije ni pročitao Briselski sporazum, koji je inače potpisan jo 2013. Kosovski Ustavni sud je dve godne kasnje ocenio da je više tačaka tog sporazuma u suprotnosti sa Ustavom.\nTači sa ambasadorima Kvinte o ZSO\nPredsednik privremenih kosovskih institucija Hašim Tači razgovarao je danas u Prištini sa ambasadorima zemalja Kvinte, sa kojima je razgovarao o najnovijim događajima na Kosovu.\nKako prenose kosovski mediji, Tači je sa ambasadorima govorio o procesu dijaloga i rekao da Priština ostaje posvećena ispunjenju svih obaeza, uključujući i osnivanje zajednice srpskih opština.\n- Kosovo obečhava i biće odgovorno za funkcionisanje Radne grupe, koja će početi da radi na izradi Statuta ZSO, koja će biti u skladu sa Ustavom, zakonima Koova i odlukom Ustavnog suda - rekao je Tači.\nAmbasadori su, kako se navodi, obećali punu, kako se navodi, institucionalnu podršku i stručnu pomoć u ispunjavanju ove obaveze Prištini.


Kristijan Golubović ipak ide u zatvor – NovostiDana.rs\nBEOGRAD – Viši sudu u Beogradu pravosnažno je odlučio da Kristijan Golubović mora da počne sa izdržavanjem kazne zatvora od osam godina, pošto je danas odbio kao neosnovanu njegonu žalbu na rešenje o odbijanju molbe za odlaganje izvršenja.\n„Viši sud u Beogradu rešnjem 17. februara odbio je kao neosnovanu žalbu osuđenog Aleksandra Kristijana Golubovića izjavljenu protiv rešenja Prvog osnovnog suda u Beogradu kojom je odbijena njegova molba za odlaganje izvršenja kazne zatvora“, rekla je danas Tanjugu portpparol suda Tatjana Koljenšić.\nGolubović ide u zatvor narednog radnog dana po prijemu odluke\nGolubović će morati da se javi na izdržavanje zatvorske kazne prvog narednog radnog dana po prijemu rešenja Višeg suda, koji je danas pravosnažno odbio njegovu molbu za odlaganje služenja kazne.\nPravosnažno rešenje Višeg suda će mu biti uručeno preko Prvog osnovnog suda u Beogradu koji je doneo prvostepenu odluku o odbijanju molbe.\nPortparol Prvog osnovnog suda u Beogradu Ivana Ramić rekla je Tanjugu da pravosnažno rešenje još nije stiglo tom sudu.\nKada bude stiglo, ono će biti uručeno Goluboviću, koji mora da se javi na izdržavanje kazne prvog narednog radnog dana od prijema rešenja, napomenula je Ramić.\nOvi zakonski uslovi moraju da budu ispoštovani a koliko će potrajati dostavljanje odnosno uručivanje sudskog rešenja to ne može da se predvidi.\nUkoliko se ne okrviljeni ne javi dobrovoljno upravi zatvora, može da usledi privođenje uz pomoć policije, a ako i to ostane bezuspešno raspisuje se poternica zbog izdržavanja kazne, predviđa naša zakonska procedura.\nGoluboviću je uspevalo da poslednik 15 meseci odlaže izvršenje kazne od donošenja pravosnažne presude Apelacionog suda kojom je osuđen na osam godina zatvora zbog preprodaje heroina u novembru 2014.\nDo današnje odluke, prethodno mu je tri puta prihvatana molba za odlaganje služenja kazne, u dva navrata zbog rođenja deteta, a treći put zbog učešća u rijalitiju „Farma“.\nČetvrto odlaganje, koje mu je prošlo bezuspešno tražio je zbog „zdravstvenih razloga“.\nProtiv njega se u tužilaštvu za visoko tehnološki kriminal vodi još jedan postupak zbog pretnji učesnici rijalitija „Farma“, Tamari Đurić.\nPovezanoKristijan Golubovic, novosti online, regioni, vesti, zatvor\nNapadnut lekar u GAK Narodni front


Početna stranica Prodajni program Lakovi i lepkovi\nLepkovi i sredstva za čišćenje\nU ponudi imamo sve vrste lepkova za drvnu i industriju nameštaja. Zastupamo poznate i priznate robne marke (Henkel, FSG, ...), koji već godinama ispunjavanju sve zahteve kupaca širom sveta, od kranjih kupaca, zanatlija pa do profesionalaca. Kupcima nudimo široku i uravnoteženu paletu proizvoda, ali i savete i stručno znanje pri uvodjenju pomenutih proizvoda u procese proizvodnje.\nLakovi i ulja, zaštitni premazi\nVrhunski kvalitet ovih proizvoda austrijske firme ADLER, poznat je proizvodjačima u regionu, ali i šire. Za sada , ove proizvode ne prodajemo na tržištu Srbije, ali, ukoliko je kupcu potreban bilo kakav servis u vezi sa tim, stojimo na rapolaganju, kako mi, tako i kolege iz matične firme u Ljubljani.


Izložba Sonje Krstić oduševila publiku sinoć na Belgrade fashion week-u\nIzložba Sonje Krstić oduševila publiku na drugoj večeri Belgrade fashion week-a\nIzložba Sonje Krstić pod okriljem teme: „Susretanja…“ predstavlja interpretacija tradicionalnog kulturnog nasleđa Srbije kroz aktuelni, modni, primenjeno-umetnički izraz same modne dizajnerke.\nNa izložbi su predstavljena moderna, jedinstvena ženska odeća koja svojim savremenim izgledom pomera granice percepcije narodne nošnje kao uspostavljenog okvira tradicije.\nTo je susret autorskog modnog dizajna i estetskih obrazaca prošlosti, koji govori o onome ko smo, odakle smo i šta u sebi i na sebi nosimo.\nIzložba Sonje Krstić\nKorištenjem recikliranih materijala, upotrebnih predmeta i gotovih proizvoda u dizajnu, Sonja Krstić stvara nove vizuelne smernice metaforičnosti 21.veka i na taj način kreira savremene kulturne uticaje kojima se može oblikovati (novinama).\nPrvu celinu izložbe čine odevne forme estetskih kanona narodne kulture koja se razvijala na selu, a druga ima osobenosti gradske nošnje ali samo u naznakama tradicije..Prva je robusna i gruba, sa elementima 3D preplitanja sa teksturom, popunkom “ dok je druga rafinirana, sjajnih detalja, ali dramatičnih oblika, „gotik mode” sa duhom folklorne tradicije!\nSubjektivno, to su lični uticaj, podsvest, prepoznavanje, simbolička interpretacija, unutrašnji eklekticizam koji dobija tumačenje kroz jezik mode.\nIzložba „Susretanja…“ modne dizajnerke Sonje Krstić se održava u vreme trajanja 49. Belgrade Fashion week-a I tajaće do 9.juna.\nPročitajte i… Evo kako je izgledalo na otvaranju Belgrade Fashion Week-a\nFarmerice visokog struka: Kako stilizovati najpopularnije modele?


Predsednik Srbije Boris Tadić i premijer Vojislav Koštunica izrazili su saučešće porodici Slobodana Miloševića i Socijalističkoj partiji Srbije.\n"U našem narodu se poštuje običaj da se u ovakvim trenucima političke i sve druge razlike ostavljaju po strani", stoji u saopštenju predsednika Vlade Srbije uz napomenu da će Vlada zatražiti od Haškog tribunala detaljan izveštaj o "ovom tragičnom događaju".\nPredsjednik Državne zajednice Srbije i Crne Gore Svetozar Marović u saopštenju ocenjuje da je način na koji je Slobodan Milošević umro "veliko iskušenje za moralni autoritet Haškog tribunala".\n"Njegovom smrću istorija će biti uskraćena za potpuni sud i istinu o njegovom učestvovanju u tome", navodi se u pisanoj izjavi predsednika Marovića, koji navodi i to i da je "vest o smrti čoveka uvek tužna vest, posebno kad je to vest o smrti bolesnog čovjeka u zatvoru koji je tražio pomoć".\nMinistar spoljnih poslova Srbije i Crne Gore Vuk Drašković je izjavio u Salcburgu da mu je žao što Slobodanu Miloševiću nije suđeno u Srbiji.\n"Milošević je organizovao mnogo, mnogo ubistava ljudi iz moje stranke, iz moje porodice. On je naredio nekoliko puta napade i na moj život. Šta da kažem? Žao mi je što mu je suđeno u Hagu, a ne u Beogradu za sve ono što je učinio našem narodu", rekao je ministar Drašković.


Niška televizija » Saopštenje Radničkog povodom sporazumnog raskida ugovora sa Bekvalcem\nSaopštenje Radničkog povodom sporazumnog raskida ugovora sa Bekvalcem\nObjavljeno 11.03.2014. 17:42\nNakon sednice Upravnog odbora Fudbalskog kluba Radnički i sastanka Uprave sa trenerom Dragoljubom Bekvalcem, sporazumno je raskinut ugovor između kluba i šefa stručnog štaba.\nUprava kluba se zahvaljuje treneru Dragoljubu Bekvalcu na svemu što je učinio za Radnički tokom 8 meseci koliko je proveo u Nišu i klubu.\nBekvalac je preuzeo klub u teškom trenutku i svojim radom i zalaganjem doveo je Radnički do vrha srpskog fudbala, gde ga i ostavlja.\nRadnički se odaje priznanje i zahvalnost Dragoljubu Bekvalcu što je doveo klub do prilike da obezbedi takmičenje u Evropi, što je motivisao igrače da uvek ulože maksimum i vrate klub na stare staze slave sa kojih je malo skrenuo prethodnih godina.\nPredsednik Upravnog odbora Radničkog Darko Bulatović ističe da je odluka doneta u interesu Radničkog i Dragoljuba Bekvalca i dodaje da niko nije iznad Radničkog.\nBulatović kaže da kao predsednik ovog kluba poštuje sve što je trener Dragoljub Bekvalac uradio i zahvaljuje mu se što je Radnički dobio priliku da i dalje „sanja evropski san“ do kog je rad Bekvalca i njegovog stručnog štaba i doveo.\nUprava kluba traži rešenje za novog trenera Radničkog koji će u subotu, 15. marta, igrati sa Slobodom u Užicu u 19. kolu Super lige.


Sjeverna Makedonija odlučna da privuče “kanabis turiste” – Bankar.me\nJune 28, 2021 REGION, SVE VIJESTI, TURIZAM Leave a comment\nZemlja je legalizovala upotrebu medicinske kanabisa 2016. godine. U novembru 2020., socijaldemokratski premijer Zoran Zaev rekao je da podržava dekriminalizaciju, ali i legalizaciju konzumiranja kanabisa, navoeći da će to pomoći turističkoj i ugostiteljskoj industriji u zemlji.\nNa drugom sastanku radna grupa je usvojila definicije pojmova “dekriminalizacija”, “legalizacija” i “depenalizacija” u vezi s upotrebom kanabisa, navodi se u vladinoj izjavi.\nRadna grupa takođe je donijela odluku o izradi komparativne analize modela upotrebe kanabisa u 10 država svijeta – Albaniji, Kanadi, Hrvatskoj, Češkoj, Izraelu, Holandiji, Portugalu i Španiji, kao i u Koloradu i Kaliforniji u Sjedinjenim Državama.\nGrupu čine institucije, udruge i organizacije civilnog društva, uključujući predstavnike premijerovog ureda i ministarstava zdravstva, pravosuđa i ministarstva unutarnjih poslova, prenosi Indikator.ba.\nPOJMOVIlegalizacija marihuane makedonija Makedonija\nPrevious Ovo je nova prijetnja bitcoinu\nSljedeći Aerodrom Sarajevo priprema se za američke letove\nU Sjevernoj Makedoniji se otvara fabrika za proizvodnju medicinskog kanabisa


Međutim, ove pozitivne vesti nalaze se u senci izveštavanja o sve većem broju novozaraženih u Evropi, za koji se smatra da bi mogao do dovede do novog pada ekonomije krajem godine.\nPorast koji je u evrozoni zabeležen u kvartalu jul-septembar najviši je od 1995. godine, od kada se vodi takva statistika. U drugom kvartalu ove godine zabeležen je pad od 11,8 odsto, a ovaj period od aprila do juna poklapa se sa periodom najstrožih restrikcija tokom prvog talasa pandemije.\nEkonomisti su prognozirali da će u trećem kvartalu biti zabeležen rast od deset odsto. Najveći rast u trećem kvartalu potvrdila je Francuska - 18,2 odsto, a iza nje nalaze se Španija (16,7 odsto) i Italija (16,1 odsto). Stručnjaci tvrde da su ovo dobre vesti, ali da bi ponovno uvođenje strogih mera kakvo je nedavno zabeleženo u EU moglo da preokrene čitavu situaciju u poslednjem kvartalu, prenosi Tanjug.\nKompanije koje se bave proizvodnjom zabeležile su veći rast nego sektor koji se bavi pružanjem usluga. Proizvođači automobila, poput “Volkswagen”-a i “Mercedesa” zabeležili su rast prodaje potpomognut njihovim značajnim prisustvom na tržištu Kine, u kojoj se epidemija prvo pojavila i gde je ranije stavljena pod kontrolu. One firme i objekti koji se oslanjaju na interakciju licem u lice, kao što su restorani, hoteli i avioprevoznici, doživeli su veliki pad prihoda i samo delom povratili prethodni nivo poslovanja.\nPredsednica Evropske centralne banke Kristin Lagard je rekla da banka radi na izradi novog paketa mogućih mera pomoći o kojima će se razgovarati na sastanku najavljenom za 10. decembar. Ona je rekla da postoji mala sumnja da će ona biti implementirana, uzimajući u obzir trenutno pogoršanje uslova. Stopa nezaposlenosti u evrozoni u septembru ostala je na istom nivou kao i u avgustu, i iznosi 8,3 odsto, zahvaljujući vladinim merama podrške.


Vilijam Engdal i Tijeri Mejsan: Erdoganova porodica, krade naftu iz Sirije i Iraka, krade arheološka blaga i fabrike | WebTribune\nHome SPEKTAR Vilijam Engdal i Tijeri Mejsan: Erdoganova porodica, krade naftu iz Sirije i Iraka, krade arheološka blaga i fabrike\nRedžep Tajip Erdogan je naredio obaranje ruskog aviona i doveo Bliski istok na korak bliže svetskom ratu.\nPar sati kasnije, Obama je izjavio kako Turska ima pravo da štiti svoj nacionalni suverenitet.\nMeđutim, Erdoganov napad nije imao nikakve veze sa suverenitetom ili vazdušnim prostorom. Bila je to osveta Rusiji zbog toga što je ugrozila njegov porodični posao.\nSin turskog predsednika je optužen da je zaradio čitavo bogatstvo na prodaji ukradene nafte dobijene od Islamske države.\n„Bilal Erdogan je vlasnik nekoliko pomorskih kompanija“, piše F. Vilijam Engdal. „On je potpisao ugovore sa evropskim kompanijama za slanje ukradene nafte iz Iraka u razne države Azije. Turska vlada kupuje naftu ukradenu iz Iraka koja se proizvodi u iračkim naftnim rafinerijama pod okupacijom ISIS-a. Pomorske kompanije Bilala Erdogana poseduju posebne luke u Bejrutu i Sejhanu koje šalju ukradenu naftu dalje preko japanskih naftnih tankera“.\nPrema rečima turskog predsednika, ova sitna krađa i prodaja nije kažnjiva po međunarodnim transportnim konvencijama.\nMeđutim, Girzel Tekin, potpredsednik turske republikanske partije, kaže da je Bilal Erdogan do guše umešan u poslove sa teroristima, ali da je imun na bilo kakvo suđenje dok god je njegov otac predsednik države.\nTekin je naveo da je prodavanje ukradene nafte dobijene od Islamske države „porodični posao“, kao i da „predsednikovi bliski rođaci imaju udele u Bilalovoj kompaniji“ po imenu BMZ Ltd. On je dodao i da oni uzimaju nezakonite kredite iz turskih banaka, zloupotrebljavajući državna sredstva.\nČak je i Erdoganova ćerka, Simeje Erdogan, umešana u poslove sa teroristima. „Ona drži tajni bolnički kamp u Turskoj odmah na sirijskoj granici u koji turski vojni kamioni svakodnevno dovoze ranjene džihadiste ISIS-a, navela je medicinska sestra koja je regrutovana da rati tamo dok nije otkriveno da pripada alavitskoj branši islama kao i predsednik Bašar el Asad“, piše Engdal.\nPored toga što sarađuje sa turskim muslimanskim sektama u obučavanju boraca Islamske države, „Erdogan je organizovao uništenje Sirije i svih fabrika u Alepu, ali i pokrao sve mašine i alate“, naveo je Tijeri Mejsan. „On je organizovao i krađu arheoloških blaga i uspostavio međunarodnu pijacu u Antakiji“.\nRusi prete da će ugasiti ove mafijaške operacije koje su motivisale Tursku da obori ruski avion.


Proizvodi Limometala na trgovačkim centrima i školama širom BiH\nFirma Limometal iz Cazina je jedan od lidera na Balkanu u sektoru proizvodnje i prodaje krovno-fasadnih profilisanih limova, a to pokazuju i rezultati koje bilježi u 2019. godini.\nGlavni cilj poslovanja ove upješne firme jeste da krajnji kupac bude najzadovoljniji, jer zadovoljan kupac će se uvijek vratiti, i prema rezultatima u tome potpuno uspijevaju.\n– Na ovaj način gradi se krug povjerenja i mogućnost za međusobno korisnu saradnju. Ovu ideju poslovanja gledamo kao jednu od naših najvećih prednosti. Naši kupci znaju da Limometal d.o.o posluje po međunarodnom standardu kvalitete ISO 9001, za koji smo certificirani od strane međunarodne organizacije BVQI sa sjedištem u Londonu. To su prepoznali i u lancu trgovačkih centara “Robot” koji se širi po cijelom teritoriju BiH, i sa kojima smo potpisali novi ugovor. Tako ćemo učestvovati u izgradnji njihovih novih objekata u Doboju, Derventi i Sarajevu. Osim toga potpisani su ugovori i za Dom zdravlja u Bosanskoj Krupi, firmu Kabine u Bosanskoj Krupi, Muzičku i Elektrotehničko-drvoprerađivačku školu u Bihaću, te stambenu zgradu “Beganović” u Cazinu – kaže direktor firme Mensur Mulalić.


Beograd dobija pametnu zgradu i hotel na 6.500 m2 - Projekat "Xenon" uvodi svetski standard u gradnji stambeno-poslovnih objekata\nBeograđani će uskoro imati priliku da uživaju u stanovima kakve poseduje mali broj stanovnika Beča, Minhena i Pariza. Projekat "Xenon" je novi ekskluzivni stambeno-poslovni objekat lociran na južnoj padini Vračara i Zvezdare, centralnih gradskih opština, na uglu ulica Vojislava Ilića i Stanislava Sremčevića. Predstavlja novu dimenziju i svetski standard u gradnji ovakvih objekata, a u njegovoj blizini nalaze se vrtić, osnovna i srednja škola, kao i pijaca, supermarketi, glavne gradske saobraćajnice i izlaz na autoput, uz odličnu komunikaciju sa svim delovima grada. Projekat se sastoji iz stambenog, poslovnog, garažnog i hotelskog dela sa uličnim frontom od 45 metara koji je savršeno uklopljen sa okolinom.\n- Ukupna površina objekta je 6.500 m2, od čega stambeni i poslovni deo zauzimaju 4.000 m2, a hotelski oko 2.500 m2. Gradnja je započela u julu 2013. godine i zgrada je potpuno završena, preostalo je još samo da se ugrade liftovi firme "Otis" koji stižu iz SAD za 8 nedelja, kao i da se sve istestira. Planirano je da zgrada primi prve stanare 30. marta 2016. godine – kaže u razgovoru za "eKapiju" Branko Simović koji je, zajedno sa kolegom Miroslavom Ćeranićem, uložio značajna sredstva u projekat "Xenon". On ističe da je zgrada jako komplikovana, u građevinskom i tehnološko-tehničkom pogledu, zbog specifičnog grejanja i hlađenja kroz zidove i podove, kao i KNX instalacija koje omogućavaju daljinsko upravljanje svim sistemima pametne zgrade. Tu je i meteorološka stanica koja po želji može da upravlja delovima objekta, tako da postoji mogućnost automatskog spuštanja ili dizanja roletni i paljenja ili gašenja grejanja, što donosi 30% ušteda energije.\n- Kombinacijom kamena i stakla na prednjoj fasadi i travertino fasade u dvorištu, inovativne arhitekture i visokokvalitetnog enterijera sa granitnim pločama u holovima, prijatnom rasvetom, vratima obloženim drvetom sa bogatim štokom, objekat u potpunosti odgovara lokaciji na kojoj se nalazi. Ima kontrolisani pristup stanara i gostiju sa fizičkim obezbeđenjem - recepcijom 24h. Predviđeno je da prilikom kupovine stana budući vlasnici plaćaju obezbeđenje, održavanje i čišćenje 0,8 EUR po m2. Takođe, ceo objekat je pod video nadzorom, građen po najvišim standardima energetske efikasnosti, i jedan je od prvih koji će imati energetski pasoš visoke kategorije u Beogradu – objašnjava Simović. Sagovornik "eKapije" kaže da se cena stanova u ovoj zgradi kreće između 2.500 i 3.000 EUR po kvadratu plus PDV, u zavisnosti od veličine i položaja stana. Simović to smatra adekvatnom cifrom za jedan ovakav objekat, a potvrda stiže i od zainteresovanih kupaca, pošto je, prema njegovim rečima, više od 60% stanova već prodato. - Zgradu je projektovao arhitekta Saša Apostolović, a među izvođačima radova bili su i "Bekament", "Nikša komerc", "Delta–term", "Eurostolarija", "Aqua boutique", "Mahagoni deco" i druge firme - navodi Simović.\nNajsavremeniji materijali i tehnologija\nDeo objekta koji čini hotel visoke kategorije, sa zasebnim ulazom i liftom, pruža stanarima mogućnost da uz doplatu koriste usluge bazena, velnesa, pranja veša, održavanja stana, kao i ostale hotelske usluge - ketering hrane, salu za poslovne sastanke, rođendane, proslave. - Izolacija podzemnog dela objekta urađena je uz pomoć firme "Dracomerx", čiji kvalitet poslovanja je potvrđen sertifikatom ISO 9001:2000. Ova izolacija se smatra najkvalitetnijom na evropskom tržištu, sa doživotnom garancijom od vlage i podzemnih voda – objašnjava Branko Simović i dodaje da je fasada rađena po principu sendvič zida, kojim se ostvaruju izuzetna termička svojstva.\nStolarija, prozori i vrata su italijanskog proizvođača "Profilati" (aluminijum-drvo), sa trostrukim nisko emisionim staklom punjenim argonom - u cilju izuzetne energetske efikasnosti - i sa aluminijumskim roletnama koje pokreću elektro motori. - Stanovi su takođe razdvojeni takozvanim "sendvič" zidovima koji doprinose uštedi energije ukoliko se stan pored ne greje ili ne hladi, a u samim stanovima se vodilo računa o korišćenim materijalima. Pločice su italijanska granitna keramika prve kategorije, parket je hrastov, sanitarije su italijanske. Sve instalacije su visokog kvaliteta – ističe Simović.\nZgrada je snabdevena KNX sistemom instalacija i automatizacijom, a naš sagovornik navodi da su svi stambeni objekti u Evropskoj uniji po novim propisima snabdeveni ovim instalacijama. KNX je odobren međunarodni standard, jedini na svetu otvoreni standard za kontrolu u stambenim i poslovnim objektima. KNX proizvodi svih svetskih proizvođača koji imaju sertifikat iz Brisela mogu se kombinovati, a KNX zaštitni znak garantuje njihovu međusobnu kompatibilnost i zajednički rad. Što se tiče instalacija vodovoda, reč je o polietilenskim cevima nemačkog proizvođača, dok odvod čine bešumne "Rehau" cevi. - Instalacije grejanja i hlađenja su zidne, izvedene tako da svaki stan ima tri kalorimetra i može u svakom trenutku da kontroliše temperaturu, a računa se samo stvarno utrošena energija. Sistem zidnog grejanja i hlađenja je najzdraviji vid grejanja, najkvalitetniji, i 4 puta efikasniji i skuplji od standardnog radijatorskog grejanja. Stanari tako mogu, u kombinaciji sa sistemom "Pametna zgrada", da ostvare velike uštede energije – navodi Branko Simović.\nOn kao jednu od značajnih prednosti navodi to što sistem "Pametna zgrada", koji se nalazi u svim stanovima, preko KNX instalacija omogućava kompletnu integraciju sistema klimatizacije, rasvete, roletni, audio-video opreme, i pruža mogućnost daljinskog upravljanja preko pametnog telefona, iPada ili bilo kog Android uređaja, veoma jednostavno. Dva paketa opreme (a ili b) sadrže mogućnosti inteligentne kontrole rasvete, roletni, grejanja i hlađenja i rizičnih potrošača, kao i mogućnost izveštaja o svakodnevnoj potrošnji električne energije, energije grejanja i vode.\n- Sistem "Pametna zgrada" ima i mogućnost dodatnog proširenja - dimovanje halogene fluo i RGB rasvete, integraciju alarma, senzora prisustva i internet kontrole, kao i senzora požara i poplave i druge opcije, u zavisnosti od paketa opreme – kaže sagovornik "eKapije". Simović napominje da se zgrada greje preko toplotnih pumpi voda-voda i vazduh-voda, što se smatra najefikasnijim i najrentabilnijim načinom grejanja sa najmanjim utroškom energije. Prema novim propisima nijedan objekat u EU neće od 2015. godine biti primljen ukoliko nema neki alternativni sistem grejanja, poput toplotnih pumpi ili solarnog grejanja.\nDatum: 11.01.2016 Izvor: eKapija


Kolumne: Borko Stefanović: Vučićev govor isprazni cirkus i propaganda, događaji kod Banje - to je slika razgraničenja\nBorko Stefanović: Vučićev govor isprazni cirkus i propaganda, događaji kod Banje - to je slika razgraničenja\nGovor Aleksandra Vučića na Kosovu niti je istorijski, niti je pravi govor, već je propaganda, isprazni cirkus. Obraćanje Vučića preko telefona meštanima do kojih nije mogao da stigne zbog blokada puteva, to je slika razgraničenja - možete do sela Banje, ali ne možete dalje, kaže Borko Stefanović.\n"Bila je to predstava za narod, sa malo incidenata, suza, velikim obezbeđenjem, i kao i sve što je obećao ništa nije ispunio... Kao, eto, Milošević je grešio ali bio je dobar, mi ćemo da pregovaramo, a kad bude nešto na stolu, mi ćemo da vam kažemo - a to im je već obećao", kazao je.\nStefanović je ocenio da je prvi deo Vučićevog govora LDP-ovski, ali onda je "udario" po opoziciji.\n"Ali on kada govori o greškama prošlosti, nije svestan da govori o sebi. A gde ste vi bili, predsedniče, kada su te greške pravljene, da li ste vi bili ti koji su huškali… On gde god se pojavi plašim se da Srba tamo nije ostalo", dodao je Stefanović.\nRekao je i da bi bio zabrinut da je na mestu Srba sa Kosova.\nIncident kod sela Banje, kada je Vučiću onemogućen prilaz blokadama veterana OVK, zabrinjavajući je, ocenio je Stefanović.\n"Videli ste da se obraća ljudima preko telefona, to je slika razgraničenja - možete do sela Banje, ali ne možete dalje. Srbi na Kosovu su mogli da vide uživo kako izgleda vizija Kosova Tačija i Vučića - dovde ćete me videti uživo, a odavde preko telefona", rekao je lider Levice Srbije.\n"Da je Kosovo država kako oni tvrde, onda bi Vučića na Jarinju dočekao Tači kao predsednik Kosova i zajedno bi išli u posetu. Da je Preševo odvojeno od Srbije može da se dokazuje time što će Tači bez Vučića ići da ga poseti. To je jako opasno", zaključio je on.


NAŠA TEMA | Istražili smo: Koliko roditeljima treba da opreme školarca?\nA. Durgut A. Durgut\nNaš najrelevantniji sagovornik svakako je Adisa Sokolović, nastavnica u Osnovnoj školi "Hamdija Kreševljaković" u Sarajevu. Adisa je već 15 godina u prosvjeti te je stoga veoma dobro upućena u probleme s kojima se danas suočavaju učenici i njihovi roditelji.\nDragi učenici i roditelji, želimo Vam uspješan početak nove školske godine, uz bezbroj petica!\nAfganistan: Američki vojnik poginuo u obračunu s militantima ISIL-a 17.08.2017 09:26\nPoznato ko sudi sarajevski derbi na Koševu 17.08.2017 09:39


Evocon imenovan za autorizovanog dilera VOLVO Građevinskih mašina - Gradjevinarstvo.rs\nOd 1. januara 2011. godine kompanija Evocon iz Beograda imenovana je za autorizovanog dilera Volvo građevinskih mašina za tržište Srbije, Crne Gore i Makedonije.\nEvocon će tržištu ponuditi širok asortiman Volvo građevinskih mašina za građevinarstvo i industriju, kroz prodaju i postprodajne usluge. Korišćenjem visoke Volvo tehnologije, bezbedne i ekološki orijentisane, brojnim kompanijama pruža se mogućnost da unaprede efikasnost gradnje i učestvuju u oporavku i podsticanju razvoja građevinarstva u Srbiji i regionu.\n“Evocon tim čine visokokvalifikovani profesionalci sa bogatim iskustvom na tržištu. Oni zajedničkim zalaganjem daju sve od sebe da ostvare postavljene ciljeve”, kaže Tomas Šmic, generalni direktor za Centralnu Evropu Volvo CE grupe.\n“Ponosni smo što smo postali ekskluzivni diler Volvo građevinskih mašina za Srbiju, Crnu Goru i Makedoniju”, kaže Slobodan Ilić, direktor kompanije Evocon. On očekuje da će do kraja godine Evocon uvećati tržišno učešće za više od 50% i postati lider na tržištu građevinskih mašina i opreme.\n“Ponudićemo najbolju opremu po izuzetnim uslovima kupovine, sa najkraćim rokovima isporuke i, što je najvažnije, garantovaćemo kupcima najbolji servis za mašine, odnosno minimum zastoja pri korišćenju mašina”, dodaje Ilić.\nVolvo građevinske mašine nude širok asortiman kvalitetnih, bezbednih i ekološki orijentisanih proizvoda, efikasan servis i čitav spektar ponuda za finansiranje kupovine građevinskih mašina, po izuzetno povoljnim uslovima za kupce.\nMeđu zadovoljnim korisnicima na tržištu Srbije su brojna javna komunalna preduzeća i građevinske kompanije, kao što su: Putevi Užice, Energoprojekt, Hidrotehnika, Ratko Mitrović, Knauf, Lafarge i mnogi drugi.\nU ponudi Volvo građevinskih mašina je više od 150 različitih modela utovarivača i bagera, mini utovarivača i bagera, kombinovanih mašina, opreme za rušenje, cevopolagača, zglobnih dampera, grejdera, valjaka, finišera i glodalica za asfalt.


ES CAPITAL - Građevinarstvo - Građevinske usluge : tft.rs\n( 0 / 0)\nIdeja projekta Telepska dolina je da se stanovnicima obezbedi savremen koncept stanovanja prilagođen potrebama savremenog života. Kroz projekat odgovaramo na zahteve tržišta kome želimo da ponudimo nešto više od stanovanja – luksuzne stanove, savremen koncept života sa svim potrebnim sadržajima unutar samog kompleksa.\nPrilikom projektovanja naselja Telepska dolina ispoštovani su svi zahtevi u pogledu energetske efikasnosti objekata te su osigurani manji troškovi za energiju i održavanje objekta te kvalitetniji uslovi boravka u stambenim jedinicama.\nProjekat predviđa maksimalno očuvanje postojećeg zelenila kao i proširenje zelenih površina, što će doprineti ulepšanju i kvaliteti svakodnevnog života stanara naselja Telepska dolina. Naša strast i ljubav u savremenom razvoju i novim ciljevima dovode nas do toga da postignemo više od sna. Projekat Telepska dolina se smatra izazovom, inovacijom, inkorporiranjem novih tehnologija i materijala i pruža vam jedinstvenu emociju i doživljaj.\nZahvaljujući dugogodišnjem iskustvu, za rekordno vreme projekat Telepska dolina pretvorio se u jedan od vodećih u sektoru arhitekture, građevine i razvoja na tržištu. Svi naši klijenti imaju jedan zajednički faktor, a to je poverenje koje oni primećuju kroz usluge koje nudimo, kao i ukupno dokazano zadovoljstvo radom koji se radi. U kompaniji Investitor ES Capital 2013 doo verujemo u pružanje najviših standarda kako u poslovanju tako i u kvalitetu gradnje.\n- Agencije za promet nekretnina\n066 / 408-000 066 / 408-000\nVlasnik ste ove firme?


Džerard predviđa, ko će osvojiti Ligu šampiona? - Sportske.net\nDžerard predviđa, ko će osvojiti Ligu šampiona?\nStiven Džerard je komentarisao veliki uspeh engleskih timova u Ligi šampiona ove sezone.\nRusi spremili tajno oružje za Liverpul, svi će gledati ka klupi!Del Pjero savetuje Juventus: "Kupite ovog fudbalera!"Otišao da se dogovori sa Vengerom, pozvao ga Klop!Žreb za FA kup - Derbi na samom početku, ostali će moći lagano da rotiraju!PL - Salah najbolji u novembru\nVrlo lako se može desiti da četiri od pet engleskih timova budu prvoplasirani u svojim grupama u okviru Lige šampiona ove sezone. Ostao je samo još Liverpul, ukoliko večeras zabeleži pobedu, biće prvi u grupi.\nJedino je Čelsi drugoplasirani, i to samo zbog slabijeg međusobnog susreta protiv Rome.\nStiven Džerard, čovek koji je osvojio Ligu šampiona sa Liverpulom, istakao je svoj tim da može daleko da dogura, ali je naveo i Mančester junajted.\nUpitan da prognozira koji će engleski klub najviše dogurati, Džerard je istakao Mančester junajted.\n"Mislim da sa Murinjom imaju tu malu šansu. Ipak, mislim da protiv dobrih klubova Liverpul izgleda bolje nego Mančester junajted. Sa druge strane, Murinjo je taj koji ume da postavi igru i da pobedi Real ili Barsu na strani sa 1:0", rekao je Džerard.


Šest decenija od usvajanja Deklaracije o ljudskim pravima\nUjedinjene nacije danas obeležavaju 60. godišnjicu usvajanja Univerzalne deklaracije o ljudskim pravima. Deklaracija, čiju je izradu inicirala bivša prva dama Sjedinjenih Država i tadašnji delegat u Ujedinjenim nacijama, Elenor Ruzvelt, garantuje politička i civilna prava svih građana sveta, uključujući zaštitu od torture, ropstva, siromaštva i drugih oblika represije. Sledi osvrt na uticaj te deklaracije u svetu, u poslednjih šest decenija, i na teškoće sa kojima se danas suočavaju borci za ljudska prava.\nVećina ljudi danas smatra da garantovana ljudska prava predstavljaju temelj civilizovane zajednice. Leri Koks, direktor američkog ogranka organizacije Amnesti internešnal, podseća da je Deklaracija o ljudskim pravima usvojena u jedinstvenom istorijskom trenutku.\n"Deklaracija je proizašla iz užasa Drugog svetskog rata, Velike depresije i neopisivih strahota Holokausta, koji su naterali svet da shvati da nešto mora da se učini u vezi sa osnovnim ljudskim pravima. Drugim rečima, više nije mogla da opstane ideja da države mogu da čine sa svojim stanovništvom šta god žele, jer to, kako neka vlada tretira svoje građane, ima posledice po čitav svet, posebno po međunarodni mir i bezbednost".\nKoks dodaje da je Generalna skupština Ujedinjenih nacija izglasala Univerzalnu deklaraciju o ljudskim pravima jednoglasno - sa 48 glasova za i bez ijednog protiv, ali da je bilo potrebno uložiti ogroman diplomatski napor da bi se postigla saglasnost o tome šta su tačno ljudska prava. Komunističke zemlje su nudile svoj pogled, sasvim različit od viđenja kapitalističkih i islamskih zemalja.\n"One su u suštini pokušale da odgovore na pitanje: 'šta je to što svakoj osobi omogućava da živi normalan život?' Pored građanskih i političkih prava to obuhvata i ekonomska i socijalna prava, kao i još nekoliko osnovnih potreba bez kojih nije moguć slobodan i dostojanstven život, kao pravo na adekvatne prihode, koji podrazumevaju krov nad glavom. Sva su ta prava međusobno povezana".\nPrema rečima Lerija Koksa, Univerzalna deklaracija o ljudskim pravima stekla je snagu međunarodnog prava i bila podsticajna za pokrete za zaštitu ljudskih prava širom sveta.\n"Videli smo obaranje diktatura u Latinskoj Americi, kraj Sovjetskog Saveza i drugih diktatura, videli smo i kraj aparthejda. Pogledajte zemlje kao što su Čile i Argentina, gde su na protestima majke nestalih citirale odredbe Univerzalne deklaracije i uspešno mobilisale svet da izvrši pritisak na te vlade. Na kraju, i te diktature su pale. Narod na Filipinima takođe se pozivao na Univerzalnu deklaraciju u borbi protiv diktature Ferdinanda Markosa. Imamo i primer Poljske, gde su pripadnici radničkih sindikata izašli na ulice da bi se borili protiv diktature. Sve je to baština obećanja na koje su se države obavezale 1948. godine".\nMeđutim, ta obećanja nisu uvek ispunjavana. Pegi Hiks, jedna od direktorki organizacije Hjuman rajts voč, ističe da se i razvijene i zemlje u razvoju povremeno nalaze pod udarom kritike zbog kršenja odredbi Univerzalne deklaracije, naročito tačke pet, koja zabranjuje torturu.\n"U današnje vreme ima i onih koji tvrde da postoje okolnosti u kojima je kršenje te zabrane manja šteta od moguće koristi. Međutim, suštinsko značenje Univerzalne deklaracije kosi se sa takvom argumentacijom. Vlade koje su potpisnice deklaracije i drugih sličnih sporazuma, imaju obavezu da, bez obzira na argumente nacionalne bezbednosti, ne dozvole takva kršenja, jer je opšte poznato da šteta koja nastaje dozvoljavanjem toruture prevazilazi bilo kakvu prednost koja bi se mogla steći".\nČlan 25 Univerzalne deklaracije o ljudskim pravima navodi da "svako ima pravo na životni standard koji obezbeđuje adekvatnu zaštitu zdravlja i dobrobit za pojedinca i porodicu, uključujući hranu". Zbog toga se sprečavnje distribucije humanitarne pomoći ili ekonomska diskriminacija smatraju kršenjem ljudskih prava. Pegi Hiks kaže:\n"Očigledan primer toga je Zimbabve, gde je humanitarna kriza nerazdvojno povezana sa ljudskim pravima".\nLari Koks, funkcioner Amnesti internešnala, priznaje da je i dalje dug put do univerzalnog poštovanja ljudskih prava. Međutim, on je uveren da je usvajanje Univerzalne deklaracije o ljudskim pravima predstavljalo više od apstraktnog pojma tog ideala.\n"Videli smo tokom decenija da to što je Martin Luter King nazivao 'revolucijom ljudskih prava', odnosno akcije ljudi koji su činili sve što je potrebno – od pisanja pisama i peticija do demonstracija – u kojima pozivaju svoje vlade da ispoštuju obećanje da će poštovati ljudska prava. Mi insistiramo da se ta prava poštuju i ispunjavaju".\nKoks ističe da upravo takve aktivnosti čine da Univerzalna deklaracija o ljudskim pravima opstaje kao dokument, koji ne treba pominjati samo u svečanim prilikama, već koji predstavlja cilj za koji se ljudi svakog dana bore i koji neprestano veličaju.


PUTIN, LAVROV I ŠOJGU VRHUNSKI ODRADILI POSAO - Kako su propali svi napori da Rusija bude uništena ekonomski i vojno | WebTribune\nHome SPEKTAR PUTIN, LAVROV I ŠOJGU VRHUNSKI ODRADILI POSAO – Kako su propali svi napori da Rusija bude uništena ekonomski i vojno\nPosted date: март 17, 2020 In: SPEKTAR\nOve nedelje je CounterPunch izvestio kako NATO vežbe „Branilac Evrope 20“ po svemu podsećaju na „Operaciju Barbarosa“ nacističke Nemačke protiv Sovjetskog Saveza i da je dovoljan mali incident tokom vežbi na samim ruskim granicama da dođe do katastrofe.\nS druge strane, ruski analitičari su napravili stučnu procenu vežbi i zaključili da se ipak radi o manevrima isključivo odbrambenog karaktera, što znači da je NATO u „strateškoj defanzivi“, i to ne samo zbog plana manevara, već zbog više faktora, od kojih su najvažniji raksol unutar saveza, nemogućnost da brojne članice Severnoatlantskog saveza ostvare dogovoreni cilj o izdvajanju 2% BDP-a za vojnu potrošnju, dok Trampovih željenih 4% u srednjoročnom razdoblju izgleda naučna fantastika.\nTu je i inicijativa francusko-nemačke osovine o stvaranju evropske vojske i eskalacija između Grčke i Turske često na granici sporadičnih sukoba, bilo na kopnenoj granici ili na moru zbog uzurpacije od strane takozvane „Turske Republike Severni Kipar“.\nAli ako je NATO u strateškoj defanzivi, to možemo zahvaliti samo brzoj reakciji Rusije na krizu u Ukrajini, čak i ako su neupućeni kauč-generali nezadovoljni postignutim i sa sigurnog, daleko od bojnog polja, priželjkivali „oštar ruski odgovor i invaziju s ulaskom u Kijev“.\nIpak, čini se da su Vladimir Putin, Sergej Lavrov i general Šojgu sa saradnicima, uključujući direktora obaveštajnih službi Nikolaja Patruševa i pokojnog generala GRU snaga Igora Serguna, odradili vrhunski posao. A sve je počelo „običnim protestima u Kijevu“.\nOd izbijanja ukrajinske krize, posebno od ujedinjenja Krima s Ruskom Federacijom, propaganda Vašingtona i pojedinih članica Evropske unije Rusiju opisuje kao „agresora koji sebi daje za pravo da napadne koga želi“ i da su sve zemlje u ruskom okruženju u opasnosti da im se dogodi „krimski scenario“.\nOsim Ukrajine, koja je od svojih mentora tada gurnuta u građanski rat, Moldaviju, baltičke zemlje, pa čak i deklarisane ruske saveznike kao što je Kazahstan, neprestano su „upozoravali kako su u opasnosti i da bi ruska manjina mogla da se pobuni i uz pomoć Moskve odcepi i pripoji majci Rusiji“.\nOsim medija i javih istupa zapadnih političara, propagandne aktivnosti u zemljama u ruskom okruženju je vrlo efikasno obavljala neopisivo velika i razgranata mreža nevladinih udruženja, čije aktivnosti često izlaze izvan zakonskih okvira zemalja domaćina.\nMoskva je za ovakvu lavinu propagande u neku ruku i sama bila kriva, jer u samom početku otvoreno nije navela ključne razloge ujedinjenja Krima i često se davao naglasak na istorijske okolnosti, i to više nego što je bilo potrebno.\nKako god bilo, ovaj nivo rusofobije i pogrešnih interpretacija, što traje do danas, bili bi primereni da su SAD i Rusija u otvorenom oružanom sukobu, kada propaganda po pravilu postaje sastavni deo ratnih aktivnosti.\nMeđutim, budući da se američka administracija Rusiji suprotstavlja za njih bezvrednim ukrajinskim životima, nema drugog objašnjenja od činjenice da agresivnom antiruskom propagandom Sjedinjene Države žele da prikriju vlastiti neuspeh u pokušaju nasilnog otimanja čitave Ukrajine, a najslasniji zalogaj bi, bez sumnje, bio strateški važno poluostrvo Krim, sa svojom vojnom infrastrukturom i opremom vrednom na desetine milijardi dolara.\nisto kao što niko ne veruje da je Zapad krenuo u „krstaški rat“ protiv Moskve kako bi Ukrajini doneo „slobodu“ i „demokratiju“, isto tako je teško poverovati da se Rusija odlučila na tako veliki i odlučan korak isključivo iz istorijskih razloga.\nPoznata je činjenica da bilo koja zemlja koja pokaže određeni nivo nezavisnosti od Sjedinjenih Država i Zapada, a pri tom ima resurse i usudi se da stane na put ostvarenju neokonzervativnog sna o „Novom američkom veku“, odjednom postaje „nedemokratska“ i „velika opasnost po svetsku bezbednost“.\nKada takve zemlje postanu meta „Tomahavk demokratije“, njihovi lideri obično završavaju pred prekim sudom ili bivaju ubijeni na licu mesta. Srećom ima i izuzetaka, kao na primer sirijski predsednik Bašar el-Asad, koji je, na veliku žalost Zapada, uspeo da izbegne takvu sudbinu.\nS vojne tačke gledišta može se primetiti da su mete američke agresije uglavnom mediteranske zemlje koje, slučajno ili ne, pružaju veći otpor Sjedinjenim Državama i NATO savezu.\nČak su i „humanitarne vojne intervencije“ bile fokusirane na južnu Evropu i sever Afrike.\nSR Jugoslavija, Libija i Sirija su tri primera gde su se upotrebile obe strategije, „Obojena revolucija“ i oružana agresija, ne nužno tim redosledom, dok su Tunis i Egipat imali „sreću“ da je do rušenja bivših režima došlo isključivo na krilima „revolucionarnog zanosa“.\nBivši oficir rumunske vojno-obaveštajne službe i bivši zamenik komandanta aerodroma Otopeni u Bukureštu, Valentin Vasilesku, citira dokument ruskog ministarstva odbrane iz 2011. u kojem se još tada navodi „kako je glavni neprijatelj Ruske Federacije međunarodni terorizam i da se treba usredsrediti na islamiste u Siriji i Libiji“.\n„Tada je Rusija odlučila da ojača svoju ratnu flotu u Mediteranu, modernizuje Crnomorsku flotu i vojnu infrastrukturu na Krimu. Jačanjem aktivnosti na jugu Evrope i Mediteranu, području od posebnog interesa NATO saveza, Rusija je otvorila Pandorinu kutiju“, piše Valentin Vasilesku.\nTreba podsetiti da je zadatak ruske flote u Mediteranu, pre direktne vojne intervencije, bio da se spreči i bombardovanje Sirije od strane Vašingtona, a u citiranom dokumentu stoji „kako je Rusija na aerodromu Andreas Papandreu u Pafosu na Kipru uspešno stvorila bazu za snabdevanje aviona za pomorsko izviđanje Tu-142 M i borbenih aviona MiG-31 BM“.\nDakle, ruske oružane snage su ojačale svoje prisustvo na Mediteranu do granice koja je za NATO bila više nego iritantna, iako je Moskva u okviru zajedničkih sporazuma na to imala pravo.\nSredinom 2013. godine se Vašington morao pomiriti s bolnom istinom svrgavanja svoje marionete u Egiptu, islamističkog predsednika Mohameda Mursija, ali za osvetu uskraćuje vojnu pomoć egipatskoj vojsci u iznosu od 1,3 milijarde dolara godišnje. Egipat tada počinje da pregovara o obnovi odnosa s Rusijom i nakon 40 godina vojne odsutnosti Kairo tada „razmatra predlog“ o izgradnji ruske pomorske baze iz koje će nadzirati Suecki kanal.\nRusija tokom tih pregovora šalje brodove Crnomorske flote u bazu Port Viktorija na Sejšelima, gde je uplovio prvi od tri ruska ratna broda, protivpodmornički razarač „Admiral Šapošnikov“.\nOvakvim rasporedom je ruska flota bila u poziciji koja joj omogućava lak pristup Persijskom zalivu i Crvenom moru. Nakon reorganizacije strateške komande na jugu Rusije, Crnomorska flota je bila opremljena s 20 modernih brodova, gotovo svi modernizovani, uključujući šest podmornica klase „Varšavjanka“, fregatama opremljenim raketnim bacačima i specijalizovanom izviđačkom i elektronskom opremom za ometanje SIGINT i ELINT, a plan je bio da se rasporedi i prvi nosač helikoptera „Mistral“ francuske proizvodnje, koji je kasnije, zbog sankcija, završio u floti egipatske mornarice.\nCrnomorska flota takođe uključuje vazduhoplovna postrojenja i mornaričku pešadiju. Vazdušnu podršku Crnomorskoj floti obezbeđuje 4. Vazduhoplovna divizija, a nezavisna vazduhoplovna transportna flota, koja se sastoji od 135 aviona An-22, An-124, Il-76MD i An-12, obezbeđuje vazdušnu mobilnost dodatnih postrojenja za brzi odgovor od 80.000 ruskih vojnika iz 49. i 58. Korpusa.\nOva moćna ekspedicijska sila je odmah po ujedinjenju Krima s Ruskom Federacijom i reorganizaciji pod rukovodstvom generala Šojgua sa saradnicima u Glavnoj komandi, mogla da uništi svaku grupu ili organizaciju na Mediteranu, u istočnoj Africi, Persijskom zalivu i na Bliskom istoku za koje se u Moskvi proceni da su teroristička pretnja Rusiji. To su najbolje na svojoj koži iskusili militanti terorističke organizacije „Islamske države“ i frakcija Al-Kaide u Siriji i Iraku.\nMeđutim, to je samo vrh ledenog brega, što potvrđuju i generali u rezervi koji su radili u području svemirske odbrane Ruske Federacije. Jedan od ključnih elementa je sistem C4I u sastavu moderne Crnomorske flote na jugu poluostrva Krima.\nTamo se obezbeđuje koordinacija kopnenih i pomorskih operacija u čitavom evropskom delu ruske teritorije i južnog dela Ruske Federacije. Za vreme Sovjetskog Saveza je trenutna baza Crnomorske flote korišćena za domaće potrebe i upravljanje svemirskim misijama KIP-10.\nRuski generali tvrde kako su greške i propusti počinjeni od strane političara i visokih oficira Zapada posledica njihovog neznanja o novoj vojnoj doktrini Ruske Federacije koja buduće vojne operacije ne može ni da zamisli bez upotrebe snažne svemirske komponente.\nUpravo ta komponenta, koja se nalazi u srcu sedišta Crnomorske flote, za cilj ima da 10 puta poveća mobilnost, brzinu, efikasnost i preciznost konvencionalnih borbenih tehnika, kontinuirani nadzor i praćenje severne hemisfere Zemlje.\nSvemirski centar prima podatke s radara Voronjež-M, radnog raspona 6000 km, koji je spojen optičkim senzorima i laserima u blizini Sankt Peterburga, Pionirskiju u Kalinjingradu i Armaviru na istočnoj obali Crnog mora. Do 2017. je ruska vojska dobila još pet ovih radara, a od 2019. pokrivaju čitavu zemlju i delom su integrisani u sistem protivraketne odbrane Kine.\nRuski svemirski centar na Krimu prima informacije iz satelitske mreže za uzbunjivane KMO/K, koja iz orbite može da otkrije lansiranje krstarećih i balističkih projektila. Centar je spojen na mrežu ruskih vojnih satelita ELINT, koji prate radio i elektronsko emitovanje, kao i navigacijske sisteme kojima su opremljeni protivvazdušnu projektili, avioni i ratni brodovi u Mediteranu, Crnom moru, Crvenom moru, Persijskom zalivu i zemljama s kojima Rusija sarađuje u vojno-pomorskom sektoru.\nAktivnosti svemirskog centra Crnomorske flote se obavljaju mikroprocesorima poslednje generacije, antenom i opremom za otkrivanje, komunikaciju i satelitski nadzor, a u 20 ruskih vojnih objekata na području Krima se omogućava integracija senzora za otkrivanje i praćenje potrebno za rad automatizovanog preciznog oružja Crnomorske flote.\nNa koji način su NATO savez i Sjedinjene Države mogli da utiču na ruske aktivnosti koje su vodile razbijanju američke hegemonije u Sredozemlju i Persijskom zalivu, a u čemu je rad Crnomorske flote bio ključ uspeha?\nOdgovor je jednostavan i već se može naslutiti. Neutralizovanjem ključnog centra na Krimu i zamenom ruskih vojnika s onima iz oružanih snaga Sjedinjenih Država.\nNema sumnje da je ovo jedan od ključnih razloga koji je podstakao Vašington na prevrat 21. februara 2014. u Kijevu protiv demokratski izabranog predsednika Viktora Janukoviča.\nGreška koju su počinili američki stratezi je bila ta što su sebe već videli kao gospodare Krima i nisu imali strpljenja da čekaju rastavljanje sistema C4I i odnošenje opreme u Rusiju, što se planiralo nakon prevremenih predsedničkih izbora.\nIshitreno su krenuli s korišćenjem eskadrila izviđačkih dronova u Dnjepropetrovsku, uz njihove stalne prelete nad Krimom i tako otkrili svoje prave namere Rusima.\nBudući da celokupni sistem ruske odbrane, ne samo pojedini njegovi segmenti, zavise od rada centra na Krimu, Moskva je aktivirala plan koji je bez ikakve sumnje godinama stajao spreman u slučaju najcrnjeg scenarija.\nKRIM – SAD, EVROPSKA UNIJA I EXXON MOBIL\nDrugi važan segment zbog kojeg su u Vašingtonu odlučili da Krim mora da bude njihov je, naravno, nafta, a ovo nas vodi u drugu priču, trenutno aktuelnu, a to je sukob Rusije s američkim naftašima iz industrije škriljaca i Saudijcima, koji su protekle nedelje odlučili da preplave svetsko tržište jeftinom naftom, naivno misleći da će time naštetiti Rusiji.\nAmerički analitičari za Counterpunch navode „da se klasična neoliberalna otimačina resursa Vašingtonu, Briselu i ExxonMobilu na Krimu obila o glavu“.\n17.maja 2014. The New York Times objavljuje opširnu analizu analitičara koji tvrdi kako “uzimajući Krim Putin dobija velike morske rezerve nafte“.\nObjašnjava se kako je aneksijom Krima Rusija promenila i zakonski propisane granice ekskluzivnog pristupa pomorskim resursima u Crnom i Azovskom moru.\nPromena je nastala zbog 200 nautičkih milja od obale na koje Krim polaže pravo po Zakonu o pravu mora iz 1982. Tipično za mnoge zapadne analitičare, on je pravo stanovnika Krima iskoristio za antirusku retoriku kojom obiluje čitav tekst.\nOno što analitičar međutim ne spominje je da nijedna tačka u Crnom ili Azovskom moru nema geografski položaj koji je udaljen više od 200 nautičkih milja od obale od šest primorskih zemalja – Rusije, Ukrajine, Rumunije, Bugarske, Turske ili Gruzije.\nPreklapanja svih “ekskluzivnih” zona pokriva 100% i jednog i drugog mora, sa šest područja podeljenih prema pravima koja proizilaze iz međunarodnog Zakona o moru.\nPodela ekskluzivnih zona u Crnom moru nije mala stvar, jer mnogi geolozi veruju da dno Crnog mora, isto kao ono na Severnom moru, sadrži ogromne rezerve nafte i gasa, posebno na većim dubinama. U ovom slučaju ruski Krim ništa neće promeniti za Rumuniju, Bugarsku, Tursku ili Gruziju.\nStručnjaci smatraju da su područja koja je dobila Rusija ona koja kriju “najbolje” naftne rezerve u Crnom moru, pri čemu valja napomenuti da te rezerve nisu u potpunosti istražene. Naime, do 2012. je istraženo manje od 100 bušotina u dubokim vodama Crnog mora, a samo jedna je dala pozitivne podatke. Reč je o bušotini “Domino 1” koja je našla naftu na dubini od 3.200 metara u rumunskim vodama, a koja se nalazi 600 metara unutar granice zone rumunskog ekskluzivnog pojasa i nema veze s ruskim vodama.\nDakle, na prvi pogled je lako prihvatiti teze o „agresiji“ i „aneksiji“ Krima od strane Rusije koja je, delimično, agresivna krađa energenata koju je makijavelistički izveo velemajstor Putin.\nOvaj zaključak je možda utešan za rukovodstvo u Vašingtonu koje je namerno započelo novi Hladni rat kako bi preuzelo kontrolu nad Krimom, Ukrajinom i svim drugim postsovjetskim republikama koje nisu uspeli da oljačkaju kroz privatizaciju državne imovine, ekonomsko nasilje i korupciju.\nMediji su, međutim, opširno pisali o maksimalnom angažmanu i ulaganjima u Ukrajini od strane kompanije ExxonMobil u 2012. godini. Dakle, državni udar koji su u Ukrajini sproveli SAD i EU bi, osim vojno-strateške komponente, mogao da bude i podstaknut željom američke multinacionalne kompanije za naftom i gasom od kojih zavisi čitava Evropa. U tom slučaju bi prikupljeni podaci sigurno razočarali arhitekte američke globalne hegemonije.\nAnalitičari navode „kako za potpuno razumevanje greške koju su SAD, EU i ExxonMobil počinili na Krimu, treba pogledati hronologiju ne previše suptilnih poteza na evro-ukrajinsko-ruskoj šahovskoj tabli“.\nEvropska unija je počela otvoreno da prisiljava Ukrajinu da na svoju štetu potpiše robovlasnički trgovinski sporazum još u martu 2012. Mesec dana kasnije, u aprilu 2012., Putin s italijanskom kompanijom ENI potpisuje ugovor o istraživanju ruske crnomorske nafte i ako bude moguće i gasa.\nU avgustu 2012. Exxon velikim svotama novca želi da nadmaši ruski Lukoil u istraživanju ukrajinskog podmorja, posao koji je u tržišnoj utakmici s Rusijom za Exxon bio ključan zbog isporuke gasa Evropi.\nTokom sledeće godine, bivši ukrajinski predsednik Viktor Janukovič, bez sumnje uveren kako će se uvećati njegovi bankovni računi na Bahamima, prisiljava ukrajinski parlament da usvoji sve potrebne zakone koji omogućavaju drakonske mere štednje tražene od Evropske unije i Međunarodnog monetarnog fonda.\nKada je izgledalo da bi Ukrajina zaista mogla da krene tim putem, Putin u avgustu 2013. nameće gasno-trgovinski embargo Ukrajini. Kada je video da će propasti, Janukovič odjednom odustaje od posla sa Evropskom unijom, što se dogodilo na sastanku sa šefovima država i vlada EU u novembru 2013.\nTada Zapad čini svoj istorijsko glupi potez i državnim udarom ruši Janukoviča. Arhitekte te strategije su Putinu dali savršeni argument za vraćanje Krima u okrilje Ruske Federacije, što mu je u samoj Rusiji dovoljno da osigura vlast sledećih deset godina.\nDakle, Rusija je s operacijom povratka Krima otadžbini zadala udarac kompaniji ExxonMobil i njenim težnjama za prodor na evropsko tržište s naftom i gasom iz Crnog i Azovskog mora. Ali, što je još važnije, trajno je osigurala nadzor nad sofisticiranim sistemima bez kojih bi se celokupna ruska odbrana svela na hrpu starog gvožđa i nepotrebne elektronske opreme.\n„Putin sigurno nije najveći evropski strateg još od vremena Bizmarka, ali ne treba mnogo za pobedu kada mu se suprotstavljaju glupi i neizmerno pohlepni protivnici vođeni arogancijom i neznanjem. Sve što je bilo potrebno, je predvideti samo jedan mali korak dalje od neprijatelja.\nJedino što je sada ostalo glupim i providnim namerama Vašingtona, Brisela, ali i Exxona, su mediji koji će poslušno prikrivati ovu sramotu“, komentar Frenklina Spineja kog vredi zapamtiti i koji objašnjava sav besmisao vojnih manevara koji, navodno, „iritiraju“ ruski politički i vojni vrh.\nNaravno, uvek treba biti na oprezu, ali su i odlučnost i strateško planiranje Rusiju doveli u poziciju da ima puno manje razloga za strahovanje za nacionalnu bezbednost nego pre desetak godina.


SHMP: Uobičajen broj intervencija, više pacijenata sa znacima alergije - Dom Zdravlja Subotica\nSHMP: Uobičajen broj intervencija, više pacijenata sa znacima alergije\nPetak, 31. Avg 2018.\nSlužba za hitnu medicinsku pomoć Doma zdravlja Subotica je u avgustu imala oko hiljadu intervencija na terenu, što je u okvirima proseka na godišnjem nivou. U ambulanti SHMP je tokom prošlog meseca izvršeno 1.300 intervencija. a tehničari su obavili i oko 800 transporta na specijalističke preglede i terapije u kućnim uslovima.\n- Za razliku od kišnog jula, avgust je bio mesec u kojem se, zbog dužih sunčanih dana, povećao broj pacijenata koji su se javljali sa znacima alergije - kaže dr Mihaela Budimski. - Pošto se očekuje da će se polinacije zadržati do kraja oktobra, opšte preporuke za sve koji znaju da su alergični na polene su da prozore drže zatvorenim, da izbegavaju izlaske u prepodnevnim časovima, jer je u tom periodu visok alergogeni potencijal. Savetuje se i češće tuširanje i promena garderobe kako bi uklonili nakupljeni polen, kao i uzimanje terapije propisane od strane lekara.\nPR služba Doma zdravlja Subotica je saopštila i da će se pregledi opšte prakse, subotom od 14 do 20 i nedeljom od 7 do 20 časova, i dalje obavljaju u ambulanti IV na Halaškom putu, dok se noćno dežurstvo od 20 časova do 7 ujutru, kao i do sada, vrši u Službi hitne medicinske pomoći.\nOd 1. septembra u specijalističko-konsultativnoj službi se neće vršiti pregledi neuropsihijatra, zbog odlaska doktora specijaliste u penziju.


Političari - Blic Online\nImaju svoje privatne firme, a NARODU OTIMAJU HLEB IZ USTA: Koliko su lokalni političari uzeli za šest meseci nerada?\nGrađani BiH su od početka godine platili više od pola miliona evra (1,5 miliona KM) „belog hleba“, a taj novac je inkasirao 81 bivši gradski ili opštinski funkcioner. Ovu povlasticu su koristili čak i političari, koji su vlasnici privatnih preduzeća.\nMERKEL UBEDLJIVO PRVA Iako uskoro odlazi, nemačka kancelarka je i dalje najpopularniji svetski lider, a najneomiljeniji političar na ovoj listi će vas IZNENADITI\nPosle šesnaest godina tokom kojih je bila nemačka kancelarka, popularnost Angele Merkel u pet najvećih država Evrope i SAD je ostala iznenađujuće visoka.\nVladali pre 20 godina, vladaju i danas: Da li smo osuđeni na doživotne političke vođe\nDragana Čovića na vlasti gledamo od 1998. kada je postao zamjnik premijera i ministar finansija u Vladi FBiH, a Milorada Dodika još od 1986. kada je postao predsednik Izvršnog odbora opštine Laktaši. Posle rata, Dodik je prvi put došao na vlast u Srpskoj 1998. postavši premijer.\nSrpski član Predsedništva BiH, Milorad Dodik poručio je ovih dana da se neće odazvati pozivu Tužilaštva na saslušanje povodom prijave da je prekršio „Inckov zakon“, čime je po ko zna koji put pravosuđe u ovoj zemlji poniženo i degradirano.\nHercegovina u plamenu, POLITIČARI SE ČEŠLJAJU: Politička kriza lomi se na leđima običnih građana\nPolitička kriza nastala nakon što je bivši visoki predstavnik, Valentin Incko, nametnuo Zakon o zabrani negiranja genocida i ratnih zločina, po svemu sudeći obiće se o leđa građana Hercegovine gde već nekoliko dana besne požari.\nMAKEDONCI NE VERUJU POLITIČARIMA Protivljenje EU i NATO alijanski poraslo, a evo ko u zemlji ima najveću podršku\nNajveći broj građana Severne Makedonije, njih 53 odsto, ne veruje nijednom političaru, pokazala je najnovija anketa kompanije Ipsos.\nOSTAVKA, ŠTA TO BEŠE? Političari u Srbiji se retko odriču "šefovanja", a sva njihova obećanja mogla bi da stanu u dve reči - REKLI PA POREKLI\nNekom treba tri dana, nekom tri meseca, a nekom ni godina, pa ni nekoliko decenija, nisu dovoljne da se sete datog obećanja i preuzmu odgovornosti. Od uvođenja višestranačja, samo pet lidera su zbog izbornog debakla podneli ostavke na mesto predsednika stranke - Vojislav Koštunica, Mlađan Dinkić, Zoran Živković, Sergej Trifunović i Dragan Šutanovac. Ostali, a nije ih malo, ćute.\nPolitičari se spustili među narod U LOVU NA GLASOVE: Promena taktike na političkoj sceni u Srpskoj\nDruštvene mreže su poslednjih meseci preplavljene fotografijama političara koji opušteno šetaju gradovima širom Srpske i ćaskaju sa građanima.\nPOLITIČKI SUKOBI OKO BUK BIJELE Srbi vide razvojnu šansu, a Bošnjaci urušavanje BiH\nPremijeri Srpske i Srbije, Radovan Višković i Ana Brnabić, u ponedeljak su položili kamen temeljac za izgradnju hidroelektrane Buk Bijela, projekta vrednog 220 miliona evra, što je ponovo izazvalo negativne reakcije bošnjačkih političara, koji tvrde da se time podriva Ustav BiH.\nSvi koče reforme, a KRIVCE TRAŽE U DRUGIMA: Političarima se ne žuri u Evropsku uniju\nBosna i Hercegovina je još daleko od ispunjenja reformi koje traži Evropska unija, a sarajevski političari za sve krive SNSD i HDZ BiH.\nDecenija sastanaka, i dalje TAPKAMO U MESTU: Kakvu će korist imati zemlje Zapadnog Balkana od samita u Sloveniji\nSastalo se društvo staro na Brdu kod Kranja i usaglasili se da ujedinjenje Evrope nije potpuno bez zemalja Zapadnog Balkana. Jedni su se usaglašavali, drugi prepucavali.\nPevačica Neda Ukraden progovorila je u emisiji "Amidži šou" o političarima koji su joj se svojevremeno udvarali.\nGrađani ne VERUJU POLITIČARIMA: Priče o ratovima zamenite masovnom imunizacijom\nPoslednjih dana su se građani BiH nagledali i naslušali svega. U žiži javnosti danima su priče o non-pejperu, novom dokumentu iz NATO sedišta, lider SDA Bakir Izetbegović je pričao o ratu, u Banjaluci se raspravljalo o aferi bubica dok su se političari utrkivali za naklonost predsednika Srbije Aleksandra Vučića.\nKakva budućnost nas čeka: Imaju li političari u BiH volju za dijalog\nPovodom najave iz Republike Srpske da priprema tim za pregovore s Federacijom BiH, iz Srpske stižu poruke da je potrebno otvoriti dijalog Srpske i FBiH i drugih konstitutivnih naroda o budućnosti BiH.\nBosna i Hercegovina je peta po smrtnosti od kovid-19 u svetu, a prva u regionu. Država u kojoj je život od posledica virusa izgubilo blizu 7.000 ljudi. Zemlja visokog rizika čiji građani bez ograničenja mogu samo u tri države. Zemlja koja kao Godoa čeka vakcine, a čije vlasti ćute na vapaj naroda.\nLokalne zajednice kao BOJNO POLJE: Da li će se sukobi političara obiti o leđa građana\nKao što se i strahovalo nakon zadnjih lokalnih izbora kada je postalo jasno da će u pojedinim opštinama i gradovima prvi ljudi tih lokalnih zajednica i skupštinska većina biti na suprotnim stranama, počele su da se ostvaruju pretnje političara koji su javno govorili o osveti građanima jer su birali kako su birali.