foto/ 70 novih radnih mjesta\nKompanija Bingo otvorila 207. poslovnicu: Pogledaj... Kupci su uživali u degustacijama, promocijama, popustima i poklon paketima. Od 17 sati najavljena je zabava za djecu uz maskote Bingose i Miraculous\nČetvrta aviobomba pronađena je jutros na lokaciji ... Aviobomba je pronađena na isti način kao i prethodne tri, tokom iskopavanja za izgradnju tržnog centra\nApril u Bingu u znaku zdrave ishrane i zdravog nač... U supermarketu u Alta Shopping Centru kupci su probali zdrava u ukusna jela uz savjete nutricioniste\nPrva jaja sa oznakom 'BEZ GMO' od sada na bh. trži... Na policama rashladnih vitrina su ti proizvodi dodatno označeni, kako bi ih potrošači lakše uočili\nraspisan konkurs za projektne prijedloge\nBingo i partneri će ponovo pružiti podršku udružen... U saradnji sa partnerima Persil, Bambi, La Rive i Palette, te prijateljima projekta Milka, Curver Knit, Zenker, Deon i Štark, Bingo je raspisao konkurs za projektne prijedloge koji će osnažiti djelovanje i pomoći da ženska udruženja ostvare svoje ciljeve\nbh. gigant širi poslovanje\nNovi moderni Bingo hipermarket u još jednom bh. gr... Naše kupce očekuju super popusti i pokloni, promocije i degustacije\nKompanije već potpisale pismo namjere\nBh. gigant nastavlja da se širi: Bingo preuzima jo... Ovim se nastavlja širenje kompanije Bingo, koja je lider na domaćem maloprodajnom tržištu\nFOTO/ ZABAVA ZA SVE GENERACIJE\nOpet neviđena gužva u Tuzli: Kad Bingo City Center... Izvlačenje dobitnika nagradne igre "Shopping iz snova" i nastup Lexington benda, obilježili su veliku proslavu drugog rođendana Bingo City Centera, u nedjelju, 11. novembra


MMF: Evropska ekonomija gubi 1,5% BDP bez sporazuma o Bregzitu - Dijalog.net\nNaslovna Politika Evropska unija MMF: Evropska ekonomija gubi 1,5% BDP bez sporazuma o Bregzitu\nVašington, 20. jul 2018. – Članice EU pretrpeće štetu od oko 1,5% bruto domaćeg proizvoda do 2030. ako velika Britanija 2019. napusti blok bez sporazuma o slobodnoj trgovini sa EU, upozorio je Međunarodni monetarni fond.\nŠteta po Britaniju mogla bi pak da bude mnogo veća, gotovo 4% BDP. Britanija tvrdi da je fleksibilan pristup Bregzitu u ekonomskom interesu EU dok Brisel strahuje da će postaviti presedan ako dopusti toj zemlji da izađe a zadrži aspekte članstva koji su za nju korisni.\nInače, vodeći pregovarač EU za Bregzit Mišel Barnije informisaće Savet za opšte poslove u formatu 27 članica o stanju pregovora sa Britanijom. Tema razgovora biće i Bela knjiga o Bregzitu koju je ranije ovog meseca objavila britanska vlada.\nIzveštaj MMF vezan za politike zone evra objavljen je 19. jula nedugo posle trvenja i ostavki u britanskoj vladi koji su usporili napredak pregovora o Bregzitu i uvećali moćnost da se završe bez dogovora.\nEvropska komisija je 19. jula objavila dokument u kome poziva biznismene i ostale zainteresovane strane da se pripreme za "tvrdi Bregzit" od 29. marta 2019.\nIstog dana, malo pre prvog sastanka sa pregovaračem EU za Bregzit, novi britanski ministar za izlazak Britanije iz EU Dominik Rab rekao je da se raduje ubrzavanju pregovora.\nMMF procenjuje da će ekonomski gubitak EU u slučaju da ne bude sporazuma biti oko 250 milijardi dolara i više od milion izgubljenih radnih mesta širom EU.\nFond navodi i da gubici članica neće biti isti.\nVeoma otvorene ekonomije, poput Irske, Holandije i Belgije, biće među najizloženijim ekonomskim potresima zbog Bregzita. Irska će biti jedina od 27 članica EU koja će pretrpeti gubitak sličan onom koji se prognozira Britaniji. Izgubiće i Nemačka, zbog industrijskog sektora.\nFond upozorava da će gubici zavisiti od dubine bilaterale integracije sa Britanijom, sektorske specijalizacije, pozicije sektora u globalnom lancu isporuka i stepena zamenjivosti Londona kao finansijskog centra prestonicama članica zone evra.\nZemlje sa bližim vezama sa Britanijom – Irska, Luksemburg, Holandija, Belgija, Malta i Kipar, takođe će trpeti veće gubitke.\nGlobalni kreditor naveo je i da novi izveštaj ukazuje na nešto veće negativne efekte Bregzita na EU nego neki prethodni jer su u novom obuhvaćeni i efekti prekida u lancu isporuka u prerađivačkoj industriji, kao i uticaj carina i smanjenja trgovine finansijskim uslugama.\nEkonomska šteta Bregzita biće minimalna ako Britanija usvoji model Evropskog ekonomskog prostora, kao Norveška, ili "meki Bregzit". Premijerka Tereza Mej je odbacila tu opciju jer bi zahtevala da se Britanija dobrano drži pravila EU.\nTaj scenario, u kome je očuvan pristup jedinstvenom tržištu ali je žrtvovana carinska unija, ukazuje na minimalnu ekonomsku cenu za EU, od samo 0,06%, i za BDP i za zaposlenost.\nSporazum o slobodnoj trgovini proizvodima prerađivačke industrije, što je opcija bliža nedavnom predlogu Tereze Mej, smanjio bi gubitke EU na dugi rok na 0,8% BDP ili oko 130 milijardi dolara.\nMMF u izveštaju nije procenjivao cenu Bregzita za Britaniju ali je nedavno najavio da će smanjiti prognozu britanskog rasta za 2018. na najniži nivo od 2012.\nGuverner Banke Engleske Mark Karni ranije je rekao da će britanska ekonomija biti za 1,5-2% manja nego što bi bila da su Britanci glasali da ostanu u EU, što se podudara sa procenom Fonda za "ograničeni" scenario Bregzita.\nKako prenosi agencija Rojters, neki britanski poslanici smatraju da zemlja treba da napusti EU i trguje po pravilima Svetske trgovinske organizacije – što je Fondov scenario "bez dogovora", ako EU ponudi premalo ustupaka, prenosi Euractiv.\nPredhodno Konkurs za novinarke i projekte pružanja informacija od javnog interesa\nSledeće Radio Slobodna Evropa se vraća u Bugarsku i Rumuniju\nTop Tags Srbija i Evropska unija OCD Civilno društvo mladi lokalna samouprava Evropska komisija konkurs evropske integracije Pravosuđe Evropska unija vladavina prava Društvo Vlada Republike Srbije Politika mediji


HAOS U CENTRU BEOGRADA! Zmije počele da izlaze na ulice, ceo dan ih skupljaju, ljudi VRIŠTE I BEŽE po gradu!\nEkipe JKP Zoohigijene Beograd danas su imali pune ruke posla zbog zmija!\nNaime, večeras su imali i petu intervenciju u toku dana, kada su u Ulici kneginje Zorke uhvatili zmiju koja je izašla iz skloništa pravo na asfalt.\nEkipe su stigle samo 5 minuta nakon poziva, a već za 15 minuta zmija je bila spakovana u specijalnu kutiju za transport i uklonjena sa ulice.\nInače, ovo je peta intervencija Zoohigijene danas u Beogradu, a građani su panično zvali sa više lokacija u gradu.\nGrađani koji vide zmije na ulicama mogu da pozovu dežurnu ekipu, koja će u najkraćem roku stići na adresu.\nSlužba komunalne zoohigijene je servis građana u okviru Veterinarske ustanove „Veterina Beograd“ i smeštena je u zgradi direkcije u ulici Bulevar despota Stefana 119 u Beogradu. Obavlja poslove sakupljanja leševa sa javnih površina, rešavanja problema uličnih pasa i mačaka, kao i preuzimanja i neškodljivog uklanjanja konfiskata raznih kategorija od trećih lica.\nRadno vreme Službe komunalne zoohigijene je od 7:30 do 14:30 časova, a svakog radnog dana, organizovana je dežurna ekipa za hitne intervencije (napadi agresivnih životinja, uklanjanje zmija iz naseljenih mesta i vraćanje u prirodnu sredinu) van radnog vremena i za vreme vikenda. Dežurne ekipe su opremljene sa dva seta duvaljki za omamljivanje agresivnih ili neuhvatljivih životinja standardnim metodama.\nEkipe zoohigijene su umrežene preko dispečerskog centra, a za intervencije postoji poseban telefonski broj 011/329-3099, koji ima i policija - centar za uzbunjivanje kao i sve potrebne gradske službe, a i na koji građani mogu da prijave napad agresivnih životinja.


Balkan: Na uvezenu robu najviše potroše Hrvati i Srbijanci | TRT Bosanski\nBalkan: Na uvezenu r...\nBalkan: Na uvezenu robu najviše potroše Hrvati i Srbijanci\nU zemljama Jugoistočne Evrope, na robu uvezenu iz inostranstva najviše novca potroše građani Hrvatske i Srbije, a najmanje Crnogorci.\n30.12.2012 ~ 16.08.2020\nTako je naprimjer, prema posljednjim podacima Državnog zavoda za statistiku, ukupan izvoz Hrvatske u razdoblju od januara do oktobra 2012. godine iznosio oko 60 milijardi kuna, dok je uvoz iznosio 103 milijarde kuna. Prema tome, vanjskotrgovinski deficit ove zemlje je iznosio oko 43 milijarde kuna (oko 7,54 milijardi dolara). U toku ove godine, od zemalja u regionu, Hrvatska je najviše robe izvezla u Bosnu i Hercegovinu, a najmanje u Makedoniju.\nNakon Hrvatske, Srbija je sljedeća zemlja u regionu koja mnogo više uveze nego izveze u inostranstvo. Naprimjer, trgovinski deficit Srbije je u prvih devet mjeseci ove godine iznosio 5,63 milijarde dolara.\nMeđutim, zanimljivo je da najveći izvoz Srbija već duže vrijeme bilježi sa Crnom Gorom, Bosnom i Hercegovinom, Makedonijom i Albanijom. Naprimjer, samo prošle godine Srbija je u BiH izvezla robu u vrijednosti od oko 1,2 milijardi dolara.\nSlijedi Bosna i Hercegovina koja je tokom prvih devet mjeseci ove godine izvezla robe u vrijednosti od 5,925 milijardi KM (oko 4,003 milijarde dolara), dok je njen uvoz iznosio 11,408 milijarde KM. Tako je BiH, praktično, ove godine samo na uvezenu robu "izgubila" oko 5,483 milijardi maraka.\nPoređenja radi, kada bi se taj isti novac zadržao unutar zemlje, mjesečna prosječna plaća u BiH bi iznosila skoro 1.900 maraka umjesto sadašnjih 837 maraka. Isto tako, BiH je samo tokom ove godine na uvezenu robu iz Srbije i Hrvatske "izgubila" više od dvije milijarde dolara. Radi usporedbe, 1990. godine trgovinski bilans BiH bio je pozitivan, što znači da je zemlja mnogo više izvozila nego što je uvozila iz inostranstva.\nOd 2000. do 2011. godine, BiH svake godine u vanjskotrgovinskom bilansu bilježi negativan saldo od preko pet milijardi KM, što jednostavno znači da sve te milijarde maraka odlaze u džepove stranaca.\nNegativan vanjskotrgovinski bilans, ili deficit, koji BiH bilježi godinama, negativno djeluje na ekonomiju i društvo, jer podrazumijeva "odliv" novca iz zemlje, odnosno direktan i konkretan gubitak, koji predstavlja razliku vrijednosti izvoza i uvoza. S druge strane, pozitivan vanjskotrgovinski bilans, odnosno suficit, značio bi "priliv" dodatnog novca u Bosnu i Hercegovinu.\nZavod za statistiku Makedonije saopćio je najnovije podatke o uvozu i izvozu od januara do septembra 2012. godine. Prema tim podacima, Makedonija je u ovom periodu zabilježila trgovinski deficit od oko 1,76 milijardi dolara.\nOd svih zemalja u regionu, Crna Gora “izgubi” najmanje novca na uvoz robe iz inostranstva. Tako je, prema crnogorskom zavodu za statistiku Monstatu, trgovinski deficit Crne Gore u prvih devet mjeseci ove godine iznosio oko 1,1 milijardi eura (1,453 milijade dolara).


Da li bi današnji Đura blokirao aerodrom? - Sputnjik Srbija\n21:52 22 Jun 2021\n12:00 06.10.2018 (osveženo 13:01 06.10.2018) Preuzmite kraći link\nKako je izgledalo dopisivanje teksta jednom od vodećih dramskih pisaca i o kakvoj je paranoji reč u novom čitanju kultnog komada za emisiju „Orbita kulture“ otkriva rediteljka „Balkanskog špijuna“ Tanja Mandić Rigonat.\n„Uprkos svemu“ zajednički je naziv niza svečanosti kojima će Narodno pozorište u Prištini sa sedištem u Gračanici obeležiti veliki jubilej — sedamdeset godina postojanja. S uverenjem da verovatno nema kulturne institucije nad kojom su se snažnije lomila društvena i istorijska previranja, sa željom da istaknemo značaj njenog trajanja — u goste smo pozvali nekadašnjeg prvog čoveka ovog teatra Nenada Todorovića i aktuelnog upravnika Predraga Radonjića.\nKako izgleda biti nasamo sa Milanom Konjovićem, o čemu je maštao slikar koji je za sebe govorio da je čovek zemlje i da bi — da nije slikar — sigurno bio zemljoradnik, pitamo akademika i pisca Mira Vuksanovića, priređivača knjige „Nasamo sa Konjovićem“, ali i ne manje zanimljive nedavno objavljene „Gorske luče“, u kojoj se našao Vuksanovićev izbor misli iz tri Njegoševa dela.\nA šta ćemo slušati na 50. jubilarnom Bemusu, ko će od svetskih zvezda doći i koja će dela izvoditi pred beogradskom publikom — saznajemo od urednice programa Milice Kadić.


filijala u Sloveniji Arhiva • DATA d.o.o.\nTag - filijala u Sloveniji\nFilijala u Sloveniji odlična je ideja za preduzetnike, koji žele da prošire svoje poslovanje u Sloveniju. Otvaranje filijale u Sloveniji nudi vam i mogućnost ponude usluga i proizvoda na EU tržištu. Filijala u Sloveniji i EU Ako već imate postojeću firmu (d.o.o.) možete registrovati filijalu u Sloveniji. Filijala nije nezavisno pravno lice, već deo matičnog preduzeća. Ako se zatvori matično preduzeće, filijala ne može [...]\n17/09/2018 EU, Osnivanje poduzeća, Slovenija filijala u Sloveniji, firma u Sloveniji, preduzeće u EU, registracija filijale u Sloveniji


Petak, 18. 2. 2005.\nSindikat proziva vladu zbog skrivanja ponuda za RTB Bor\nnudi otplatu duga?\nProjekat garantuje siguran posao za svih 9.000 zaposlenih, socijalni program za dobrovoljni odlazak iz preduzeća i namirenje duga od 500 miliona dolara\nBOR - Dva pisma o namerama svetski poznate ruske kompanije "Južuralzoloto" za investiranje i konsolidaciju RTB-a Bor poslata prošle godine Vladi Srbije i resornim ministarstvima nisu naišla na odziv, niti je o tome upoznata javnost. Ruska firma se, posle svih neuspešnih pokušaja da uspostavi zvaničnu saradnju, obratila sindikatima upoznavši ih sa sadržajem ponude.\nNa jučerašnjoj konferenciji za novinare u Sindikatu "Nezavisnost" u Boru rečeno je da Rusi predlažu da u prvo vreme investiraju 15-20 miliona evra za kupovinu rudarske mehanizacije, a spremni su i da obezbede uvozni koncentrat bakra za topioničku preradu. Na taj način dostigla bi se godišnja proizvodnja 80-100 hiljada tona katodnog bakra. Pri kraju celog ciklusa od tri godine nivo proizvodnje bi se gotovo udvostručio, što ne osporavaju ni stručnjaci u Boru.\n- Reč je o projektu koji garantuje siguran posao za svih 9.000 zaposlenih. Ukoliko bi bilo interesovanja za dobrovoljni odlazak iz preduzeća, ruska kompanija obezbedila bi socijalni program. Istovremeno, omogućili bi školovanje kadrova za nove tehnologije. Posebno je važno da Rusi prihvataju i otplatu svih dugovanja u iznosu od blizu 500 miliona dolara, računajući i četiri neisplaćena lična dohotka radnicima - rekao je Rudolf Navijalić, predsednik sindikata "Nezavisnost" RTB-a.\nZa nove rudnike - 750 miliona evra\n- Izveštaj Svetske banke je, prema našim informacijama, odbačen kao nerealan. Oni, podsetimo se, tvrde da je najbolje sadašnje rudnike zatvoriti, da o radnicima brine država sve dok se ne otvore potencijalna rudna ležišta Crni vrh i Borska reka. Za rentabilnu proizvodnju u novim rudnicima potrebno je vreme od 8 do 10 godina, uz ulaganja od 750 miliona evra - kaže Aleksandar Ivanović, poverenik "Nezavisnosti" za Borski okrug.\nRuska kompanija predlaže vladi da posle trogodišnjeg proizvodnog i finansijskog oporavka RTB-a usledi priprema za uspešnu privatizaciju u kojoj bi i oni, ravnopravno sa ostalim zainteresovanim firmama u svetu, učestvovali.\nOsnovna delatnost "Južuralzolota" jeste vađenje i prerada rude zlata. Godišnje se proizvede 20 tona zlatnih poluga, kao i više od četiri miliona i 200 hiljada tona energetskog uglja. U rudnicima uglja i zlata zaposleno je 11.000 radnika.\n"Južuralzoloto", na isti način kao što predlaže i Boru, od prošle godine stabilizuje proizvodnju i uspešno oporavlja rudnik olova i cinka "Sase" u Srebrenici.\nĐorđe Mihajilović, zamenik ministra za rudarstvo i energetiku i predsednik saveta za stratešku konsolidaciju RTB-a, odgovorio je 31. januara granskom sindikatu metalaca Srbije da je Ministarstvo upoznato sa pismima o nameri ruske kompanije, ali ne objašnjava da li je o tome u nadležnim državnim institucijama šire razgovarano.\nTomislav Kresović navodi nove detalje o ciljevima DynCorpa\nAerodrom bez podataka o firmi Pentagona\nVlada smenila direktora JAT-a\nNestručno ugašena "osiguranja"\nZbog deficita, dinar da depresira\nU EPS do kraja godine 7.371 radnik manje\nGrčka Eurobanka hoće Novosadsku banku\nMoguć autoput Beograd - Požega\nKarić demantuje da je vlasnik zatvorene banke u Rusiji\nOdložen generalni štrajk u JAT-u


Italijanski naftni gigant se povlači iz Rusije - Sputnjik Srbija\n18:18 22 Februar 2020\n11:41 22.01.2019 Preuzmite kraći link\n„Nažalost, ne nastavljamo rad na projektima u Crnom i Barencovom moru sa ’Rosnjeftom‘ zbog sankcija“, kazala je Ema Marčegala.\nOna je dodala da će kompanija sačuvati dobre odnose sa kompanijama iz Rusije, ali da mora da uzme u obzir situaciju u vezi sa sankcijama.\n„Mi zavisimo od te situacije. Sačuvaćemo dobre odnose sa ruskim kompanijama. ’Rosnjeft‘ je naš partner, mi sarađujemo sa ruskim kompanijama u Meksiku i Mozambiku. Naša saradnja je odlična, ali moramo da uzmemo u obzir nastalu situaciju“, rekla je predstavnica Saveta direktora italijanske kompanije „Eni“.


Silver: Svi u NBA dugujemo Baumanu za rast košarke - SPORTSKI ŽURNAL\nSilver: Svi u NBA dugujemo Baumanu za rast košarke\nAdam Silver, komesar NBA lige, pred duel Vašingtona i NJujork Niksa u Londonu novinarima je govorio i o (ne)mogućnosti stvaranja evropske konferencije.\nU Londonu je odigrana 91. utakmica jednog NBA tima na evropskom tlu, računajući prijateljske mečeve i duele u sklopu ligaškog dela sezone u najjačem svetskom takmičenju. Vašington je „dočekao“ NJujork u O2 Areni, a tom prilikom se NBA liga još jednom setila Patrika Baumana, nekadašnjeg generalnog sekretara FIBA koji je preminuo 14. oktobra 2018. godine.\nAdam Silver, komesar lige, konferenciju za medije počeo je sećanjem na čoveka sa kojim je sarađivao po pitanjima u kojima su učestvovali FIBA i NBA.\n- Ovo je prva utakmica koju ćemo igrati u Evropi od tragičnog gubitka Patrika Baumana. Ovo bi bila njegova 25. godina sa FIBA. Meni je teško da uopšte budem na utakmici u Evropi a da nema Patrika. Mi smo zajedno rasli u organizacijama. Svi u NBA mu dugujemo ogromnu zahvalnost za sve što je uradio za rast košarke u Evropi i svetu. Bio je i član olimpijskog komiteta, maltene je sam probio 3x3 basket do Olimpijskih igara. Nedostaje nam mnogo, hvala Patriku i celoj FIBA – rekao je Silver.\nUmesto Baumana, brigu o FIBA vodiće Andreas Zaglis, novi generalni sekretar krovne košarkaške organizacije.\n- Imao sam priliku da provedem vreme sa Andreasom Zaglisom. Nadam se da ćemo zajedno nastaviti sa razvojem košarke u svetu – dodao je Silver.\nKomesar NBA je istakao da postoji nagoveštaj da naredne sezone NBA liga igra jednu utakmicu u Parizu, govorio o mečevima predsezone koje će narednog leta Sakramento i Indijana igrati u Indiji, istakao da i u Senegalu postoji nova dvorana o kojoj se razmišlja kao domaćinu NBA Afrika...\nIpak, širenje NBA lige po svim meridijanima očigledno ne uključuje ideju o stvaranju jedne konferencije na tlu Evrope.\n- Prepreka je u putovanjima i uticaju svega na telo igrača. Postoje ograničenja u tehnologiji. Razmišljaćemo o tome vremenom, ali sada moramo da budemo zadovoljni razvojem NBA lige u ovom trenutku. Dodavanje cele divizije u Evropi znači da šest timova i 90 igrača uđu odjednom u NBA... Nismo na nivou da možemo o tome da pričamo – istakao je komesar najjačeg takmičenja čija popularnost vrtoglavo raste.\nMarko Gudurić potpisao za Memfis


Usvojen Izvještaj o izvršenju budžeta Predsjedništva BiH za 2011. - Klix.ba\nUsvojen Izvještaj o izvršenju budžeta Predsjedništva BiH za 2011.\n19.3.2012. u 17:36\nPredsjedništvo BiH (Foto: Arhiv)\nPredsjedništvo BiH je na današnjoj sjednici u Sarajevu usvojilo Izvještaj o izvršenju budžeta Predsjedništva BiH za 2011. godinu.\nPredsjedavajući Predsjedništva BiH Bakir Izetbegović je na pres-konferenciji nakon sjednice kazao da je utrošeno oko 560 hiljada KM manje u odnosu na plan, odnosno 223 hiljade manje u odnosu na 2010. godinu.\nPredsjedništvo BiH je na današnjoj sjednici donijelo odluku da se Deseti UNESCO samit šefova država i vlada zemalja jugoistočne Evrope održi 2. i 3. juna u BiH, u Sarajevu i Mostaru.\nTakođer, donesena je odluka o posjeti delegacije NATO štabu 10. aprila u Briselu. Jedna od tema razgovora trebala bi biti intenziviranje saradnje u okviru NATO integracijskog procesa, pripreme za samit u Čikagu predviđen za 26. maj ove godine.\nNa današnjoj sjednici Predsjedništva BiH donesena je odluka o učešću kontingenta Oružanih snaga BiH u stabilizacijskoj misiji u Demokratskoj Republici Kongo za ovu godinu.\nTakođer, imenovan je šef prve rotacije grupe instruktora u operaciji podrške miru u Afganistanu.\nOdgovarajući na novinarsko pitanje u vezi s najavljenim protestima otpuštenih vojnika ukoliko u budžetu institucija ne budu predviđena sredstva za ovu populaciju, Izetbegović je kazao da je odluka o penzioniranju vojnika donesena u Parlamentu BiH, prošla sve komisije oba doma, i „zaista je neozbiljno eskivirati obaveze koje smo sami stvorili i dovoditi te ljude u nepriliku“.\n"Mislim da bi bilo neozbiljno ponovo eskivirati obavezu koju smo sami stvorili, koju je Parlament BiH stvorio", kazao je Izetbegović.


Borislav Pekić: Političke sveske XXXXVII deo\n§18) Još o mestu političkih nauka u sistemu energetičke kosmogonije.\nFilosofija koja otkrije činjenice koje svojim sistemom izražavaju racionalne principe samorazvoja energije, i koje sa svoje strane konstituišu principe ljudskog delovanja, biće jedna politička filosofija; politika koja u takvim, iz racionalnih principa opšte prirode izvedenih posebnih principa (principa ljudskog saučesništva) razvije u njima larvirane principe društvenog i istorijskog dešavanja, biće jedna filosofska politika. Principi čine činjenice i obratno činjenice konstituišu principe. Filosofija čini politiku, a politika aktuelizira filosofiju!\nOčevidno je da primena filosofije može ležati samo u onoj oblasti dešavanja u kojoj se dešava i svest. Na prvi se pogled čini da se ta oblast poklapa sa neograničenom verovatnoćom saznanja, što je netačno jer bi u tom slučaju filosofija uvek prethodila apsolutnom saznanju, bila pre apsolutnog saznanja umesto da mu svojim razvijanjem u celini sledi a samo u pojedinostima prethodi.\nTakođe je očevidno da pitanja koja čine prirodu političkog mišljenja nisu irelevantna za krajnju svrhu filosofskog mišljenja, već da su u neku ruku instrumenti ove svrhe. Jer cilj filosofije koja se ovde ispoveda nije pasivno saznanje istine, nego aktivno učestvovanje u istini, njeno racionalno razvijanje do apsolutne (Boga).


Bolonjski proces - Akademija klasičnog slikarstva\nO Akademiji klasičnog slikarstva\nAkta Akademije klasičnog slikarstva\nKnjiga predmeta OAS AKS\nKnjiga predmeta MAS AKS\nKnjiga predmeta DAS AKS\nMisija i vizija Alumni organizacije\nCiljevi i aktivnosti Alumni organizacije\nSadržaj Bolonjske deklaracije\nZajedničko saopštenje evropskih ministara obrazovanja sa sastanka u Bolonji 19. juna 1999.\nZahvaljujući izuzetnim dostignuima u poslednjih nekoliko godina, evropski proces integracije postao je sve konkretnija i relevantnija stvarnost za Zajednicu i njene građane.\nOčekivano dalje proširenje uz produbljivanje odnosa sa ostalim evropskim zemljama, daje i šire dimenzije toj stvarnosti. U međuvremenu, svedoci smo porasta svesti u velikom delu politike i akademske zajednice i javnog mnjenja o potrebi za uspostavljanjem još celovitije i prostranije Evrope, a naročito o potrebi jačanja njenih intelektualnih, kulturnih, društvenih, naučnih i tehnoloških dimenzija i oslanjanju na njih.\nEvropa Znanja sada je široko prihvaćena kao nezamenljivi faktor društvenog i ljudskog rasta i neizostavna komponenta konsolidacije i obogaćenja evropskog građanskog prava sposobnog da građanima pruži neophodne nadležnosti za suočavanje sa izazovima novog milenijuma, uz svest o zajedničkim vrednostima i pripadnosti istom društvenom i kulturnom prostoru.\nVrhunska važnost obrazovanja i obrazovne saradnje za razvoj i jačanje stabilnih, mirnih i demokratskih društava doživela je opštu potvrdu, tim više ako se uzme u obzir situacija u Jugoistočnoj Evropi. Sorbonska deklaracija od 25. maja 1998, zasnovana na ovim razmatranjima, stavila je naglasak na centralnu ulogu Univerziteta u razvoju kulturnih dimenzija Evrope. Kao glavni put unapređenja mobilnosti građana i sposobnosti za zapošljavanje i razvoj čitavog kontinenta uopšte, ona je istakla stvaranje Evropske zone visokog obrazovanja.\nPotpisujući je ili izražavajući svoju načelnu saglasnost, nekoliko evropskih zemalja prihvatilo je poziv da se posveti ostvarenju ciljeva koje je deklaracija istakla. Smer u kome se odvijalo nekoliko reformi sistema visokog obrazovanja, koje su u međuvremenu preduzete u Evropi, dokazao je odlučnost mnogih vlada da deluju. Evropske institucije visokog obrazovanja, sa svoje strane, prihvatile su izazov i preuzele vodeću ulogu u stvaranju Evropske zone visokog obrazovanja u skladu sa temeljnim načelima postavljenim na bolonjskom Magna Charta Universitatum 1998. To je od najveće važnosti s obzirom da nezavisnost i autonomija Univerziteta obezbeđuju kontinuirano prilagođavanje visokog obrazovanja i istraživačkog sistema promenljivim potrebama, zahtevima društva i usavršavanjima naučnog znanja.\nKrenulo se pravim putem ka važnom cilju. I pored toga, ostvarenje veće kompatibilnosti i komparabilnosti sistema visokog obrazovanja zahteva kontinuirani zamah da bi se u potpunosti ispunilo. Trebalo bi da ga podržimo donošenjem konkretnih mera koje bi dovele do vidljivih pomaka unapred. Sastanak od 18. juna, na kome su učestvovali vodei stručnjaci i naučnici iz svih naših zemalja, pružio nam je vrlo korisne sugestije u vezi sa inicijativama koje bi trebalo preduzeti. Naročito moramo obratiti pažnju na povećanje međunarodne konkurentnosti evropskog sistema visokog obrazovanja.\nVitalnost i efikasnost svake civilizacije može se meriti stepenom privlanosti koji njena kultura ima u odnosu na druge zemlje. Mi treba da se pobrinemo da evropski sistem visokog obrazovanja na svetskom nivou stekne onaj stepen atraktivnosti koji bi bio jednak stepenu atraktivnosti naših izuzetnih kulturnih i naučnih tradicija. Potvrđujući našu podršku opštim principima koje je postavila Sorbonska deklaracija, obavezujemo se na koordinaciju politika naših zemalja kako bi se u kratkom roku, u svakom slučaju bar tokom prve dekade trećeg milenijuma, ostvarili sledeći ciljevi za koje smatramo da su od primarne važnosti za uspostavljanje Evropske zone visokog obrazovanja i promovisanje evropskog sistema visokog obrazovanja širom sveta: Usvajanje sistema lako razumljivih i uporedivih akademskih zvanja, takođe i preko implementacije dodatka diplomi (Diploma Supplement), kako bi se unapredila sposobnost za zapošljavanje evropskih građana i međunarodna konkurentnost evropskog sistema visokog obrazovanja.\nUsvajanje sistema bazično zasnovanog na dva glavna kruga školovanja, studentskom i diplomskom. Pristup drugom krugu zahtevaće uspešno okončanje studija iz prvog, koje traju minimalno tri godine. Zvanje koji se stiče nakon prvog kruga takođe će, kao odgovarajući nivo kvalifikacije, biti relevantno na evropskom tržištu radne snage.\nDrugi krug trebalo bi da vodi magistarskom i/ili doktorskom zvanju kao što je to slučaj u mnogim evropskim zemljama. Uspostavljanje sistema kredita – kao u ECTS sistemu – kao odgovarajućeg sredstva za unapređenje najšire moguće mobilnosti studenata. Krediti se takođe mogu sticati u kontekstima nižeg obrazovanja, uključujući doživotno učenje, pod uslovom da ga prizna univerzitet.\nUnapređenje mobilnosti prevazilaženjem prepreka za efektivnu primenu slobodnog kretanja sa naročitim obraćanjem pažnje na:\n– za studente, pristup mogućnostima za studiranje i obuku i srodnim službama,\n– za nastavnike, naučne saradnike i administrativno osoblje, priznavanje i valorizaciju perioda istraživanja, predavanja i obuke ostvarenog u evropskom kontekstu, bez nanošenja štete njihovim statutarnim pravima.\nUnapređenje evropske saradnje u oblasti potvrda o kvalitetu u cilju razvoja komparabilnih kriterijuma i metodologija. Unapređenje nužno evropskih dimenzija u oblasti visokog obrazovanja, naročito s obzirom na razvoj u skladu sa nastavnim planom, meuđinstitucionalnu saradnju, šeme mobilnosti i integrisane programe studiranja, obuke i istraživanja. Ovim se obavezujemo na ostvarenje zadatih ciljeva – u okviru naših institucionalnih sposobnosti i u potpunosti poštujući različitost kultura, jezika, nacionalnih obrazovnih sistema i autonomije Univerziteta – kako bismo konsolidovali Evropsku zonu visokog obrazovanja. U tu svrhu bavićemo se načinima uspostavljanja saradnje na međuvladinom nivou, uključujui i one evropske nevladine organizacije iz delokruga visokog obrazovanja. Isto tako, očekujemo da Univerziteti blagovremeno i pozitivno reaguju i daju svoj aktivni doprinos uspehu našeg nastojanja. Uvereni da uspostavljanje Evropske zone visokog obrazovanja zahteva konstantnu podršku, nadzor i prilagođavanje potrebama koje se stalno razvijaju, dogovorili smo se da se opet sastanemo kroz dve godine kako bismo procenili postignuti napredak i nove korake koje će biti potrebno preduzeti.\n– uvođenje Evropskog Sistema Prenosa Bodova (ESPB ili na engleskom ECTS)\n– usvajanje nove strukture studija, koju čine 3 ciklusa\n– promovisanje mobilnosti studenata i nastavnika\n– usvajanje sistema uporedivih diploma.\n– Evropski sistem prenosa bodova (ESPB)\n– Ishodi učenja\n– Dodatak diplomi (Diploma Supplement)\n– Vrste i ciklusi studija\n– Mobilnost i Bolonjski proces\n– Obavezni i izborni predmeti\n– Finansiranje studija\nBodovi su vrsta zajedničke „valute” u Evropskom sistemu visokog obrazovanja, pri čemu se ona zasniva na radu studenta koji je verifikovan ispitom.\n– ukupno opterećenje studenta sastoji se od pohađanja predavanja i vežbi, konsultacija, priprema za nastavu, seminarskih radova, projekata, diplomskog – master rada i dr.\n– uvedena je konvencija da 60 bodova predstavlja kvantitativnu meru opterećenja prosečnog studenta u jednoj akademskoj godini, odnosno 30 bodova u jednom semestru\n– jedan bod odgovara 25-30 sati rada studenta\n– student u proseku radi 40 sati nedeljno\n– bodovi se dodeljuju svakoj nastavnoj komponenti studijskog programa (predmet, modul, studijski program, diplomski rad, disertacija itd.)\n– studentu se bodovi za pojedini ispit dodeljuju tek nakon što je taj ispit položio\n– bodovi nisu ocene, niti ih zamenjuju.\nU našem visokoškolskom sistemu akademska godina traje od 1. oktobra do 30. septembra naredne godine i sastavljena je iz dva, vremenski ujednačena, dela – semestra, koja nose po 30 bodova. Godina se može podeliti i na tri dela -trimestre, ali to još nije uobičajena praksa na našim Univerzitetima.\nIshodi učenja predstavljaju kompetencije, veštine i/ili stavove koje student stiče tokom određenog perioda učenja. Ishodi učenja se ne odnose na sadržaj ili metodologiju nastave, već na ono što se očekuje da student stekne ili razvije tokom učenja. Ishodi učenja se definišu za ceo studijski program i za pojedinačni predmet. Smatra se da je student koji je položio ispit, bez obzira na to koju je ocenu dobio, stekao definisane kompetencije, odnosno ishode učenja i „zaradio” predviđene bodove.\n– Akademske studije koje imaju za cilj da osposobe studente za razvoj i primenu naučnih, stručnih i umetničkih dostignuća. One su više teoretske i izvode se na Univerzitetu; i\n– Strukovne studije koje imaju za cilj da osposobe studente za primenu znanja i veština potrebnih za uključivanje u radni proces. One su više vezane za rešavanje praktičnih problema, a izvode se u nekadašnjim višim školama (današnje visoke škole strukovnih studija), ali se mogu izvoditi i na univerzitetu.\nJedan od osnovnih ciljeva Bolonjskog procesa je omogućavanje i podsticanje mobilnosti studenata i nastavnog osoblja unutar Evropskog prostora visokog obrazovanja. Može se reći da većina mera koje Bolonjski proces uvodi, kao što su ESPB, nova struktura studija, dodatak diplomi itd, ima za cilj omogućavanje lakše i sigurnije mobilnosti studenata, nastavnog osoblja i istaživača unutar evropskog prostora visokog obrazovanja.\nFakulteti u Еvropi uveliko primjenjuju Bolonjski sistem studiranja. Najveća promena u odnosu na dotadašnji sistem studiranja je način polaganja ispita koji se sada polaže parcijalno kroz kolokvijume i uvođenje sistema bodovanja. Princip bolonjskog sistema polazi od toga da se sve boduje – izrada seminarskog rada, prisustvo na predavanjima i vežbama, aktivno učešće u nastavi, kolokvijumi, projekti.\nSvaki predmet nosi određen broj bodova, a zbir bodova svih predmeta u jednoj godini je: 60 ECTS (European Credit Transfer System) predstavlja evropski sistem bodovanja, definisan kroz Bolonjski deklaraciju. Jedan bod ustvari predstavlja rad studenta u periodu od 25 – 30 sati. Pored sistema bodovanja, sa primenom principa Bolonjske deklaracije došlo je i do promena samih zvanja nakon završenog studijskog ciklusa.\n– Prvi ciklus studija traje 3 ili 4 godine i njegovi završetkom stiče se 180 ili 240 ECTS bodova i zvanje završenog dodiplomskog studija (The degree of Bachelor) ili ekvivalenta.\n– Drugi ciklus studija traje 1 ili 2 godine i njegovim završetkom stiče se 60 ili 120 ECTS bodova i zvanje master ili ekvivalenta.\nTreći ciklus studija traje 3 godine i njegovim završetkom stiče se 180 ECTS bodova i zvanje doktora ili ekvivalenta.\nPostojeća dokumenta po Bolonji:\n– QA Magna Charta Universitatum\n– QA Lisabonska konvencija 1997\n– QA Sorbonska deklaracija 1998.\n– QA Bolonjska deklaracija 1999\n– QA Praški komunike 2001\n– QA Salamanska konvencija 2001\n– QA Berlinski komunike 2003\n– QA Bergenski komunike 2005\n– QA ENQA Standardi i smjernice osiguranja kvaliteta 2005\n– QA Londonski komunike 2007\n– QA Komunike iz Leuvena 2009\n– QA Budimpeštansko – Bečka deklaracija 2010\n– QA Bukureštanski komunike 2012\n– QA Jerevanski komunike 2015\n– Revidirani ESG za osiguranje kvaliteta\n– Svetski univerzitetski servis Austria WUS Austria – wus-austria.org\n– Evropska asocijacija za osiguranje kvaliteta u visokom obrazovanju -ENQA – enqa.eu\n– Evropska asocijacija univerziteta – eud.eu\n– Nacionalna unija studenata-ESIB – esu-online.org\n– Evropski konzorcijum za akreditaciju -ECA – ecaconsortium.net\n– Međunarodna mreža u osiguranju kvaliteta u visokom obrazovanju-INQAAHE – http://www.inqaahe.org/\n– Evropski centar za visoko obrazovanje-UNESCO CEPES – www.unesco.org.\n© 2022 Akademija klasičnog slikarstva


Na leskovačkoj roštiljijadi Ceca, Bebek, Bekuta... | Novine Toronto\nNa leskovačkoj roštiljijadi Ceca, Bebek, Bekuta...\nTuristička organizacija Leskovac (TOL) je ovlašćena da sa šest estradnih zvezda i bendova koji će nastupiti na predtojećoj Roštiljijadi potpiše ugovore ukupno vredne 6.950.000 dinara, potvrdjeno je Beti.\nLeskovačka roštiljijada, 31. po redu, biće održana od 23. do 29. avgusta, a angažman estradnih zvezda i bendova platiće grad. Direktor TOL-a, Nebojša Kocić, nije mogao, ili nije hteo da kaže, koliko je pojedinačno izdvojeno za njihove koncerte.\n"To znaju agencije koje su oni ovlastili", rekao je on.\nZa odobrenje manifestacija na kojima se okuplja više od 500 ljudi u vreme pandemije zadužen je Republički krizni štab, kome se Kocić pre deset dana obratio za uputstva i još čeka odgovor.\nKada se u medijima pre dadesetak dana pojavila informacija o nastupu pevačice Svetlane Cece Ražnjatović, na društvenim mrežama pokrenuta je peticija da se odustane od njenog angažmana i novac podeli bolesnoj deci, ali ta akcija nije prokomentarisana od strane lokalne samouprave.


DAN GRADA VELENjA Produbljivanje saradnje sa Slovencima - InfoVranjske\nDAN GRADA VELENjA Produbljivanje saradnje sa Slovencima\nSlovenačko Velenje, grad sa kojim Vranje ima potpisan Sporazum o saradnji, obeležava Dan grada i tim povodom, među brojnim zvanicama u Sloveniji bili su gradonačelnik Vranja Slobodan Milenković i predsednik Skupštine grada Dejan Tričković.\nU sklopu proslave Dana Velenja gradonačelnik Bojan Kontič priredio je prijem za goste iz Srbije, kao i gradova sa kojima ovaj slovenački grad sarađuje.\nBila je to prilika i za razgovor o produbljivanju odnosa, koji će se ogledati kroz realizaciju brojnih projekata.\n– Slovenija je deo Evropske unije i kroz intenzivniju saradnju sa Velenjem pružaju nam se velike mogućnosti da iskoristimo primere dobre prakse, počev od funkcionisanja lokalne administracije do izrade zajedničkih projekata i implementacije uz podršku EU – izjavio je gradonačelnik Milenković u Velenju.\nRukovodstvo grada prisustvovaće i svečanoj akademiji na kojoj će biti dodeljena najviša gradska priznanja Velenja.


Specifičan pogled: Projekat reka Dunav : Nadlanu.com\nSpecifičan pogled: Projekat reka Dunav\nObjavljeno 29. sep 2006. / 12:54:18\nAndreas Miler-Pole (Andreas Muller-Pohle), umetnik i izdavač, berlinski fotograf, sa svojim multimedijalnim (foto, video i zvuk) "Projektom reka Dunav" gost je u Likovnoj galeriji Kulturnog centra Beograd. Izložba je otvorena u ponedeljak, 21. avgusta u 20.00 i trajaće do 10. septembra 2006. godine.\nSvih 2800 km jedine reke u Evropi koja teče od istoka ka zapadu, snimljeni su ( i podvodnom kamerom), obuhvativši sve što se na njoj dešava ili postoji - od starih naselja i zamkova do predela sa razrušenim mostovima i industrijskim zonama. Prateći sve aspekte Dunava, od kulturnih, istorijskih i socioloških do fizičko-hemijskih i bioloških, putem sveobuhvatne (i likovne i naučne) studije, umetnik nepretenciozno stvara pejzaže idiličnih krajolika kroz koje nas Dunav vekovima vodi, od svoga izvora na zapadu do ušća na istoku Evrope.\nSama postavka izložbe prati priču projekta i formatom i opremom radova odlično se uklopila u enterijer galerije. U ovom, zaista, nesvakidašnjem i izuzetno interesantnom umetničkom projektu imali smo čast da uživamo i mnogo toga zanimljivog naučimo, deleći svoja osećanja i razmišljanja sa ostalim posetiocima, a bilo ih je zaista puno, uprkos kiši i lošem vremenu, i ostalo nam je samo da i vama preporučimo: doplovite na ovu izložbu da biste još više voleli Dunav, a sve ostalo je umetnost.


Saveti za kupovinu prvog stana - Zena.rs\nSaveti za kupovinu prvog stana\nKada dođe trenutak da budu u prilici da kupe prvi stan, mnogi osete određenu dozu straha. Posebno ukoliko treba još da podignu kredit, jer to celokupnu proceduru komplikuje.\nSaveti za kupovinu stana Foto: Profimedia\nNaravno da je mnogo jednostavnije i brže ukoliko imamo dovoljno novca, pa nam nije potrebna pomoć niti banke niti rođaka, ali je činjenica da se to vrlo retko u praksi događa.\nIpak, bez obzira da li stan kupujemo od sopstvenih novčanih sredstava ili uzimamo zajam od roditelja ili banke, postoje određeni aspekti koje svakako treba uzeti u obzir, da bi celokupan postupak bio mnogo jednostavniji.\nVeći gradovi imaju odličan izbor, ali su i cene više\nPosebno ukoliko živite u Beogradu, Novom Sadu ili u nekom drugom većem gradu u Srbiji, biće vam znatno jednostavnije da kupite stan željene kvadrature i karakteristika. Naravno da je prodaja stanova zastupljena i u svim ostalim gradovima, ali je činjenica da kada su u pitanju stanovi Beograd ima definitivno najbogatiju i najraznovrsniju ponudu.\nNajvažnije je da prvo uzmete u obzir činjenicu koliko novca imate na raspolaganju, te da u skladu sa time i formirate svoje želje. Nekako se prirodno nameće i da svako želi da kupi nekretninu koja će u potpunosti odgovarati svim njegovim, odnosno potrebama njegovih ukućana, ali ipak treba biti realan jer je kupovina stana veoma važan životni korak.\nDakle, nakon što definišete količinu novca koju ste spremni da uložite, potrebno je da potražite odgovarajuću agenciju, koja je specijalizovana ne za iznajmljivanje stanova, već isključivo za njihovu prodaju. U suštini su mnogi ljudi skloni da samostalno pokušaju ovaj proces da izvrše, ali na kraju shvate da je bilo mnogo bolje angažovati stručnjake čija je specijalnost prodaja stanova, jer će tako kroz celokupan postupak proći mnogo jednostavnije.\nPažljivo birajte agenciju za nekretnine\nS obzirom na to da se u ponudi nalazi veliki broj takvih agencija, može se dogoditi da ima i onih koje ne posluju u skladu sa pravilima. U tom slučaju je preporuka odabrati agenciju, kojom su vaši prijatelji ili rođaci već bili zadovoljni i sa kojom imaju pozitivno iskustvo. A ako to nije moguće, savet je da pogledate preporuke na njihovoj stranici na nekoj društvenoj mreži ili da potražite na internetu utiske klijenata o njihovom poslovanju. Na osnovu svega toga ćete i vi samostalno formirati mišljenje, pa ćete i biti u mogućnosti da se lakše odlučite.\nNakon što budete ostvarili kontakt sa prodavcem, odnosno sa zaposlenim u agenciji koja nudi baš nekretnine koje vam po karakteristikama odgovaraju, potrebno je da im iznesete sve svoje zahteve. A ti zahtevi se obično odnose na kvadraturu, spratnost i opremljenost, te u pojedinim slučajevima klijenti biraju i kraj grada koji im najviše odgovara. Naravno da u praksi ima i onih ljudi, koji su manje zahtevni, pa ne vode toliko računa o delu grada u kome će određena stambena jedinica biti smeštena, već isključivo o njenim karakteristikama. No, bez obzira da li spadate u grupu zahtevnijih ili manje zahtevnih klijenata, imajte na umu da agencije čija je specijalnost prodaja stanova mogu mnogo pre da vam pomognu ukoliko iznesete apsolutno sve, pa čak i najsitnije zahteve. Posle svega toga dolazi trenutak da posetite određenu nekretninu. Ukoliko ste prethodno angažovali agencije za iznajmljivanje stanova, onda gotovo sigurno znate kako celokupan postupak funkcioniše. Važno je da prilikom obilaska izabrane nekretnine obratite pažnju na sve detalje. A pod tim mislimo da imate pravo da pitate vlasnika stana sve što vas zanima, počev od toga kada je konkretna stambena jedinica renovirana, odnosno kada su recimo zamenjene cevi u kupatilu i elektroinstalacije. Isto tako bi valjalo da vodite računa i o kraju u kome se taj stambeni objekat nalazi, te da procenite da li vam odgovara njegova povezanost sa ostalim delovima grada.\nNajbitniji savet je svakako da ne žurite. Dajte sebi i svojim ukućanima vremena da sagledate sve razloge za i protiv kupovine određene stambene jedinice, jer ćete jedino tako moći da izaberete onu koja vam po karakteristikama najviše odgovara u datoj situaciji.\nSaveti za izdavanje stanova u Kragujevcu\n"Ko nije slušao babu, sluša lajfkouča": 10 saveta naših baka koje čine život lakšim\nRAZLOG VIŠE DA BRINEMO O STARIMA Dekica hteo da dezinfikuje ruke, pa pomešao aparate: Evo čime se "zaštitio" od virusa


Savez sindikata RS: Proteste organizuje Vlada RS svojim postupkom - Kozarac.ba\nNa današnjoj vanrednoj konfereciji za novinare Ranka Mišić je kazala da je povod za konferenciju odluka predsjednice Vlade RS Željke Cvijanović da se zakon o radu po hitnom postupku uputi u parlament RS do 30. decembra.\nOna je navela da je “novogodišnji poklon” Vlade RS jedini motiv i uzrok radničkih protesta koji će se održati uoči sjednice Narodne skupštine RS na kojoj će se raspravljati o novom zakonu o radu.\nRanka Mišić istakla je da je činjenica da su maske pale, da je MMF s proljeća napisao dva skoro ista zakona o radu, te da je Vlada RS usvojila ovaj zakon i prije razogovora sa Savezom sindikata RS.\n“Sindikat je razgovarao ili bio na konsultacijama sa Vladom RS, a cilj je bio da se dobije pristanak da se donese zakon o radu koji smanjuje radnička prava”, kazala je ona i dodala da se drama u vezi pregovora o zakonu o radu koja se vodila u proteklih mjesec dana svodila na ubjeđivanje sindikata da prihvate dio odgovornosti za donošenje ovakvog zakonskog rješenja.\n“Nismo podlegli pritisku i dali saglasnost”, kazala je Mišić.\nSavez sindikata RS danas je uputio poziv predsjedniku RS i predsjednici Vlade RS u kojem su naveli da “odgovornst za proteste, loš zakon i porobljavanje radnika leži na onima koji će ga usvojiti, a to je parlament RS”.


Analiza | 19:45 Astra - FCSB Tip: 2 @ 1.70\nObjavljeno: 2018-04-16 13:42:47\nU petom kolu grupe za sampiona Rumunije sastace se ekipa Astre i vicesampionska ekipa Steaue. Posle 4 odigrana kola Astra zauzima peto mesto na tabeli sa 23 osvojena boda i zaostaju cak 11 bodova za treceplasiranom Krajovom koja je na mestu koje vodi u evropu naredne sezone. Sto se tice Steaue oni su drugoplasirani sa 38 osvojenih bodova, imaju samo bod manje od vodeceg Kluza, ali I ovaj mec manje koji danas igraju. Blagi favorit na ovom susretu jasno je da je Steaua i kvota pada iz minuta u minut na njihov trijumf. S obzirom da im sledi jos jedno gostovanje, prvo sampionskoj ekipi Vitorula, a zatim i derbi mec kod kuce protiv Kluza cenim da ce danas dobiti kako bi ostali na prvoj poziciji pred ta dva vazna duela. Sigurno su kvalitetnija ekipa i nadam se njihovom trijumfu !


Najava mogućnosti za mlade u Erazmus+ programu tokom narednog konkursnog roka\nFondacija Tempus će tokom 2016. godine po prvi put, u ograničenom kapacitetu, raspisati poziv u okviru Ključne aktivnosti 1 u Srbiji, u kome će organizacije i institucije iz Srbije moći da podnesu svoje projekte direktno Fondaciji Tempus. Osim toga, akteri u Srbiji će po prvi put moći da učestvuju kao aplikanti unutar Ključne aktivnosti 1 Mladi.\nI pored novih mogućnosti, organizacije i institucije iz Srbije će, kao i do sada, moći da učestvuju kao partneri organizacijama iz programskih zemalja u okviru Ključne aktivnosti 1 (mobilnost mladih i mobilnost omladinskih radnika) i kao podnosioci projektnih prijava i partneri u Ključnoj aktivnosti 2 (podakcija – Izgradnja kapaciteta u oblasti rada sa mladima – Omladinski prozor za Zapadni Balkan).\nAkreditacija za Evropski volonterski servis će za sada, kao i prethodnih godina, ostati pod okriljem SALTO resursnog centra za Jugoistočnu Evropu, koji se nalazi u Ljubljani. Svaka organizacija i institucija iz Srbije koja želi da šalje mlade iz Srbije, ugosti EVS volontera/ku i da učestvuje na EVS projektima, mora za to da bude akreditovana tj. licencirana od strane SALTO SEE.


Saobraćajci proveravaju vezivanje sigurnosnih pojaseva - Hit Radio Pozarevac\n"Tokom 2020. godine policija je otkrila i procesuirala oko 200.000 prekršaja nekorišćenja pojasa u vozilima", izjavio je major saobraćajne policije Vladimir Vida.\nDodao je da godišnje u saobraćaju smrtno strada više od 100 ljudi i ocenio da bi veliki broj njih bio spašen da su bili vezani. On je istakao da oko 85 odsto ljudi u vožnji koristi pojaseve na prednjim sedištima, ali na sedištima pozadi je tek oko 20 posto vezanih.\nDirektor Agencije za bezbednost saobraćaja Duško Pešić rekao je da je pojas osnovni sistem zaštite, i da drugi sistemi, kao vazdušni jastuk adekvatno štite u kombinaciji sa vezanim pojasom.\nOn je rekao da su se trendovi promenili i da sada oko 60 odsto dece smrtno strada kao putnici u vozilu, dok su ranije stradali kao pešaci. Naglasio je da tek 62 odsto roditelja koristi sedište za decu u automobilima, i dodao da postoji dosta nepravilnog korišćenja.


Čelnici Pari Sen Žermena su uznemireni što se dve najveće zvezde tima Nejmar da Silva i Kilijan Mbape povezuju sa Real Madridom.\nVlasnik Parižana Naser Al-Kelafi priznao je da strahuje od potencijalnih transfera, ali da neće tolerisati moguće pregovore "ispod stola" šampiona Evrope sa dvojicom najboljih fudbalera.\n"Nije povoljna situacija i pričali smo o tome sa Realom. Nijedan klub ne treba da priča o našim igračima, to daje sliku da se posao odvija "iza scene" i uznemirava nas", rekao Al-Kelafi.\nBiznismen iz Katara ističe da ima veliko poštovanje za Real Madrid na čelu sa predsednikom Florentinom Perezom i da veruje da je ono obostrano.\n"Takvo razumevanje želimo od svih klubova, ne samo Reala. Važno je da postoji dijalog i da se ne koristi neprikladna taktika", naveo je on.\nPrema pisanju španskih medija, Real je za transfere u januaru spremio čak 370 miliona evra za nove "galaktikose", a baš su Nejmar i Mbape na vrhu liste želja.


Odbijen zahtjev za produženje pauze | Republika Srpska\nNaslovna Vijesti Odbijen zahtjev za produženje pauze\nOdbijen zahtjev za produženje pauze\nHaški tribunal odbio je zahtjev bivšeg predsjednika Republike Srpske /RS/ Radovana Karadžića da za tri sedmice odgodi nastavak suđenja, kako bi preslušao audio materijal razgovora sa zvaničnicima Srbije i RS, koje je snimao Ratko Mladić.\nKaradžićev pravni savjetnik Goran Petronijević rekao je Srni da je zahtjev odbijen uz objašnjenje da sada to nije bitno za ovu fazu postupka, tako da će se Karadžić pojaviti sutra u nastavku suđenja.\nKomentarišući najavu da će se u nastavku suđenja pojaviti i stručnjak za minobacačke granate Ričard Higs, Petronijević je rekao da se pretpostavlja da će on svjedočiti o eksploziji na sarajevskom pijaci Markale, ali da odbrana očekuje da će pobiti njegovo svjedočenje.\n„Očekujemo da će Karadžić uspeti da pobije njegovo svedočenje u tom delu, a pogotovo kada budemo iznosili odbranu. Zadatak je da se u ovoj fazi poljuljaju njihovi dosadašnji nalazi, da se pokaže da oni nisu relevantni, da nisu stručni i da ima mnogo šupljina u njihovim nalazima“, rekao je Petronijević.\nOn je naveo da ne može da govori o sadržaju Mladićevih snimaka, koji su dostavljeni Karadžiću.\nKaradžić je prošle sedmice zatražio od suda u Hagu pauzu od tri sedmice, nakon što je dobio od tužilaštva 93 audio kasete, 10 video kaseta i osam diskova sa video zapisima, zaplijenjenih tokom pretresa Mladićevog stana, prošle godine u Beogradu.\nMladić je te razgovore, koje je vodio sa vojnim i civilnim zvaničnicima Srbije i RS, snimao tajno, a ovi razgovori će, kako je najavljeno u Hagu, biti korišćeni kao izuzetno važni dokazi u nekoliko procesa pred ovim sudom.\nZahtjevu Karadžića za tronedeljnu pauzu usprotivilo i haško tužilaštvo zbog nepružanja dokaza da bi eventualno odlaganje suđenja bilo u interesu pravde.\nKaradžić je u dvije tačke optužen za genocid nad nesrbima u Srebrenici i još sedam opština BiH, a u devet tačaka za progon, istrebljenje, ubistva, deportacije, nehumana djela, teror i nezakonite napade na civile i uzimanje medjunarodnih talaca tokom rata u BiH od 1992 do 1995. godine.


RAJEVAC POBEDIO DUNGU I RAJKARDA: Evo kome će biti selektor! | Happy BSC portal\nPOSLE OVOGA NIŠTA NEĆE BITI ISTO! Uskoro otvaramo tabelu! (FOTO)\nRAJEVAC POBEDIO DUNGU I RAJKARDA: Evo kome će biti selektor!\nSrpski trener Milovan Rajevac imenovan je za novog selektora fudbalske reprezentacije Tajlanda, objavio je tamošnji Savez.\nRajevac je pobedio u konkursu koji je trajao mesec dana, a prednost je dobio ispred legendarnih Karlosa Dunge i Franka Rajkarda.\nOn je nasledio Kjatisuka Senamuanga koji je podneo ostavku prošlog meseca posle samo jednog boda u sedam utakmica u azijskim kvalifikacijama za Svetsko prvenstvo u Rusiji.\nRajevac ima iskustvo rada sa nacionalnim timovima, do prošlog oktobra bio je selektor Alžira, a ranije i Katara i Gane, čiju selekciju je predvodio do četvrtfinala Svetskog prvenstva u Južnoj Africi 2010.\nNa klupskoj sceni radio je kao trener čačanskog Borca, užičke Slobode, Vojvodine, Al Ahlija i Rudara iz Velenja.


“Da mi neko ponudi da izaberem gde ću provesti sledeće dve nedelje, na Mauiju ili gledajući treninge košarkaške reprezentacije Srbije, ja bih izabrao ovo drugo i to bez ikakve dileme!”\nOvo je početkom Mundobasketa napisao novinar i analitičar američkog ESPN-a Fran Frašila, a pre nekoliko dana na Tviteru je dodao i komentar “Prava umetnost”, posle izvanrednog starta našeg nacionalnog tima na Svetskom prvenstvu i više nego ubedljivih pobeda.\nNaravno, na istom mestu je nastavio da komentariše dešavanja na Mundobasketu, a tako je i bilo i juče posle iznenađujućeg poraza reprezentacije Srbije u čevrtfinalnom duelu sa Argentinom (97:87).\nArgentinski veteran Luis Skola je dominirao u duelima sa našim centrima, uz Kampaca je na maestralan način predvodio Argentinu do velike pobede, a Frašila je Skolinu partiju protiv Srbije opisao ovako:\n- Evo šta je Skola upravo uradio Srbiji danas na Svetskom prvenstvu.\nNaravno, oduševio ga je i Fakundo Kampaco, a oduševljenje je iskazao porukom da “nema ništa zabavnije na SP od gledanja kako Kampaco igra”.\nS druge strane, američki novinar Herison Vind, koji živi u Denveru i prati Nagetse cele sezone, nije zadovoljan na koji način je Srbija koristila Nikolu Jokića.\nNajbolji centar NBA lige je tokom priprema i na turniru u Kini dosta igrao na poziciji četiri, a protiv Argentine je konačno nešto više vremena dobio na “petici”. Međutim, u poslednjoj deonici meča četvrtfinala nije igrao dobro, a Vind smatra da Srbija nije izvukla ono najbolje iz centra Denvera.\n- Jokić je bio nedovoljno iskorišćen protiv Argentine i Španije. To je bila priča tokom celog leta. Video sam ga da igra i bolju odbranu od ove - odgovorio je Vind jednom navijaču, koji ga pitao zašto Srbija nije koristila više Nikolu.\nJokić je u Kinu došao kao najbolji centar NBA lige za prethodnu sezonu, a na Mundobasketu je prosečno beležio 12,7 poena, sedam skokova i četiri asistencije za 21 minut na terenu.


Republika Srpska dobija centar za talente po uzoru na Petnicu – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nRepublika Srpska dobija centar za talente po uzoru na Petnicu\nPrvi centar za talente u RS trebalo bi da djeluje u objektu škole u Donjem Liplju, koja je renovirana međunarodnim sredstvima, potvrđeno je “Nezavisnim” u Ministarstvu prosvjete i kulture RS.\n“U školi u Donjem Liplju nema đaka, a nalazi se dva kilometra od istoimenog manastira i jednog mirnog, prirodnog ambijenta, koji je idealan za učenje. Ako hoćemo da talentovani borave tu sedam do deset dana, oni moraju imati sve uslove za život i sredstva za učenje”, ocijenio je Dane Malešević, ministar prosvjete i kulture RS.\nZamišljeno je da centar djeluje po modelu srbijanske “Petnice”, odnosno hrvatskog Istraživačkog centra, zbog čega će domaći univerzitetski profesori pripremiti model za RS i dostaviti Ministarstvu.\nMinistarstvo će u saglasnosti sa drugim resornim institucijama i školama odabrati i ko će rukovoditi centrom, angažovati nastavnike, profesore i asistente koji mogu dati doprinos razvoju. Jedna od ideja je i da škole same predlože programe po kojima će raditi, ali će to morati potkrijepiti učešćem i rezultatima na takmičenjima. Sigurno je da se na svakog talentovanog učenika novim zakonskim rješenjima predviđa i maksimalno ulaganje nastavnika, odnosno prosvjetnih radnika.\n“Prioritet je da se talenat prepozna još u djetetu, kako bi se ulagalo u njega kroz dalje školovanje u segmentu u kojem je najbolji. Zasad imamo najveće rezultate na takmičenjima iz fizike i matematike, što nikako ne znači da su to naši jedini talenti”, rekao je za “Nezavisne” Predrag Damjanović, direktor Pedagoškog zavoda RS, čiji će rezultati eksternog ocjenjivanja gimnazijalaca takođe koristiti Ministarstvu.\nZakon o školovanju i stipendiranju mladih talenata RS donesen je 2010. godine i još tada je predviđeno otvaranje centra, koji nikada nije zaživio.\nOsnivanje centra je praktično i dalje na nivou ideje, sve dok se ne utvrdi finansijska konstrukcija za ovu investiciju, koja bi trebalo da bude iz budžetskih sredstava i od donatora.\nStrategijom razvoja obrazovanja od 2016. do 2021. godine, usvojenim dokumentom, odnosno prihvaćenim amandmanskim djelovanjem, umjesto “stvaranja uslova za početak rada centra za mlade talente” predviđeno je “formiranje centra za talentovane učenike”\nOd 19 prihvaćeno pet amandmana\nU Ministarstvu prosvjete i kulture RS precizirali su da je od ukupno 19 amandmana prihvaćeno pet, od kojih se dva odnose na visoko obrazovanje, a ostali na predškolsko, osnovno i srednje.\nMeđu usvojenim izmjenama u Strategiji su i “vizija u pomjeranju sistema obrazovanja sa determinisanog i predominantnog poučavanja na učenje učenja”, odnosno misija obrazovanja koja će afirmisati osnaživanje pojedinačnih kompetencija.\nTeško povrijeđen pješak na Starčevici\nBanja Luka: Automobil udario ženu kod Narodnog pozorišta


Mala i srednja preduzeća posluju uspješno\nNaslovnica Posavina Brčko Mala i srednja preduzeća posluju uspješno\nBrčko – Mala i srednja preduzeća na području distrikta Brčko i u uslovima ekonomske krize posluju prilično uspješno, pokazali su rezultati istraživanja koje je danas prezentovano na Ekonomskom fakultetu u Brčkom pri Univerzitetu Istočno Sarajevo.\nIstraživanje o stanju i poslovanju mikro, malih i srednjih preduzeća u distriktu Brčko, gdje je registrovano oko 1.000 takvih preduzeća, izvršila je grupa profesora ove brčanske visokoškolske ustanove po metodologiji Galupovog instituta u Beogradu, prilagođenoj uslovima distrikta.\nViše od 60 posto anketiranih navelo je da je zadovoljno poslovanjem i da sa optimizmom projektuje razvojne planove.\nIstraživanjem je obuhvaćen uzorak od 143 mikro, malih i srednjih preduzeća, od kojih je 106 odgovorilo na 52 pitanja iz upitnika o stanju i problemima u poslovanju.\nGradonačelnik Brčkog Anto Domić rekao je novinarima da nije iznenađen rezultatima istraživanja, jer su prema njegovoj ocjeni u blagom porastu svi parametri kojima se mjeri uspješnost razvoja privrede na području distrikta.\n– U distriktu Brčko u porastu je i broj zaposlenih. U ovoj lokalnoj zajednici podsticaji i subvencije privredi i preduzetnicima su na zavidnom nivou – istakao je Domić.\nOn je rekao da će rezultate ovog istraživanja Vlada distrikta Brčko iskoristiti za kreiranje mjera ekonomske politike i različitih oblika podsticaja razvoju malih i srednjih preduzeća u narednom periodu.


ZORANA JE ŠOU: Proterivanje Rio Tinta ŠTETA za Srbiju! A TEK OVAJ BISER: Tadašnja vlast NIJE POGREŠILA što je dala dozvole\nAutor: Glas javnosti 24.01.2022. u 11:53\n"Ne smemo da dozvolimo da se zaustavi rudarstvo u Srbiji, jer mi jesmo rudarska zemlja", ocenila je ona na TV Hepi dodajući da je sve ostalo neistina, neznanje i problem za budućnost Srbije.\nMihajlović je rekla da, ukoliko Srbija hoće da zadrži ljude u zemlji i da napravi uslove da se oni koji su otišli vrate, ne sme da staje "jer to onda znači da idemo unazad, a onda će ljudi i dalje da odlaze iz Srbije".\nIdeja je bila da Srbija ima rudnik litijuma, fabriku baterija i fabriku električnih vozila, čime bi povećala rast BDP za još 15 milijardi evra, navela je Mihajlović, prenosi Fonet.\n"Srbija je među prvim zemljama započela istraživanje i nije pogrešno što je tadašnja vlast dala dozvole, a na kraju ćemo biti poslednji u eksploataciji litijuma", kazala je ona naglasivši da su druge države već počele sa eksploatacijom.\nMinistarka žali što nisu stigli rezultate studija o uticaju na životnu sredinu, jer bi onda "svi koji su bili protiv, iz raznih razloga, videli da se radi o novoj tehnologiji".\n"To bi bio podzemni rudnik, potpuno digitalizovan, sa najnovijim tehnologijama, visoko sofisticiranom opremom, sa visoko plaćenim poslovima", rekla je Mihajlović, tvrdeći da ne bi bilo isparenja sumporne kiseline, prženja jadarita na hiljadu stepeni, tečnog otpada i "ničega čime su mesecima plašili građane".\nZorana Mihajlovićodluka VladeGreškaRio Tinto\nod Budjoni u 24.01.2022 22:21:38 h\nŠta će da brsti koza iz Tuzle ako ode Rio Tinto, te umesto zelmbaća ostane trava.\nod Kljun u 24.01.2022 17:28:13 h\ntesko je poverovati da su u stanju ista bezbedno da rade, a njihov renome po svetu i stetu koju su ostavili svuda gde su bili ne govore u prilog da ova zena ista istinito govori, a da je ruda uslov za automobile na el pogon, je kao tvrditi da Zewa toalet papir u Nemackoj koristi svoje sume toliko je glupo ovo obrazlozenje na svakom nivou da nije vredno vise elaborirati,gospodja se izgleda bas naprimala koruptivnog novca od ovog posla, sta BIA radi, nije jasno\nod Kljun u 24.01.2022 17:25:39 h\nto prosto nista sto je receno nije istina, u Srbiju se nece vracati ili odlaziti iz nje zato sto bi bili rudari, takodje Srbija nema nista od toga sto njeno rudno bogatstvo odnose stranci, naduvavaju fakture, knjize kraj godine gubitak i nemaju porez a ni rudarsku rentu na taj knjigovodstveni dobro poznat u svtu nacin, uostalom ona je predavala u srednjoj ekonomskoj skoli zna racunovodstvo, ako nisu u stanju da bezbedno istrazuju vec su zagadili 10x borom reke i podzemne vode i zemljiste


O namaTuristička agencija «ZOI TOURS» Sarajevo postoji još od 1984. godine, kao jedna od organizacionih jedinica preduzeća ZOI’84 Olimpijski centar Sarajevo.d.o.o. pravnog sljednika Organizacionog Komiteta XIV zimskih olimpijskih igara, te je jedna od prvih incoming tour operatera u Bosni i Hercegovini.\nKroz saradnju sa domaćim i stranim agencijama razvijamo program turizma, intenziviramo rad na organizaciji kulturnih manifestacija u objektima KJP ZOI¨84 OCS d..o. Radimo na povezivanju sa svjetskim olimpijskim gradovima s ciljem razvijanja olimpijske solidarnosti.\nUčinimo Sarajevo centrom međunarodnih sportskih zbivanja a prvenstveno zimskih sportova.\n«ZOI TOURS» svoje usluge nudi u 2 poslovnice, jedna u centru Sarajeva, a druga na olimpijskoj ljepotici Bjelašnici.\nI najduži put počinje prvim korakom ... Neka taj korak bude ZOI TOURS“ Nastavimo tradiciju !!!


Bošnjak: Za nacionalne manjine u 2019. više od 30 miliona dinara - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Bošnjak: Za nacionalne manjine u 2019. više od 30 miliona dinara\nDržavni sekretar u Ministarstvu državne uprave i lokalne samouprave Ivan Bošnjak odgovarao na pitanja građana na Fejsbuk strani Danasa\nBošnjak: Za nacionalne manjine u 2019. više od 30 miliona dinara\nMinistarstvo državne uprave i lokalne samouprave uvećalo je za jednu trećinu ovogodišnji budžetski fond za nacionalne manjine, koji sada iznosi više od 30 miliona dinara.\n0Piše: Jovana Tomić 23. januara 2019. 07.30\nDržavni sekretar u Ministarstvu državne uprave i lokalne samouprave Ivan Bošnjak zadužen za unapređenje prava nacionalnih manjina i za ispunjavanje obaveza prema Evropskoj uniji iz nadležnosti ovog ministarstva odgovarao je na pitanja građana u ovonedeljnom Intevjuu na mreži lista Danas.\n– Javni poziv za projekte koja se bave pravima nacionalnih manjina biće raspisan s proleća pa pozivam udruženja i organizacije da osmisle projekat i da se prijave na konkurs. Oblast finansiranja odrediće Republički savet za nacionalne manjine na predlog Nacionalnih saveta, ističe Bošnjak.\nUveren je, kaže, da je Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave aktivnim učestvovanjem pripadnika nacionalnih manjina u izradi Zakona o Nacionalnim savetima postiglo smanjenje prekomerne politizacije, bolje upravljanje finansijama i uređenje radno-pravnog statusa zaposlenih i izabranih lica u Nacionalnim savetima nacionalnih manjina.\nOn se u odgovaranju na pristigla pitanja osvrnuo i na programske budžete na nivou lokalnih samouprava. Rekao je da je Ministarstvo finansija zajedno sa Ministarstvom državne uprave kao i Stalnom konferencijom gradova i opština sprovelo niz projekata kojima je obezbeđena primena programskog budžeta u sistemu lokalne samouprave.\n– Upravo će sistem stručnog usavršavanja obezbediti kontinutitet u primeni propisa i zaokružiti odgovornost u upravljanju javnim finansijama na lokalnom nivou. Taj sistem je zamišljen da bude pravi odgovor javne uprave na sve brže promene zakonskog okvira i potreba koje građani i privreda postavljaju državi, dodaje naš sagovornik.\nUpitan da prokomentariše Vladin odnos prema Srbima u inostranstvu, s obzirom da je na čelu i dve međuvladine komisije koje se bave pravom i položajem Srba, kao nacionalne manjine, sa Rumunijom i Hrvatskom, navodi da je zadovoljan.\n– Očekujemo da tokom 2019. održimo sednice i sa Hrvatskom i sa Rumunijom. U narednom periodu fokus će biti na tome da se zahtevi Srba u susednim zemljama, članicama EU, takođe sprovedu u skladu sa civilizacijskim tekovinama, održivim opstankom Srba kao i negovanju naše tradicije i kulture, objašnjava Bošnjak.\nMnogi građani bili su zainteresovani o položaju romske nacionalne manjine kao i mogućnosti obrazovanja na njihovom najinskom jeziku.\n– Romi u Srbiji imaju mogućnost da se na svom jeziku sistemski obrazuju i informišu i na programima Javnih servisa, a uvođenje u službenu upotrebu jezika i pisma na teritoriji opštine ili grada je moguće ukoliko broj pripadnika manjina prelazi 15 odsto, kao i za sve druge nacionalne manjine u Srbiji, navodi državni sekretar zadužen za nacionalne manjine.\nIstiče da je u prethodnom periodu lokalnim administracijama prosleđena preporuka u cilju formalizacije radnog mesta romski koordinator, ali i da su ljudi koji rade taj posao dobijali i druga zaduženja rokom racionalizacije.\nMeđu pitanjima koja su građani uputili Bošnjaku, bila su ona koja se nisu ticala njegove funkcije već obrazovanja i privatnog života.\n– Nedavno sam video grafit na kom je pisalo „Kada nemaš šta da radiš, radi na sebi – tu uvek ima posla“. Pored formalnog zvanja doktora nauka koje sam stekao na Fakultetu veterinarske medicine na Univerzitetu u Beogradu i dalje pohađam različite obuke u vezi sa poslom kojim se trenutno bavim, kaže Bošnjak.\nNa pitanje građana “Sa kim se druži?” otkriva da je u protekle četiri godine najviše kvalitetnog vremena proveo sa ljudima okupljenim u „Hilandarskom bratstvu“ koja se bavi humanitarnim radom.\n“Za rad u Ministarstvu ne primam platu”\n– Nakon sprovedenog konkursa, u skladu sa svojim stručnim kvalifikacijama i zvanjem doktora medicinskih nauka, preventivna veterinarska medicina, angažovan sam u zvanju Višeg predavača u Više medicinske škole u Ćupriji. Od tog trenutka u Ministarstvu državne uprave i lokalne samouprave ne primam platu, objašnjava Ivan Bošnjak.\nfacebook, intervju na mrezi, ivan bosnjak, mduls, ministasrtvo drzavne uprave i lokalne samouprave, nacionalne manjineBeograd


Dosije Suma: Miljenik navijača, trn u oku trenera, buntovnik bez razloga... Da li je završio sa Partizanom? - Telegraf.rs\nJavni istup Sejdube Sume, kad mu vreme nije, zatalasao je javnost u sredu uveče, kao da tenzije već nije bilo dovoljno posle takođe "naelektisane" konferencije za medije trenera Partizana Aleksandra Stanojevića, a koga je prvotimac crno-belih u smiraju dana optužio za loš tretman u timu ove sezone i, kako je rekao, neistina izrečenih posle povratka veziste sa reprezentativnih akcija selekcije Gvineje, kao i dešavanja tokom letnjih priprema.\nDa odmah raščistimo situaciju činjenicama, ne stavljajući se ni na jednu stranu - Sejduba Suma je u poslednjem slučaju jedini i isključivi krivac što se ponovo našao na "ledu", jer se oglušio na savete da ostane u Beogradu posle meča sa Santa Klarom i izleči evidentnu povredu i na želju stručnog štaba da bude deo tima koji će se pripremati za utakmice posle reprezentativne pauze, protiv Radničkog 1923, Anortozisa i Crvene zvezde.\nVideo: Partizan vodi, Rikardo s bele tačke: Igrač Santa Klare naivno srušio Sumu u kaznenom prostoru\nDa na svoju ruku nije otputovao u Afriku, a da se pre toga nikome nije javio, ne samo da bi izlečio pomenutu rupturu od 11 milimetara, nego bi verovatno bio starter ili ozbiljan adut na svim pomenutim mečevima, pa danas njegov status u medijima i sve što se juče izdešavalo ne bi uopšte bili tema.\nUmesto toga, isključio je telefon i obreo se u drugom kontinentu u ponedeljak 30. avgusta, da bi se u sredu 1. septembra našao na terenu u poslednjih osam minuta utakmice sa Gvinejom Bisao i - pogoršao povredu, koja nije ni zalečena, te otpao za meč sa Marokom koji kasnije nije ni odigran zbog vojnog puča.\nPre nego što se našao na afričkom tlu, iz Partizana su tog vikenda (odmah posle Santa Klare) uredno poslali medicinsku dokumentaciju u FS Gvineje o povredi igrača, no, u tom trenutku niko nije ni znao da je Suma već u avionu i to je suština cele priče, koja je juče eskalirala u gotovo sigurno i skori rastanak dve strane, na ovaj ili onaj način - potpuno je svejedno.\nStanojevićev govor o fudbaleru pred meč u Kragujevcu je nagovestio tako nešto, Sumin odgovor u Instagram izlaganju, koji niko nije uspeo da spreči, a bilo je pokušaja, samo je potvrdio kraj saradnje, jer je ovoga puta priča otišla predaleko i teško da se problem može prevazići.\nNa kraju su se oglasili i iz kluba, stali na Stanojevićevu stranu, iako su do sada "hendlovali" između trenera i igrača, uspevali da ih koliko-toliko "pomire", no, čini se da je ovoga puta ulica jednosmerna.\nKod Đukića na pogrešnom mestu u pogrešno vreme\nKada se osvrnemo u prošlost, Sejduba Suma je u Partizanu promenio ukupno četiri trenera, računajući i pomenutog Aleksandra Stanojevića i samo je kod jednog od njih bio igrač od poverenja, neko ko je od klasifikacije "najskupljeg promašaja u istoriji" za godinu dana igračkog kontinuiteta stigao do statusa "mađioničara sa loptom" i miljenika navijača. Sve vreme je u njega verovao samo jedan čovek - sportski direktor Ivica Iliev, ali je izgleda posle sinoćnjeg gafa Gvinejca i on digao ruke...\nNećemo se ovoga puta baviti transferom Sume iz Slovana, spektakularnom promocijom na stadionu u Humskoj, ciframa od kojih se tada vrtelo u glavi, jer ta piča je milion puta ispričana, "sažvakana" i znaju je čak i oni koji Partizan prate "preko tastature", a da stadion uživo nikada nisu videli. Fokusiraćemo se isključivo na Sumin odnos sa trenerima u Humskoj, počevši od Miroslava Đukića, na početku čijeg mandata je i angažovan, preko Zorana Mirkovića, Sava Miloševića, pa sve do pomenutog Stanojevića.\nRekosmo već da je stigao kada je mandat u Humskoj započeo Đukić, koji je leta 2017. godine, posle duple krune, nasledio trofejnog Marka Nikolića. Suma je tada angažovan kao alternativa za Leonarda da Silvu Souzu, pojačanje koje će klubu doneti i više nego Brazilac, jer su reference svedočile da je u pitanju i veći potencijal.\nKvalifikacije za Ligu šampiona nisu počele dobro, crno-beli su eliminisani od Olimpijakosa, a Suma je u Atini bio strelac i starter umesto Leonarda (transfer između dva meča) i to na poziciji levog krila. Upravo ta činjenica u vezi sa izborom pozicije je kasnije u sezoni, pa i u sledećoj koju nije proveo u klubu, prilepila mu je etiketu promašaja.\nOdigrao je Suma u toj prvoj sezoni 32 meča, postigao pet golova i upisao dve asistencije, ali su ga pratili senka i zaostavština Leonarda, dok je Đukić sve vreme insistirao na činjenici da je levo krilo, što je dodatno otežavalo privikavanje, jer Gvinejac na poziciji koja mu je strana naprosto nije mogao da pokaže šta zna, jer nije ni "trkač", niti defanzivac.\nPride, nije valjano prihvaćen ni u timu, šaputalo se na svakom koraku se o njegovoj plati, deo igrača ga je prilično sabotirao i zbog introvertnosti, a ni on sam nije pokazivao želju da bude deo grupe, živeo je u nekom svom svetu, sa dozom dečje buntovnosti, koja ga i dan danas prati.\nMirković ga odmah eliminisao\nSam Đukić nije imao problem sa igračem, jer Suma nije od onih koji ne žele da treniraju ili se ne pojave danima. Naprotiv... Problem je bila samo pozicija, a klub nije želeo da se meša u izbor i odluke trenera, kao što je to uostalom i danas slučaj.\nJoš jedan pokušaj da se igrač "oživi", jer je ceo klub bio na udaru zbog uloženog novca i mršavog učinka - nije uspeo, iako je Suma prošao kompletne pripreme leta 2018. godine. Došlo je potom do smene trenera, pa umesto Miroslava Đukića je tim preuzeo Zoran Bata Mirković, koji je posle samo nekoliko treninga poručio Upravi da mu "Suma ne treba", da ga prodaju ili urade šta god žele.\nGvinejac se tako silom prilika. početkom septembra 2018, našao na pozajmici u Izraelu, tačnije u Makabiju iz Haife, gde je za godinu dana odigrao sedam mečeva, što, razume se, nije bilo ni približno dovoljno da čelnici tamošnjeg kluba i pomisle na otkup ugovora.\nPred kraj pomenute sezone, Gvinejac se vratio u Partizan, u nepoznato, jer je u međuvremenu i Mirković napustio klupu, a tim je preuzeo Savo Milošević, koji je imao nameru da posle osvajanja Kupa Srbije pravi ekipu iznova i, u prvi mah, Sume nije bilo ni na tom spisku.\nIgraču i njegoviom agentima je već bilo poručeno da traže novu sredinu, da će klub iz Humske imati razumevanja za bilo kakvu opciju samo da dođe do razlaza, kada se umešao upravo Milošević.\nOtarasio se u tom momentu čak desetorice prvotimaca, što je izazvalo veliku buru, ali je, i pored negodovanja dela svlačionice, odlučio da "dopiše" Sumu i povede ga na prvi deo priprema na Zlatibor.\nSamo je Milošević verovao\nSvedoci iz tog vremena kažu da su pojedini igrači isprva negodovali, da su govorili Miloševiću da Suma ne trči, ne igra odbranu, ali ih je trener presekao rečima:\n- Igrač tog kvaliteta i ne treba mnogo da trči. Njegova zona delovanja je ispred gola, iza špica, a vaše je da mu donesete loptu i pustite ga da radi ono što najbolje zna - presekao je Milošević svaku polemiku na tu temu, ali je boljem prihvatanju tima doprineo i sam Suma, koji je značajno promenio ponašanje u odnosu na sam dolazak, pa je prihvaćen i tim je počeo da mu veruje.\nDobio je priliku da konačno igra na svojoj poziciji i u saradnji sa Zoranom Tošićem, Takuma Asanom, Umarom Sadikom, Bibrasom Nathom, Sašom Zdjelarom (...) konačno se osećao "kao riba u vodi".\nU prilog tome i golovi na nekim od najvažnijim mečeva u teškim kvalifikacijama za Ligu Evrope, potom i sjajne role u grupi, pa i statistika od 39 mečeva, 14 golova i devet asistencija za sezonu. Ekipi se zamerala nekonstantnost u domaćem takmičenju, ali su navijači uživali u ofanzivnom fudbalu i potezima Sume, koji ih zauvek "kupio" na 161. derbiju, koji je počeo kao rezerva da bi priliku dobio u 64. minutu, a u 83. doveo crno-bele u vođstvo, koje je kasnije potvrdio Zoran Tošić.\nTokom cele pomenute jeseni, odnosno cele sezone, Suma je bio čovek od poverenja Sava Miloševića, njegov prvi izbor u svim situacijama. Na polusezoni, Gvinejac je imao nekoliko ponuda, jedna od njih, iz Saudijske Arabije, dosezala je 4.000.000 evra, ali su Partizan i trener želeli da ga zadrži makar do leta, pa tek onda puste u inostranstvo.\nPonuđen mu je novi ugovor (pošto je stari isticao) i bilo je "zatezanja", ali je upravo Milošević došao na pregovore koji su se vodili u karantinu pred jedan od mečeva i garantovao za igrača. Ugovor je potpisan, a Suma je istog popodneva postigao gol i potrčao upravo treneru u zagrljaj...\nSa Stanojevićem po principu "toplo-hladno"\nNeknadna pamet je više alibi i služi za preispitivanje odluka, ali da su znali šta će se dogoditi nekoliko meseci kasnije, u Humskoj bi verovatno već tada prodali Sumu i sve ono što se dogodilo juče i događa se već izvestan period ne bi opšte ni bilo na "dnevnom redu". Jer, teško je opisati odnos Aleksandra Stanojevića i Sejdube Sume, a pritom izostaviti dva ega, dva sveta, dva pogleda na fudbal, profesionalizam.\nVideo: Stanojević potvrdio da je Suma neizvestan za polufinale: Spremamo se za sve scenarije, pa i penale!\nOdnos im je, blago rečeno, imao uspone i padove, imao faze poverenja, potom obostranog animoziteta, pa i prevazilaženja ličnih "zategnutih" odnosa zarad tima, što je u profesuonalnom sportu sasvim normalna pojava.\nNema tu ništa lično, ma koliko se činilo da ima, to je samo drugačiji pogled na igru, obaveze u njoj, jer Stanojević ne deli igrače na zaslužne, manje zaslužne i mlade, nego na one koji se daju 200 posto na svakom treningu i na svakom meču i one koji to ne čine baš uvek.\nSuma, iako, rekosmo već, nije tipičan stranac koji preskače obaveze, nije baš uvek na maksimalnom "broju obrtaja", jasno je to odavno svima, da je posebno motivisan na velikim utakmicama kada pruža i najviše, a da na malim zna da odluta mislima.\nNa početku Stanojevićevog mandata je bio standardan, ali i "disciplinovan" kada odluta (setiće se mnogi izmene u 45, minutu protiv Metalca, zajedno sa Sadikom), zatim je minutaža počela da mu opada, da bi na kraju došao do statusa "džokera sa klupe", koji mu očito nije prijao ni tada, niti mu i dalje prija.\nPočetkom letnjeg prelaznog roka struka je poručila Upravi da proda Sumu, da nije potreban, ali kako su određena pojačanja kasnila, neka su se i izjalovila, i ta situacija se menjala iz dana u dan. Došle su pripreme i dogodio se pomenuti "Slučaj krađa pasoša", o kome su na svoj način govorili i trener i fudbaler, potom i otezanje sa dobijanjem vize Slovenije, koja je takođe "tabu tema" i svoje teorije imaju i Stanojević i Suma.\nSezona je počela, Suma je debelo kasnio, jer nije imao dana rada sa ekipom, pa je ceo program morao da odradi samostalno, preskočio je mečeve sa Dunajskom Stredom i Sočijem (prvi meč), u kvalifikacijama za Ligu Konferencija, početak prvenstva i onda se dogodio preokret.\nDobro je radio na treninzima i Stanojević je sve što se ranije dogodilo do tada stavio po strani, pa i svoj trenerski ego. Dan pred utakmicu sa Vojvodinom u Novom Sadu ga je stavio u tim i praktično mu nagovestio da će dobiti novu priliku i minute na terenu.\nMeđutim, tada su proradile "bubice" i ego igrača, nije želeo da se pomeri tokom sat i po poslednjeg uigravanja, shvativši da će igrati, a želeo je u tom momentu i tražio način da ode iz kluba. To ga je momentalno koštalo i mesta u timu, čak i sedenja na klupi, pa je "hladni rat" nastavljen sve do mečeva sa Sočijem i Santa Klarom, u plej-ofu Lige konferencija.\nU međuvremenu je Suma shvatio da je došao kraj prelaznog roka, da nema nijednu ponudu, jer uopšte nije igrao, i da mu je, hteo ne-hteo, ostanak sudbina. Stanojević je, pak, već protiv Dunajske Strede shvatio drugu stvar, da Bibras Natho nema brzinu za jače mečeve, da će mu protiv Sočija i Santa Klare trebati drugačije "oružje". Neko ko je poseduje veću brzinu, a uz to može u potezu da reši problem.\nPonovo je trener crno-belih prešao preko svega što se ranije dogodilo, uspeh Partizana mu je bio prioritet i "aktivirao" je Sumu između dva meča sa Rusima i to u Novom Pazaru, gde je Gvinejac za samo nekoliko minuta na terenu uspeo da se upiše u strelce i to u svom stilu, izbacivši pre toga čuvara u situaciji jedan na jedan, kao da se radi o igraču pionirske selekcije.\nBio je to znak da će se Gvinejac naći i u protokolu i za revanš sa Sočijem (1:1), što je upravo i dogodilo. Odigrao je gotovo 60 minuta sa produžecima (ne baš sjajno), postigao i gol tokom penal-serije, koja je Partizanu donela prolaz.\nNa kraju je sve sam upropastio\nČinilo se da su problemi prevaziđeni, jer se nekoliko dana kasnije, na Azorskim ostrvima, Gvinejac našao i u protokolu za Santa Klaru, dobio priliku u drugom delu, u utakmici koju je Partizan odigrao očajno. Ispostavilo se da je u tih pola časa Suma bio najveća opasnost za Santa Klaru i da bi mogao da bude ključ prolaska u grupnu fazu.\nU revanšu, Stanojević je otišao i korak dalje u "susretu sa samim sobom", što je, priznaćete - najteže. Ostavio je na klupi Natha, a Suma je prvi put bio starter od početka sezone i izgurao 28 minuta do pomenute povrede, a u kojima je Partizan sa njim delovao veoma dobro.\nUspeo je da se izbori i za jedanaesterac, koji je crno-belima otvorio "vrata raja" i plasmana u grupe posle godine pauze, da bi se posle drugog gola Siniše Saničanina povukao sa terena. I sve bi bilo u redu, da potom igrač hazarderski i bez obaveštavanja bilo koga iz kluba nije odlučio da povređen napusti tim i Beograd i praktično sam sebe eliminiše iz važnih mečeva, koji su bili na programu posle reprezentativne pauze.\nČini se da je upravo iz tog razloga i došlo do novog "kratkog spoja", koji je doveo do obostranih javnih prozivki, iako je nepisano pravilo u svim velikim klubovima da "prljav veš" ostaje i rešava se u četiri zida.\nPosle svega, obraćanja trenera po povratku Sume iz Afrike, igrača preko Instagrama, na kraju i sportskog direktora Ivice Ilieva, koji je s pravom stao na stranu Aleksandra Stanojevića, negujući tezu da je klub veći od pojedinca, ma kako se on zvao, teško je verovati da će doći do novog primirja. Rastanak je neminovan, samo je pitanje trenutka i modela...\nVideo: Partizanu poništen gol: Suma promešao odbranu, Jović ćušnuo odbitak u mrežu, ali je bio u ofsajdu


Švedska izbjegla karantin pa profitirala: Posle pandemije kruna nastavlja da raste | Kodex.ME\n03. 07. 2020 - 18:24 Autor: Kodex\nTo je saopštio Si-En-Bi-Si čemu svjedoče podaci Evropske centralne banke (ECB).\nU protekla tri mjeseca, kurs švedske krune u odnosu na euro porastao je sa 11,2 krune za euro sredinom marta na 10,4 krune početkom jula. Ekonomisti su za američku televiziju istakli da se to dogodilo uprkos epidemiji u zemlji i mjerama koje su vlasti preduzele.\nŠvedska vlada je od samog početka odbila da uvede oštre restriktivne mjere. U zemlji nije bilo zabrane izlaska ljudi na ulicu, rada u javnim institucijama i odlaska u inostranstvo. To je dovelo do povećanja broja oboljelih u poređenju sa drugim zemljama regiona, međutim, vlasti su svoje postupke obrazložile željom da održi konkurentnost ekonomije, prenosi Sputnjik.\nPosljednjih nedelja kurs krune je ojačao, čak i bez obzira na odluke Centralne banke da sprovede program kvantitativnih olakšica (QE) po primeru ECB. Regulator kupuje nacionalne državne i korporativne obveznice od komercijalnih banaka, koji služi kao orijentir za buduće emisije obveznica.\nPored toga, na taj način bankama se obezbjeđuje likvidnost za kreditiranje privrede. Nedavno je povećan obim programa - sa 300 milijardi na 500 milijardi kruna (sa 28,6 milijardi na 47,7 milijardi eura).\nDjelimično, akcije regulatora povezane su sa pokušajem slabljenja nacionalne valute i sprječavanjem njenog daljnjeg jačanja, nepovoljnog za švedske izvoznike. QE omogućava da se kamatne stope drže na niskom nivou i takođe smanjuje potrebu banaka i kompanija za nacionalnom valutom, što je čini manje atraktivnom za spoljne investitore.


Kriza u Vladi Češke: Premijer odbio nominaciju za ministra finansija\nČeški premijer Bohuslav Sobotka odbio je danas prijedlog koalicionog partnera, pokreta ANO, da ministra finansija Andržeja Babiša zamijeni potpredsjednikom Vlade, čime se produžava političa kriza uoči izbora u oktobru.\nSobotka je zatražio da Babiš, milijarder i osnivač pokreta protiv establišmenta ANO, odstupi sa funkcije zbog pitanja koja se postavljaju o njegovim poreskim poslovima.\nBabiš je demantovao da je prekršio zakon i rekao da će prihvatiti smjenu ukoliko postoji dogovor o njegovoj zamjeni.\nSobotka je rekao danas da je potpredsjednik Vlade Alena Šilerova suviše bliska Babišu i da postoji problem u vezi sa potrebom da se provjere Babišove poreske uplate.\n"Zatražio sam da ANO dostavi novi prijedlog. Nisam uvjeren da bi Šilerova mogla da garantuje zaista intenzivan i temljan rad finansijske administracije u vezi sa Babišovim poreskim poslovima", rekao je češki premijer.\nBabiševu smjenu formalno mora da potvrdi predsjednik Miloš Zeman, ali je on stao na stranu ministra finansija u ovom sporu.


Radio Nešvil – Bogatić » Održan trening o analizi stanja prirodnih resursa i GIS obuka u okviru projekta “Mudro korišćenje zajedničkih prirodnih resursa – put ka održivosti prekograničnog regiona Srbija/BiH” Održan trening o analizi stanja prirodnih resursa i GIS obuka u okviru projekta “Mudro korišćenje zajedničkih prirodnih resursa – put ka održivosti prekograničnog regiona Srbija/BiH” – Radio Nešvil – Bogatić\nU hotelu Hollywood na Ilidži, od 25. do 27. septembra 2013. godine održan je trening o analizi stanja prirodnih resursa i GIS obuka u okviru projekta “Mudro korišćenje zajedničkih prirodnih resursa – put ka održivosti prekograničnog regiona Srbija/BiH”, koji realizuju Unija ekologa – UNECO iz Beograda i Centar za okolišno održivi razvoj iz Sarajeva.\nOvom treningu su prisustvovali predstavnici radnih grupa zaduženi za ažuriranje i održavanje GIS baze podataka, uspostavljenih na prvoj radionici, iz svih šest opština obuhvaćenih projektom – Bijeljina, Bogatić, Mali Zvornik, Zvornik, Bratunac, Ljubovija. Trodnevni program započeo je u sredu 25. septembra posle okupljanja učesnika i zajedničkog ručka. Pozdravnu reč je pratila GIS obuka i priča o upoznavanju sa osnovama QGIS aplikacije, pokretanje QGIS aplikacije i upoznavanje sa osnovnim alatima. Centralni dan, četvrtak 26. septembar, protekao je u četiri bloka GIS obuke. Eksperti Boris Vakanjac, Lamija Merdan i Miloš Ninković su izlagali sledeće tematske celine koje su na licu mesta upražnjavane u praksi: editovanje (promena) podataka, upoznavanje sa simbologijom i prikazom shp fajlova, postupci georeferenciranje mapa u QGIS-u, printanje, eksportovanje i čuvanje mapa u QGIS-u. Posle završene obuke za sve učesnike organizovan je izlet na vrelo Bosne gde su se upoznali sa prirodnim lepotama pomenutog kraja. Poslednji dan treninga bio je rezervisan za DPSIR metodologiju kao alat u integralnom upravljanju prirodnim resursima i analizu stanja prirodnih resursa u projektnom području. Posle diskusije medju učesnicima došlo je do zaključivanja trodnevnog treninga.\n23. januara 2014. radionesvil Komentari su isključeni na Jadranka Plavšić\nGrnović sa sedam najboljih ostvarenja u sedmoboju ide ka vrhu Evrope\n4. februara 2019. Radio Nesvil Komentari su isključeni na Grnović sa sedam najboljih ostvarenja u sedmoboju ide ka vrhu Evrope\n11. oktobra 2015. radionesvil Komentari su isključeni na Novak preslišao Nadala za šesti trofej u Pekingu


Faktor | Čitali smo "slovo Dejtona" onako kako piše: Dodik nije upravu, Dan državnosti je državni praznik\nČitali smo "slovo Dejtona" onako kako piše: Dodik nije upravu, Dan državnosti je državni praznik\nObjavljeno: 25.11.2019. u 14:20\nDa je Dan državnosti kao takav u skladu sa Ustavom BiH, potvrdio je i Ustavni sud BiH na sjednici održanoj 6. jula 2017. godine\nČlan Predsjedništva Bosne i Hercegovine Milorad Dodik danas ne slavi Dan državnosti naše zemlje. Današnji dan, smatra on, nije praznik BiH "iz prostog razloga što nikada nije donesena odluka da taj datum bude praznik na cijeloj teritoriji BiH".\nObilježavanje 25. novembra kao Dana državnosti BiH je, ocjenjuje Dodik u izjavi za Srnu, ogledalo "bošnjačke politike u BiH", koja, kako je kazao, nametanjima pokušava da izgradi nešto što ne postoji, te u tom kontekstu navodi i današnji veliki državni praznik.\nOvakve Dodikove izjave još jednom potvrđuju da ovaj član Predsjedništva BiH ima velikih problema sa razumijevanjem ili prihvatanjem Ustava BiH i zakona naše zemlje.\n- Čitaj kao što je napisano – poručivao je Dodik u nekoliko navrata posljednjih mjeseci, odgovarajući na medijske upite o sadržajima potpisanih sporazuma i dokumenata.\nIsto uputstvo bi, kada je u pitanju Dan državnosti BiH, Dodik mogao "aplicirati" i na sebi, te bi u tom slučaju promijenio stav o "nepostojanju odluke da 25. novembar bude praznik na cijeloj teritoriji BiH".\nS obzirom da se Dodik nerijetko poziva na "slovo Dejtona", upravo u tim slovima, kada se "čitaju onako kako piše", se vidi da postoji odluka o 25. novembru kao Danu državnosti BiH, koja je u potpunosti u skladu sa Ustavom BiH.\n"Slovo Dejtona" upravo govori o kontinuitetu pravnih propisa, te nalaže da svi zakoni, propisi i sudski poslovnici, koji su na snazi na teritoriji BiH u trenutku kada Ustav stupi na snagu, ostaće na snazi u onoj mjeri u kojoj nisu u suprotnosti sa Ustavom dok drugačije ne odredi nadležni organ vlasti BiH.\nU trenutku stupanja na snagu Dejtonskog mirovnog sporazuma, odnosno Ustava BiH kao njegovog integralnog dijela, na snazi je bio Zakon o proglašenju 25. novembra Danom državnosti Republike BiH, a Parlamentarna skupština BiH u međuvremenu nije utvrdila drugi datum ili donijela drugačiju odluku.\nDa je Dan državnosti kao takav u skladu sa Ustavom BiH, potvrdio je i Ustavni sud BiH na sjednici održanoj 6. jula 2017. godine, kada je kao neosnovan odbijen zahtjev 30 zastupnika Narodne skupštine RS-a za ocjenu ustavnosti članova 1, 2. i 3. Zakona o proglašenju 25. novembra Danom državnosti Republike BiH, te kada je kao neosnovan odbijen i zahtjev za ocjenu ustavnosti Zakona o proglašenju 1. marta Danom nezavisnosti Republike BiH.\nS obzirom da smo "čitali onako kako se piše", te da smo se držali "slova Dejtona", možemo potvrditi da je 25. novembar kao Dan državnosti BiH Ustavom i zakonom utemeljen praznik, te ovu priliku koristimo da povodom današnjeg velikog praznika uputimo iskrene čestitke i članu Predsjedništva BiH Miloradu Dodiku.\nMilorad DodikDan državnostiUstav BiH\nZastupnici ne biraju uvrede, ministricu nazvao glupačom, kolegi poželio da ima šećer


Istorijski uspesi našeg skijaša: Zlato i srebro Marka Vukićevića u Val Gardeni – Sport ONLINE\n30/11/2016 Radio Sport Zimski sportovi 0\nU prvoj trci na čuvenoj stazi „Saslong”, na kojoj se voze trke Svetskog kupa, pobedio je u konkurenciji 140 takmičara iz 14 zemalja, za šta je zaradio rekordnih devet FIS bodova, što će ga na narednoj svetskoj rang-listi približiti plasmanu u prvih 50 na svetu! Drugu poziciju zauzeo je Nemac Manuel Šmit, a treću Švajcarac Urs Krinbil.\nNa drugom spustu, održanom samo dva sata kasnije, Vukićević je ostvario drugi rezultat, pošto je u cilju samo Austrijanac Kristof Kren imao bolje vreme za 23 stotinke. Iza Vukićevića, na treću stepenicu pobedničkog postolja popeo se još jedan Austrijanac, Sebastijan Arc, aktuelni šampion ove zemlje u spustu.\nNa trkama u Val Gardeni, nastupali su još Marko Stevović, Strahinja Stanišić i Rastko Blagojević pod vođstvom trenera Miloša Tomića i Ljubiše Ignjatović, čije rezultate i plasmane možete pronaći na linku ovog takmičenja:\nMarko Vukićević će 30. novembra u pratnji trenera reprezentacije Miloša Tomića, startovati na zvaničnom treningu spusta za Svetski kup u Val Dizeru, a za vikend ga očekuju nastupi u superveleslalomu (petak), spustu (subota) i veleslalomu (nedelja).\nNIKAD VIĐENO U FUDBALU: Pari Sen Žermen šalje OGROMNU sumu novca za pomoć Čapekoenseu!


Srbija među zemljama čiji su novinari najčešće žrtva zastrašivanja - JUGPRESS\nU godišnjem izveštaju 15 partnerskih medijskih organizacija Saveta Evrope “Odbrana slobode medija u vreme tenzija i sukoba” navodi se da je najveći broj upozorenja koja se odnose na uznemiravanje i zastrašivanje novinara zabeležen je u Poljskoj, Rusiji, Srbiji, Sloveniji i Velikoj Britaniji.\n“Bezbednost medijskog osoblja na tim događajima bila je toliko ugrožena da su u nekim slučajevima medijske organizacije i njihovi radnici prestali da pokazuju svoj logo dok su izveštavali sa terena”, navodi se u izveštaju.\n“Uobičajeno, tužitelji traže da sud primora novinare i medije da uklone publikacije, izvine se, objave ispravku i da se obavežu da neće izveštavati u budućnosti o određenoj temi”, navodi se u izveštaju.\nPlatforma ukazuje i na “snažan zastrašujući efekat na javne servise” kada državni zvaničnici kritikuju novinare nacionalnih medija.\nNavodi se da je Vojislav Šešelj novinarki RTRS uputio uvrede o njenom privatnom životu, kao i primer predsednika Hrvatske Zorana Milanovića koji je novinara HRT nazvao “varalicom”, “plaćenikom” i “sramotom za zemlju”.\n“Iako se upozorenja na ovaj problem uglavnom tiču Rusije, Srbije, Kipra i Bugarske, ovi akti ukazuju na zabrinjavajući nivo napada na medije širom Evrope, što potkopava slobodu novinara i snižava granice nasilja nad medijima”, navodi se u izveštaju.\nU izveštaju se posebno izražava zabrinutost zbog sve većeg sudskog zatrašivanja, zloupotrebe tužbi za klevetu kako bi se ućutkali mediji i usvajanja restriktivnih zakona pod izgovorom borbe protiv “lažnih vesti”, stranog mešanja i pandemije.\n“Sloboda izražavanja i sloboda medija se danas suočavaju sa mnogim izazovima u Evropi. Iako ima nekih poboljšanja u određenim oblastima u nekim zemljama, postoji opšti trend ka eroziji tih sloboda. U ovo vreme kriza, sa i dalje prisutnom pandemijom kovida-19 i nasiljem u Ukrajini, moramo da udvostručimo naše napore da odbranimo osnovne principe slobode izražavanja i nezavisnosti medija koje su od suštinskog značaja za naše demokratije”, rekla je Pejčinović Burić.


NIS planira vetropark, ako se isplati, kupuje Petrohemiju – Bankar.rs\nBanke šalju predloge novih ugovora za klijente koji imaju kredite u “švajcarcima”\nZavršena poseta MMF – Fiskalna postignuća treba da budu bolje usidrena kako bi se očuvali rezultati\nHome/KOMPANIJE/NIS planira vetropark, ako se isplati, kupuje Petrohemiju\nNIS planira vetropark, ako se isplati, kupuje Petrohemiju\nautor1 February 21, 2019\nKompanija NIS planira izgradnju vetroparka u Srbiji kao i gasnu elektranu koja će proizvoditi električnu energiju i paru, rekao je u intervjuu za Sputnjik generalni direktor NIS-a Kiril Tjurdenjev.\nTjurdenjev kaže i da ukoliko NIS-u bude isplativo da kupi “Petrohemiju”, onda će ta kompanija to i učiniti.\nTakođe, plan je da Rafinerija nafte u Pančevu prestane sa proizvodnjom mazuta sa visokim sadržajem sumpora i da počne sa proizvodnjom koksa, rekao je Tjurdenjev.\nGovoreći o planovima rafinerije u Pančevu, Tjurdenjev podseća da su sa dolaskom “Gaspromnjefta” 2009. godine, u fabriku investirana značajna sredstva pa je prvo izgrađena stanica MHC/DHT u koju je investirano oko 600 miliona evra.\nOna je, kaže, omogucila fabrici da proizvodi motorna goriva standarda “evro 5”.\n“Sada se nalazimo u narednoj fazi, kada investiramo u stanicu sporog koksovanja, koja će omogućiti da se proizvodi više motornog goriva, manje drugih proizvoda, crnih, sa niskom maržom. Počećemo da proizvodimo novi proizvod – koks, koji je potreban za građevinarstvo i prestaćemo da proizvodimo mazut sa visokim sadržajem sumpora, što je dobro za ekologiju”, rekao je Tjurdenjev.\nKaže da kompanija ima projekat izgradnje TE-TO Pančevo kao i plan da pored fabrike za preradu nafte, zajedno sa “Gasprom elektro holdingom” gradi gasnu elektranu koja će proizvoditi električnu energiju i paru.\nTakođe, spreman je kaže i projekat izgradnje vetro-parka u Srbiji, a kompanija gradi na njihovim nalazištima male elektrane koje omogućavaju da resurs koji tu dobiju prerađuju u električnu energiju.\nObzirom da se uskoro najavljuje raspisivanje tendera za “Petrohemiju”, u kojoj NIS već ima 20 odsto, Tjurdenjev kaže da su zainteresovani za stabilan rad “Petrohemije” te se s tim u vezi sprovode brojne konsultacije sa državom, pre svega, kada je reč o budućnosti privatizacije te kompanije.\n“Mi jesmo akcionari, imamo udeo u visini od 20 odsto, ali smo i dobavljač toj kompaniji. Ako se sve pogodi i NIS-u bude isplativo da kupi tu firmu i ako bude u stanju da održava njenu konkurentnost – sjajno. Nadam se da će taj proces onda i uslediti”, kaže Tjurdenjev.\nGovoreći o finansijskim rezultatima kompanije, kaže da se finansijski bilans kompanije značajno poboljšao u poređenju sa 2017. godinom.\n“Prošle godine smo uplatili u budžet zemlje rekordnu sumu – 1.700 miliona dolara. To su svi porezi koje je platila kompanija, na profit, akcize”, navodi Tjurdenjev.\nOd trenutka dolaska “Gaspromnjefta”, odnosno u periodu 2009 do 2018. kompanija je investirala oko tri milijarde evra.\n“Godine 2017. doneli smo strategiju koja predviđa investicije od blizu dve milijarde evra do 2025”, rekao je Tjurdenjev.\nNiš Petrohemija Vetropark\nPregled štampe – utorak 09.04.2019.\nEIF i UniCredit potpisali sporazum – 160 miliona evra za MSP\nInflaciona očekivanja – na kraju 2019. inflacija 2,2 do 2,5 %\nOglasi za posao: OTP banka zapošljava na više pozicija


Ulog direktno mesto u Evroligi - Sport - Dnevni list Danas\nPočetna » Sport » Ulog direktno mesto u Evroligi\nVirtus i UNIKS večeras igraju majstoricu za finale Evrokupa\nN. M.14.04.2021. 08:43\nNeuspeh Valensije u prolazu u Top 8 automatski je večerašnjem meču u Bolonji dao dodatnu dimenziju u obliku direktnog plasmana u Evroligu naredne sezone.\nVirtus će dočekati UNIKS u majstorici polufinala Evrokupa (20.45). Pobednik uzima sve, dok poraženom ne ostaje ništa: na talonu je ne samo šansa da se jedna od ekipa domogne prilike da klupske vitrine obogati trofejem, već i evroligaška karta za čiju su vrednost i Virtus, kao i UNIKS uložili višemilionske svote.\nNakon eliminacije Gran Kanarije u dve utakmice, košarkaši Monaka mirno će ispratiti majstoricu u Bolonji sa sufiksom evroligaške ekipe za narednu takmičarsku godinu.\nNa osnovu prikazanog u prethodne dve utakmice, jasno je da je polufinalni serijal između ovih ekipa prema kvalitetu zapravo finale pre finala.\nUNIKS je kao nijedan rival u toku sezone namučio Virtus, toliko, da je trijumfom u drugom susretu prekinuo perfektan niz kluba iz Bolonje koji je trajao od prošle, poništene sezone, pa sve do drugog duela polufinala u Kazanju.\nU Virtusu su u prethodne dve utakmice samo Miloš Teodosić i Marko Belineli odigrali na nivou potrebnom za plasman u Evroligu naredne sezone.\nCrno-beli su u gotovo svim segmentima odigrali slabije od prosečnih izdanja; primera radi: po 18 timskih asistencija deluje zadovoljavajuće, ali je značajno ispod 24,4 uspešna dodavanja po utakmici (ovosezonski prosek u Evrokupu).\nProcenti za tri poena neuporedivo su slabiji u poređenju sa skoro 39 odsto uspešnosti tokom sezone (svega 29 odsto).\nKao tim koji je vrlo potentan u tranziciji, Virtus je meč u Kazanju završio bez poena u kontranapadu, sa preskromnih šest datih posle izgubljenih lopti rivala.\nUNIKS je pred majstoricu možda i u psihološkoj prednosti: u Kazanju su shvatili da mogu da pobede ekipu kvaliteta Virtusa: uprkos tome što su na kraju mogli sve da upropaste, došli su do željene treće utakmice.\nU Bolonji će biti jači za Nejta Voltersa (nije igrao u prvoj utakmici), trener Priftis imaće najširu moguću rotaciju.\nUNIKS je u drugom susretu napravio razliku u ofanzivnom skou (čak 17) i poenima nakon izgubljenih lopti rivala (12p).\nImao je faktički duplo manje izgubljenih lopti (15-8) i kranje raspoloženog Ajzeu Kenana (19p, 4/9 za tri).\nAleksandar Đorđević, trener Virtusa, akcentovao je prisustvo navijača u Kazanju kao vrlo bitan faktor (u Italiji se i dalje igra bez publike) kao i činjenicu da UNIKS u sastavu ima nekoliko tehnički vrlo obučenih bekova.\n– Nastavićemo da se borimo, to je sigurno. Jasno je gde smo grešili u Kazanju; broj izgubljenih lopti u prvom poluvremenu bio je preveliki. Uprkos tome i činjenici da su oni kontrolisali utakmicu, imali smo priliku da ih dobijemo – poručio je trener Đorđević.\nEvrokupEvroligaKK UniksKošarkaKošarkaški klub UniksKošarkaški klub Virtus iz Bolonje\nSrpska košarkašica Tina Krajišnik rekla je danas da će selekcija Srbije ući maksimalno motivisano u meč protiv SAD u polufinalu Olimpijskih igara u Tokiju, kao i da će pokušati da prekinu pobednički niz protivnica.


Laktaši: Uhapšen zbog posjedovanja veće količine oružja i municije - Klix.ba\nLaktaši: Uhapšen zbog posjedovanja veće količine oružja i municije\n28.12.2015. u 11:53\nPedesetdvogodišnji muškarac iz Laktaša čiji su inicijali M.K. uhapšen je zbog nelegalnog posjedovanja veće količine oružja i municije, rekla je Srni portparol Centra javne bezbjednosti /CJB/ Banjaluka Marija Markanović.\nOna je navela da je policija kod osumnjičenog pronašla tri puške, puškomitraljez, dvije bombe i više metaka različitog kalibra.\nMarkanovićeva je rekla da je policija, na osnovu naredbe banjalučkog Osnovnog suda, oružje i municiju pronašla prilikom pretresa kuće i pomoćnih objekata koje koristi osumnjičeni u mjestu Babića brdo, opština Laktaši.\nNakon kriminalističke obrade, lice čiji su inicijali M.K. je, prema naredbi dežurnog tužioca banjalučkog Okružnog tužilaštva, pušteno na slobodu.\nPolicija će po kompletiranju predmeta protiv ovog lica nadležnom tužilaštvu dostaviti izvještaj za krivično djelo nedozvoljena proizvodnja i promet oružja ili eksplozivnih materija.\nLaktaši PU Banja Luka\nAutomobil izgorio kod Laktaša, poginula nepoznata osoba\n15.04.2019. u 13:12\nMuškarac u Banjoj Luci izazvao paniku, odbacio bombu ispod automobila u blizini pumpe\n11.04.2019. u 14:29\nPolicija utvrdila da Banjalučanin nije pokušao oteti maloljetnicu\n10.04.2019. u 13:42\nDojava o bombi u sarajevskom tržnom centru bila lažna\nGlavni odbor SDS-a sutra o kandidatima za predsjednika stranke\nObavljena dženaza i ukop bošnjačkih žrtava iz istočne Bosne, najmlađa imala 19 godina