Polaganjem kamena temeljca počinje izgradnja novog tržnog centra "Delta" u Nišu\nPočetak/Društvo/Polaganjem kamena temeljca počinje izgradnja novog tržnog centra „Delta“ u Nišu\nVioleta Milićević 18. februara 2020.\nSvečanim polaganjem kamena temeljca, koji je zakazan za sredu 19. februar, počinje izgradnja Delta Planet šoping mola na nekadašnjem prostoru Niš eskpresa u Nišu.\n„Delta Planet Niš biće izgrađen na idealnoj lokaciji u gradu, na površini od 40.000m2, dovoljno blizu svih glavnih zona grada, na uglu ulica Blagoja Parovića i Bulevara Nemanjića. Ukupna vrednost projekta je 80 miliona EUR i predstavlja najveću investiciju Delta Real Estate Grupe u predstojećem periodu u Nišu“, saopštila je ova kompanija.\n„Nova šoping planeta“, kako ističu, prostiraće se na dve etaže i pružiće nezaboravno iskustvo u kupovini, nudeći veliki izbor međunarodnih i lokalnih modnih brendova. Osim šoping sfere, Delta Planet će u svom sastavu imati i deo sa restoranima, kafićima, sa velikom ponudom hrane, igraonicama za decu i oko 880 parking mesta.\n„Svojom modernom arhitekturom koju prati inovativni dizajn Delta Planet će promeniti izgled grada Niša i postati prava gradska atrakcija koji će svojom veličinom, ponudom, lokacijom privući posetioce ne samo grada nego i zemlje i regiona i doneti veliki broj novih radnih mesta kako tokom izgradnje tako i po otvaranju samog tržnog centra“, ističu.\nOtvaranje šoping mola planirano je za 2021. godinu.\nDelta Delta Planet kamen temeljac šoping mol\nNiš dobija najmoderniji šoping mol u aprilu


Takmičenje za najbolju inovativnu ideju za studentkinje | NSU\nVesti (arhiva) Takmičenje za najbolju inovativnu ideju za studentkinje\nTakmičenje za najbolju inovativnu ideju za studentkinje\nTakmičenje Space4Women namenjeno je studentkinjama osnovnih, master ili doktorskih studija svih fakulteta Univerziteta u Novom Sadu koje žele da preuzmu inicijativu, razmišljaju kreativno i zakorače u svet preduzetništva.\nProjekat Space4Women ima za cilj da promoviše koncept i potencijale inovacionog preduzetništva među ženskom studentskom populacijom i da edukuje, podstakne i ohrabri studentkinje Univerziteta u Novom Sadu na lični i profesionalni razvoj i započinjanje sopstvenog biznisa.\nNa takmičenje mogu da se prijave studentkinje koje imaju inovativnu ideju za razvoj novog ili unapređenje postojećeg proizvoda odnosno usluge iz bilo koje oblasti (kultura, ekologija, turizam, poljoprivreda, IKT, tehnologija i dr). U takmičenju učestvuju isključivo timovi od dve do pet članica koje ne moraju biti sa istog fakulteta/departmana.\nPrijave su otvorene do 18. novembra, nakon čega će odabrani timovi učestvovati u obukama i edukacijama kroz mentorstvo, a koje će im pomoći da razrade svoje ideje i da se pripreme za završno takmičenje. Obuke će biti organizovane vikendom tokom novembra i decembra, gde će učesnice imati priliku da saznaju više o razvoju biznis modela, istraživanju tržišta, digitalnom marketingu i drugim veštinama koje su važne za razvoj novog ili unapređenje postojećeg proizvoda ili usluge.\nStudentkinje će timski predstavljati svoje ideje pred stručnim žirijem na završnoj Space4Women konferenciji 14. decembra koja će okupiti poznate i uspešne žene iz Srbije i regiona.\nPobednički tim osvojiće nagradu u vrednosti od 2.000 evra, dok su za drugu i trećeplasiranu ekipu takođe obezbeđene vredne nagrade.\nNosilac projekta je Studentska asocijacija Univerziteta u Novom Sadu, a projekat je podržan od strane Kabineta ministra bez portfelja zaduženog za inovacije i tehnološki razvoj Republike Srbije.\nVučević: Zdravlje i životi Novosađana važniji su od jeftinog politikanstva i...


4 najveće zablude o marihuani | Talas.rs\nLegalizacija marihuane je tema o kojoj većina ljudi ima snažna mišljenja, ali je ovo u isto vreme i tema o kojoj postoji dosta nedoumica i zabluda. Obrazovni sistem, mediji, političari i zabrinuti roditelji godinama su marihuanu predstavljali kao jako snažan narkotik koji gotovo automatski osobu pretvara u narkomana. S druge strane, kao reakcija na ovakav stav, veliki broj korisnika marihuane odbija da javno prizna negativne efekte neumerene upotrebe, što je podjednako loše za javnu raspravu o legalizaciji.\nSpisak zabluda o marihuani je jako dug, ali naredne 4 su neke od najčešćih, pa je zbog toga važno obratiti pažnju na njih i ukazati na greške.\n1. Upotreba marihuane ima užasne posledice\nZaplašivanje katastrofalnim posledicama marihuane dugo je bio najlakši vid odvraćanja tinejdžera od konzumiranja marihuane, ali je malo šta tačno u ovim argumentima. Nema podataka da marihuana izaziva zavisnost, a simptomi koji mogu da postoje kao nuspojave nisu opasni.\nDuvan, u poređenju sa marihuanom, ima značajno gori uticaj na respiratorni sistem. Alkohol je odgovoran za veliki broj smrti godišnje širom sveta, dok prema rezultatima studije u kojoj je učestvovalo gotovo 45 hiljada Šveđana tokom 15 godina, redovno konzumiranje marihuane nije uticalo na povećanje stope smrtnosti.\nČak i da postoje određeni rizici korišćenja marihuane, oni nisu ništa značajniji od lošeg uticaja brojnih drugih stvari koje su trenutno dostupne legalno. Jedan od glavnih razloga zašto marihuana nije legalna jeste strah, koji je preuveličan. Uz pravilnu edukaciju, u školama i medjima, koja bi se fokusirala na balansiran pristup koji je potkovan naukom, ljudi bi mogli da razviju svest o rizicima marihuane i da je u skladu sa tim koriste.\n2. Marihuana je potpuno bezopasna\nIako je legalizacija marihuane u mnogim aspektima poželjan cilj, bitno je imati na umu sve negativne posledice koje česta upotreba ove supstance može imati. Loše kratkoročno pamćenje, anksioznost i blaga paranoja, problemi sa koncentracijom, kao i ubrzan rad rad srca samo su neki od potencijalnih problema koje upotreba marihuane može da izazove.\nOvo je naročito izraženo u slučaju kada ljudi aktivno konzumiraju marihuanu u toku puberteta, kada se mozak i dalje razvija, pa je svaki efekat trajniji. Takođe, upotreba marihuane tokom vožnje automobila je opasna, a u državama koje su legalizovale marihuanu u Sjedinjenim Američkim Državama blago se povećao i broj saobraćajnih nesreća usled upotrebe marihuane.\nMarihuana je i dalje manje opasna od alkohola i drugih psihoaktivnih supstanci, ali je potrebno posmatrati marihuanu kao supstancu koja nije potpuno bezopasna.\n3. Zbog marihuane ljudi probaju teže droge\nČesto se događa da ljudi priznaju kako uticaj marihuana na pojedinca nije toliko negativan, ali se ipak protive korišćenju i legalizaciji zato što veruju da se na ovaj način lako prelazi na teže narkotike, poput kokaina i ekstazija. Logika iza ovog argumenta jeste da marihuana nakon nekog vremena nema isti efekat, pa je potreban narkotik većeg intenziteta.\nOvo je klasičan primer mešanja uzročnosti i korelacije. Tačno je da većina ljudi koji konzumiraju teže droge koriste, ili su koristili u nekom trenutku, marihuanu, ali to ne znači da upotreba marihune nužno dovodi do kasnije upotrebe ozbiljnijih narkotika. Marihuana sigurno nije razlog za prelazak na droge poput ekstazija, ali je moguće da su razlozi iza konzumiranja isti.\nPrema rezultatima brojnih studija nije dokazano postojanje uzročne veze, a postoje ograničeni dokazi da marihuana zapravo može da pomogne kod odvikavanja od drugih opijata i alkohola.\n4. Legalizacija marihuane povećava kriminal\nArgument o povećanom kriminalu usled legalizacije marihuane takođe nije podržan istraživanjima. Iako postoji ograničen broj zemalja u kojima je marihuana legalizovana, postoje indikatori da ovo utiče na smanjenje kriminala, kao što se dogodilo u Sjedinjenim Američkim Državama. U državama koje su legalizovali marihuanu u SAD stop nasilnih zločina opala je za 12,5%, a razlog za to je jednostavan.\nLegalizacija marihuane znači da su bande i druge kriminalne grupe koje su se bavile ilegalnom prodajom marihuane izgubile deo profita koji je odatle dolazio, pa se ubistva i pljačke povezani sa ilegalnom prodajom marihuane ređe događaju.\nSamo zato što je posedovanje marihuane legalno zabranjeno, ne znači da ne postoji potražnja za njom, što daje motiv raznim kriminalnim grupama da se bave nelegalnom prodajom. Novac koji dobiju od marihuane ove kriminalne grupe često koriste kako bi finansirale druge kriminalne aktivnosti, poput trgovine oružjem ili terorizma. Nekoliko puta godišnje u novinama pojavi se vest o „velikom uspehu“ i zapleni nekoliko tona marihuane, ali sama činjenica da se ovi naslovi pojavljuju toliko često pokazuje i dosadašnji neuspeh borbe protiv marihuane.\nLegalizacija marihuane je najbolje rešenje\nIako je razumljivo da postoji strah kada se govori o legalizaciji supstance koja je toliko dugo bila ilegalna, potrebno je ugledati se na iskustva nekoliko zemalja koje su legalizovale, ili makar dekriminalizovale, marihuanu. U većini slučajeva rezultati su pozitivni, a podrška legalizaciji marihuane raste i u Srbiji. Zablude su uglavnom odgovorne za negativan stav prema marihuani, a ukoliko bi se edukacijom razbile neke od njih, podrška bi bila značajno veća.\nPročitajte i: Srbija treba da legalizuje marihuanu – pogledajte Kolorado\nTALASNA DUŽINA #13 PEÐA MITROVIĆ – BEOGRAD – GLAVNI GRAD POPLAVA I HAOSA\nTAGS: kriminal legalizacija legalizacija marihuane marihuana


Njemačko-srpska naučna saradnja | Politika | DW | 04.05.2010\nNjemačko-srpska naučna saradnja\nPotpredsjednik Vlade Srbije, Božidar Đelić, sastao se danas (04.05.) u Berlinu sa njemačkom ministarkom obrazovanja i istraživanja Anetom Šavan. Inicirano je potpisivanje međudržavnog Sporazuma o naučnoj saradnji.\nBožidar Đelić i Annette Schavan u Berlinu\nNjemačka je najveća naučna sila Evrope. Njen najpoznatiji istraživački institut „Frauenhofer“, koji zapošljava više od 14.000 istraživača u 80 filijala širom zemlje, svoja vrata uskoro bi mogla da otvori i u Srbiji. Istraživanja u Srbiji bila bi fokusirana u domenu informatike i biomedicine, rekao je potpredsjednik Vlade Srbije, Božidar Đelić nakon sastanka sa njemačkom ministarkom obrazovanja i istraživanja. Dogovoreno je da Srbija jednim dijelom ubuduće učestvuje i u njemačkom projektu za proizvodnju baterija, koje bi trebale da omoguće razvoj električnih automobila. Potpredsjednik Vlade Srbije ocjenjuje:\n„Biće još i drugih inicijativa, ali veoma je važno to što je Njemačka sada prepoznala Srbiju kao jednu malu, ali ambicioznu zemlju u domenu nauke i tehnologije. Budućnost Srbije mora biti privlačenje velikih tehnoloških kompanija. Njemačka ima na hiljade takvih kompanija i veoma je bitno da umjesto da izvozimo pametne ljude u Njemačku, da izvozimo pametne srpsko-njemačke proizvode iz Srbije.“\nĐelić lobira u Berlinu\n„Istraživanje“ je karta za budućnost Srbije\nVlada Republike Srbije povećala je budžet za nauku, koji sada godišnje iznosi 120 miliona evra. U sljedećih pet godina biće izdvojeno i 500 miliona evra za naučnu i tehnološku infrastrukturu Srbije, zahvaljujući aranžmanima sa evropskom investicionom bankom, koji su potpisani u martu ove godine. Plan Vlade je da bruto domaći proizvod, koji se izdvaja za nauku, bude sa sadašnjih 0,3% povećan na 1% do 2015. godine, a do 2020. na čak 2%. Njemačka ministarka obrazovanja i istraživanja Anete Šavan komentariše:\n„Sa velikim poštovanjem sam slušala planove vlade Srbije o ulaganjima u istraživanje. To je veoma snažan i ohrabrujući signal za sve istraživače u Srbiji. To je dobar znak i za Međunarodnu zajednicu, jer se na taj način istraživačkim institucijama i fakultetima u Srbiji otvaraju mogućnosti za međunarodnu saradnju. Oboje želimo da izgradimo i pospješimo tu saradnju.“


LSV | Dačić da podnese ostavku zbog situacije u Vojvodini\nNakon tuče u Temerinu, koja je mogla biti sprečena većim prisustvom policije, proteklih 48 sati obeležio je međunacionalni incident u Bečeju, lomljenje table Slovačkog kulturnog centra i drugi obračun vatrenim oružjem u blizini osnovne škole u Novom Sadu za svega pola godine.\nDok ovo postaje svakodnevica, ministar Dačić već tri godine ignoriše zahtev LSV da se imenuje načelnik Policijske uprave Novi Sad. Pored toga, Novom Sadu nedostaje 300, a ministar nije u stanju da obezbedi ni dodatnih 80 policajaca, koliko je sam najavio januara prošle godine.\nSlična situacija je i u drugim krajevima AP Vojvodine, a najodgovorniji za ovakvo stanje i višegodišnje nemešanje u svoj posao je premijer i resorni ministar Ivica Dačić.\nTakođe, policija nije u stanju da identifikuje napadače na prostorije LSV na koje je atakovano 25 puta u poslednje tri godine širom Vojvodine.\nSve ove okolnosti mogle bi dovesti do samoorganizovanja građana Vojvodine radi elementarne zaštite njihove lične bezbednosti, što nužno vodi u još rizičnije situacije.\nU međuvremenu, Dačić se godinu ipo oglušuje o inicijativu LSV za osnivanjem Policijske uprave za Vojvodinu, kako bi se omogućila decentralizacija i bolja koordinacija rada Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srbije.


Povezivanje razbacanih dragulja - Nedelja - Dnevni list Danas\nPočetna » Nedelja » Povezivanje razbacanih dragulja\nTrinaest godina kasnije, jedan od najdugovečnijih strip-serijala u Srbiji, na prostorima bivše Jugoslavije i u regionu (sada) Zapadnog Balkana, pa i Balkana (ukupno) – Vekovnici, nedavno je započeo svoju definitivnu, integralnu putanju, bar kad je o Srbiji reč.\n0Piše: Dragan Stošić 21. novembra 2020. 16.33 Izmenjeno: 16.33\nPrvi album sa početne dve epizode – Rekvijem i Pasji život koje su ukoričene pod naslovom Život i smrt, kao izdavač potpisuje Marko Stojanović, spiritus movens ovog projekta.\nSuizdavač je Udruženje ljubitelja strip i pisane reči Nikola Mitrović Kokan, svi iz Leskovca (!), a generalni distributer izdanja je beogradski Darkwood.\nTime je jedinstven projekat na već označenim prostorima, koji je dosad trajao kroz 11 albuma (označenih od 0 do 10) i okupio više od 200 crtača i ilustratora iz Srbije, Hrvatske, Slovenije, Rumunije, Bosne i Hercegovine, Bugarske, Crne Gore, Makedonije, Grčke, Španije, Slovačke, Nemačke, Rusije i Brazila (!), pod scenarističkom palicom Marka Stojanovića, ušao u novu, ozbiljnu fazu svog postojanja.\n„Oni su rame uz rame, bez ikakvih trzavica, radili na nastanku zajedničkog umetničkog dela i na taj način poslali poruku ne samo svojim narodima, već i svojim državnicima, o mogućnosti suživota i saradnje na prostoru Balkana“, objasnio je jednom prilikom Stojanović.\nU zavisnosti od finansija, kako on kaže, „Posvećeno svima onima koji su violeli Vekovnike“, nastaviće svoju bitku sa vremenom.\nS tim u vezi, ponovićemo deo teksta Đorđa Miljenovića koji je propratio pojavljivanje spin off podserijala Beskrvni (izašlo tri albuma): „No, šta se vrzma u zverinjaku koji Stojanović naziva glavom, osim što nije normalan jer pravi stripove u Srbiji? Njemu igranku pravi zamisao da nije dovoljno mučiti se Vekovnicima, zaraditi nula dinara od toga, rasturiti svoj i tuđe brakove zbog toga, kljukati izdavače rufijima, tući se sa rotvajlerima po ulici i pokušati neuspelo samoubistvo iz zasede, pa je zato napravio spin-off. Oficijalni prvi srpski stripovski, mind you…“\nElem, šta očekuje čitaoce u prvom, integralnom izdanju?\nTu su prva epizoda – Rekvijem, koju su kompletno (ponovo) realizovali 2019. Marko Nikolić i Dejan Nenadov (prvu varijantu iz 2007. odradio je Srđan Peka Nikolić), dok je za kolor bio zadužen Aljoša Tomić, i druga – Pasji život, u kojoj su svoje crtačke kvalitete pokazali Vladimr Aleksić, Tihomir čelanović, Aleksandar Sotirovski, Borivoje Grbić, Radomir Izgarević i Denis Dupanović.\nČitaoce čekaju i ilustracije i biografike autora, kao i nekoliko kritičkih tekstova posvećenih ovom projektu.\nSerijal Vekovnici svoj život započeo je, inače, 2007. na stranicama Politikinog Zabavnika, ali je zbog nepoštovanja dogovora uredništva tog magazina nastavio da izlazi u albumima System Comicsa, da bi 8, 9. i 10. album Stojanović prebacio na svoja, samizdat pleća.\nPriča o jednom jedinstvenom prijateljstvu, sklopljenom između džangrizavog besmrtnika Kraljevića Marka, nekad poznatog srpskog princa i narodnog junaka a danas pijanca sklonog nasilju, i prastarog vampira zvanog Čen, uklještenog između tajanstvene prošlosti i nesigurne budućnosti – tematska je celina oko koje se kreće strip-serijal Vekovnici.\nOvaj avanturistički serijal govori o dvojici slučajnih partnera, koji u Evropi s kraja 18. veka ukrštaju staze sa mitološkim bićima kao što su vampiri, psoglavi, todorci, ali i istorijskim ličnostima poput Mocarta, Vuka Brankovića, Stevana Sinđelića te književnim likovima kao što su Til Ojlenšpigel, Faust, D’Artanjan, Kvazimodo, Frankenštajn i mnogih drugih.\nTridesetak nagrada u zemlji i inostranstvu dodatno svedoče o vrednosti Vekovnika i Beskrvnih.\nA, Britanac Pol Gravet, autor kultne knjige 1001 strip koji morate pročitati u životu i jedan od najeminentnijih strip teoretičata u svetu, koji svake godine sastavlja top listu najboljih stripova objavljenih širom sveta, uvrstio je Vekovnike, „čudesan serijal“, po njegovim rečima, u svoj izbor najboljih svetskih stripova objavljenih 2012, 2013, 2016, 2017. i 2019. godine.\nOba serijala objavljivana su i objavljuju se u albumskoj i magazinskoj varijanti u Srbiji, Makedoniji, BiH, Bugarskoj, Hrvatskoj, Rumuniji, Češkoj i Grčkoj.\nOriginalne strip-table viđene su i na izložbama u galerijama širom regiona, serijal ima i svoju facebook stranu, a blog Vekovnika je na adresi www.vekovnici.blogspot.com.\nIlustrator i strip crtač Bob Živković zabeležio je svojevremeno da su „Vekovnici strip koji istovremeno obavlja dve misije, od kojih se ne zna koja je bitnija. On je, prvo, zapanjujuće postignuće koje faktički pravi, formuliše novu (domaću) mitologiju, prilagođenu sadašnjem trenutku. Drugo, u mračnim godinama iza nas u kojima je jedini cilj bio preživeti zla vremena, uspostavljene su iskre novih vrednosti – dobrog, kulturnog stripa. Vekovnici danas teptreživele, razbacane dragulje povezuju i skupljaju, osnažujući pleme koje se ponovo međusobno upoznaje baš na njihovim stranicama. Ovakve stvari menjaju, spašavaju svet…“


Da li je korisno posećivati duhovnog iscelitelja?\nDa li je korisno posećivati egzorcistu/belog maga /duhovnog iscelitelja/medijuma radi prevazilaženja problema izazvanih duhovima?\nNeki ljudi na koje utiču duhovi ili su zaposednuti duhovima pokušavaju da prevaziđu probleme izazvane duhovima tako što odlaze egzorcistima/ belim magovima tj. ljudima za koje se pretpostavlja da imaju sposobnost da uklone crnu energiju duhova ili i same duhove. Fondacija za istraživanja zasnovana na duhovnoj nauci (SSRF) to ne preporučuje kao odgovarajuću ili opravdanu opciju iz više razloga:\nVećina egzorcista / belih magova / duhovnih iscelitelja / sveštenika / medijuma nisu na odgovarajući način proučavali ovu temu, pa tako nemaju dovoljno znanja o raznim aspektima duhova kao što su njihovi tipovi, snaga, karakteristike itd. Zato oni mogu da budu zavedeni obmanjujućim oblicima duhova kao i njihovim lažnim/prividnim napuštanjima ljudi koje su zaposeli.\nTakođe, oni nemaju ni dovoljno duhovne moći da bi njihov uticaj na duhove bio takav da ih nateraju da trajno napuste osobu.\nBez snažne utemeljenosti u duhovnoj praksi koja obezbeđuje snažnu unutrašnju satva komponentu koja omogućava kontinuiranu borbu protiv duhova, i najveći spoljni trud da se ukloni duh koji je zaposeo osobu ili da se smanji njegov uticaj mogu biti neuspešni. U najboljem slučaju duh može da lažira svoj odlazak ili čak može zaista i da ode, ali će se opet vratiti u osobu čim duhovni iscelitelj ode.\nNeki od tih ljudi koji nude pomoć mogu biti varalice koji će osobu prevariti i uzeti joj novac, ali ono što je najvažnije, neće doći do očekivanog rešenja problema.\nDuhovna praksa za spoznaju Boga već u ovom životu


Homeopatija je efikasna, blaga i holistička terapija, koja stimuliše i reguliše moć samoizlečenja organizma. Otkrivamo vam sve prednosti korišćenja kompleksnih homeopatskih lekova.\n– U Srbiji je registrovano oko 20 homeopatskih lekova, a naši građani najviše koriste “Polinol”, homeopatski lek za smanjenje tegoba alergijske kijavice – kaže Jovana Knežević.\nDHU, Foto: Zoran Sinko\nSvaki lek koji izađe iz DHU proizvodnog pogona ispunjava visoke standarade kvaliteta i izrađen je po metodama opisanim u "Nemačkoj homeopatskoj farmakopeji" koje je 1872. izdao dr Vilmar Švabe, osnivač DHU kompanije. Potenciranje matičnih tinktura se radi isključivo ručno, u skladu sa originalnim uputstvima dr Samjuela Hanemana, osnivača homeopatije.\ndr Samjuel Haneman\ndr Vilmar Švabe\nKako da uštedite na organizaciji venčanja: Uradi – sam cvetni aranžmani


Godišnji horoskop - Rak - Astroputnik\nRakovima 2022. godina donosi dosta izazova na svim životnim poljima. Mnoge stvari će vam ići od ruke za koje do sada niste ni mogli da pomislite da bi mogli da završite, ali i obrnuto neke lagane nećete moći da završite. Ovo je period gde ćete malo više biti okrenuti sebi lično, porodici, domu, partneru nego poslu, prijateljima i javnosti uopšte. Fokus je na vama i na vašim problemima, biće dosta peripetija oko novca naročito ako ste u nekom naslednom postupku ili ste pak u fazi podizanja nekog većeg kredita. Vaše zdravlje je malo na udaru, pričuvajte se prevelike nervoze, a naročito u komunikaciji sa okolinom možete biti burniji nego inače.\nPosao: Potencijalno odličan mesec je januar, usmerite sve svoje snage ka postavljenim ciljevima. Na samom kraju meseca pokušajte da izbegnete verbalne nesuglasice sa bližim poslovnim saradnicima, biće poprilično napeto. Februar donosi poboljšanje finansijske situacije, mogu vam biti vraćeni svi dugovi. Već pokrenute projekte uspešno ćete privesti kraju. Prva polovina marta će proteći bez većih prepreka na profesionalnom planu, u drugoj polovini problemi u komunikaciji sa saradnicima. Novčana situacija promenljiva, ne ulećite u bespotrebne rizike. April nepovoljan u svakom segmentu posla, pokušajte da ga pregrmite sa što manje stresa i nikako ne ulazite u neke neproverene poslovne kombinacije. Tokom meseca maja imaćete povećan obim obaveza i verovatno će biti neophodna reorganizacija, obavezno zatražite pomoć saradnika od poverenja. Jun mesec donosi veće izazove u verbalnoj komunikaciji i sa nadređenima sa saradnicima, moguć i konflikt koji će prouzrokovati prekid neke saradnje. Jul najizazovniji mesec na poslovnom planu, zbog izrazito loše planetarne postavke. Nepovoljne su poslovne okolnosti, a vi možete biti u određenoj meri iskorišćeni i izmanipulisani od nekorektnih saradnika. Avgust ne nosi krupnija dešavanja i značajnije promene na polju posla, situacija će se malo primiriti. U septembru naročit oprez sa finansijama, mogli biste vi da napravite neki previd a moglo bi da vam se desi da neki saradnik ima nameru da vas ošteti. Oktobar i novembar generalno stabilni meseci, osim što će vam dosta vremena i energije oduzeti rešavanje problema zaostalih iz prethodnog perioda. Požurivanjem i forsiranjem saradnika ništa nećete postići, pokušajte da pronađete neko kompromisno rešenje. Decembar završavate u jakom ritmu, ali većina stvari će doći na svoje mesto.\nFinansije: 2022. godina za Rakove u finansijskom pogledu je bolja nego prethodna godina. U prva tri meseca oscilatorno biće i većih priliva, ali i perioda stagnacije i većih rashoda na koje niste računali. U periodu od aprila do juna nema značajnih promena u sferi novca, ali nema pogoršanja trenutne situacije. Rakovi bi trebalo da budu obazrivi sa novcem i ne troše veće sume nego što je neophodno. Jul nepovoljan za ulaganja, za nijansu bolja situacija u avgustu, ali i dalje nije vreme za veće poslovne korake. Septembar donosi dosta neprijatnih situacija, neočekivanih obrta, situaciju toplo - hladno. Poslednja tri meseca naredne godine biće benefite, poboljšanja novčanih primanja, vi ćete vratiti sve dugove i biti značajno psihički rasterećeni.\nLjubav: Za zauzete predstavnike znaka Raka početak naredne godine dinamičan. Imate mogućnost da činite lepe stvari, ali i bez očekivanja biće vam vraćeno višestruko od partnera. Tokom februara iskoristite pozitivne aspekte i pozabavite se planovima za neka zajednička ulaganja u vašem domu ili planiranju nekog bitnijeg zajedničkog troška. Mart rezervisan za porodična okupljanja, druženje sa zajedničkim prijateljima i malo više izlazaka. Početak aprila oslikan malo napetijom situacijom u vašem okruženju, biće dinamičnije pa to samim tim izaziva malo više napetosti u komunikaciji sa partnerom. Maj dobra energija u vazduhu, sve je na vašoj strani pa se trud isplati i nemojte posustajati i činite svaki dan sve lepšim i lepšim. Jun, jul i avgust težak period za partnerske odnose, jer nijedna strana nema razumevanja za probleme druge strane i naglašena je međusobna neusklađenost na svim poljima. Biće mnogo napetosti i nervoze, inicirano sa obe strane podjednako. Morate u komunikaciju uneti više samokontrole i izbeći konflikte koji mogu da prerastu u ozbiljnije sukobe. Tokom septembra period samopreispitivanja u vezi celokupne situacije, sa obe strane. Oktobar donosi stabilizaciju odnosa i pravljenje zajedničkih planova. U novembru opet neka toplo- hladno situacija, ali srećom kratkotrajno. Decembar i kraj godine, donose bolju atmosferu u vaš odnos i popravku raspoloženja. Ovo je mesec u kome treba da budete darežljivi prema partneru, biće vam adekvatno uzvraćeno. Slobodnim Rakovima u prva tri meseca se savetuje proširivanje kruga prijatelja, više kretanja, okupljanja, putovanja, bez nekog preteranog akcenta na vezivanju. Letnji meseci nisu preporučljivi za neke ozbiljnije priče provedite ih što opuštenije. Druga polovina godine donosi bolje prilike i to u nenadanim situacijama.\nZdravlje: Prva polovina godine donosi pojačan stres i nervozu i to se odražava bolove u vratu, glavobolju i depresiju. Pozabavite se svojim i fizičkim i mentalnim zdravljem na malo ozbiljniji način. U letnjim mesecima zdravlje dobro, bavite se svojom fizičkom kondicijom, zdravom ishranom i jogom. Jesenji period donosi izvesne zdravstvene oscilacije vezane za pad imuniteta. Osetljivi respiratorni organi na prvom mestu, ali može biti na udaru i hormonski status.


Parižani ne odustaju od Zmaja: Koliko je PSG spreman platiti za Pjanića? - mojusk.ba\nU planovima PSG-a, jednog od najbogatijih klubova na svijetu, je i naš reprezentativac Miralem Pjanić. Čelnici novog-starog prvaka Francuske tragaju za kvalitetnim pojačanjima, koja bi u narednim sezonama osim domaćih titula, u vitrine trofejnog kluba donijela i pehar Lige prvaka.\nOdavno se špekuliše o Pjaniću, a nekoliko italijanskih medija objavilo je da je upravo fudbaler Juventusa trenutna meta predsjednika PSG-a, šeika Nassera Al-Khelaifija.\nO interesovanju Parižana jučer su pisali Gazzetta dello Sport i Tuttosport. Pjanić je jedan od igrača koje čelnici Juventusa po svaku cijenu namjeravaju zadržati u timu.\nPitanje je tek koliko je PSG spreman ponuditi i ako već bude riječ o vrtoglavoj cifiri hoće li u Torinu na nju ostati ravnodušni. Pjanićeva cijena dosegla je svoj zenit i prema Transfermarktu iznosi 65 miliona eura, po čemu je najskuplji fudbaler u historiji BiH. I sigurno je da Juve neće pristati na manje novca od ovoga, mada ne bi čudilo i kada bi tražio mnogo više…\nMainz vraća Kodru, Dortmund Burnića


"Rezidor" gradi hotel u Beogradu - Bizlife.rs\n“Rezidor” gradi hotel u Beogradu\n21:38 Beograd, 07/11/2011\nHotelska grupa “Rezidor”, kompanija u veoma brzom razvoju, počela je u Beogradu da gradi svoj prvi hotel sa 236 soba na mestu Starog mlina u Bulevaru vojvode Mišića, objavljeno je danas na sajtu te kompanije.\nHotel “Radison Blu” prve goste primiće krajem 2013, najavljeno je iz te kompanije sa sedištem u Briselu, koja ima hotele u 64 zemlje širom Evrope, Bliskog istoka i Afrike.\n“Oduševljeni smo što dolazimo u Srbiju. To je zemlja u ubrzanom razvoju, a Beograd je živahan, dinamičan grad sa 1,7 miliona stanovnika i u tome vidimo potencijal vredan pažnje”, rekao je Kurt Riter, izvršni direktor i predsdednik “Rezidora”.\nGradnje hotela i poslovne kule odmah pored, od 3.900 kvadratnih metara, poduhvatiće se austrijska firma za nekretnine “Soravija grup” u saradnji sa Erste bankom i Evropskom bankom za obnovu i razvoj (EBRD).\n“Da gradimo u Beogradu bili smo podstaknuti nedovoljnim brojem kvalitetnih hotela sa najmodernijom vrstom smeštaja i usluge. To je jedna od prvih velikih investicija tog tipa u Srbiji i ubeđeni smo da će izgledi tržišta kao i naša saradnja sa Rezidorom omogućiti uspešnu i dugotrajnu avanturu u srpskoj prestonici”, rekao je Hano Soravija, izvršni direktor “Soravije”.\nUnutar hotelskog kompleksa biće sačuvano i obnovljeno zdanje Starog mlina, nalaziće se i jedan restoran i bar, konferencijski centar od 600 kvadratnih metara, deo za masažu i opuštanje, veliki parking, a svih 236 soba imaće besplatan pristup brzom internetu.\nVećinski vlasnik “Rezidora” je privatna kompanija “Karlson”, sa sedištem u Mineapolisu u SAD.


Iako je nošenje zaštitnih maski obavezno u javnom prevozu, deo građana se tih mera ne pridržava. (Na fotografiji: putnici u gradskom prevozu u Beogradu, 11. oktobar 2021.)\nČlan Kriznog štaba Vlade Srbije za borbu protiv korona virusa, epidemiolog Predrag Kon izjavio je da pozdravlja uvođenje COVID-19 propusnica, ali da su morale ranije da budu uvedene i da je medicinski deo Kriznog štaba predlagao oštrije mere.\n"Epidemiološka situacija se razvila u praktično katastrofalnu, jer nigde nemamo siguran ležaj za pacijente, dakle moraju ranije da se otpuštaju pacijenti da bi se dobio prostor. Situacija je jako, jako loša", rekao je Kon 21. oktobra za televiziju Prva.\nKrizni štab je 20. oktobra doneo odluku o uvođenju COVID-19 propusnica za ulazak u ugostiteljske objekte posle 22 časa. Mera stupa na snagu u subotu, 23. oktobra.\nKon je rekao da je "nezadovoljan i tužan" jer ne misli da će ta mera biti dovoljna.\n"Mi smo tražili da se sve praktično što radi, zatvori u 17 časova - prevenstevno prodavnice, tržni centri, kafići i da bude otvoreno samo ono što je za namirnice, lekove i gorivo. Takođe, i zabranu javnog okupljanja iznad pet lica", rekao je Kon o stavu medicinskog dela Kriznog štaba.\nGovoreći o COVID-19 propusnicama, on je rekao da je neophodno pooštravanje kontrole. Kako je dodao, medicinski deo Kriznog štaba je tražio i da bude javno objavljivano ko krši mere.\nKon je rekao da svi zaposleni u ugostiteljskim objektima, koji su angažovani na mestima gde su posle 22 časa nephodne COVID-19 propusnice, moraju da ispunjavaju uslove za boravak u objektima.\nPokrenuta rasprava o onlajn nastavi\nPrema njegovim rečima, virus se "žestoko spustio u cirkulaciji" među decom, tako da su neka na respiratoru, i da je "legitimno pitanje, o čemu je juče započeta rasprava, da li je trenutak da se razmišlja o onlajn nastavi".\n"To zavisi od podataka, procene. Još uvek su podaci iz prosvete tavkvi da pokazuju da su se deca prvenstveno zaražavala u porodici, pa donose virus u školu ne znajući", rekao je Kon. On je naglasio da su "motor" svake respratorne epidemije kolektivi - školski, radni, sportski, slavlja, svadbe, noćni klubovi.\nJanković: Nikakav efekat COVID propusnica\nZamenik direktora Univerzitetskog kliničkog centra u Nišu Radmilo Janković izjavio je da će efekat COVID propusnica biti "nažalost, nikakav".\nOn je za Radio-televiziju Srbije ocenio da bez ozbiljnih protivepidemioloških mera epidemija korona virusa ne može da se zauzda.\n"Mera COVID propusnica neće biti dovoljna da zauzda epidemiju u Srbiji. Sem poruke i simboličnog efekta, propusnice neće imati efekat na smanjivanje zaraženih", rekao je Janković 21. oktobra.\nJanković je istakao i da je broj pacijenata na intenzivnoj nezi "jako visok".\nRadojičić: Zabrinjava zaražavanje dece\nGradonačelnik Beograda, doktor Zoran Radojičić ocenio je da je epidemiološka situacija zabrinjavajuća, naglasivši da najviše zabrinjavaju teže kliničke slike kod dece. Kako je istakao, rešenje je, pre svega, vakcinacija odraslih, ali i dece - prema medicinskim normama koje su propisane u svetu, saopštila je gradska uprava Beograda 21. oktobra.\nPrema poslednjim podacima, u Srbiji je 58 osoba preminulo od posledica infekcije korona virusom, čime je ukupan broj preminulih od početka pandemije povećan na 9.272, saopštilo je Ministarstvo zdravlja 20. oktobra. Registrovano je 7.745 novih slučajeva zaraze.


Asfaltiran i uređen veliki broj ulica u gradu - Dnevnik Juga\nPočetna / DRUŠTVO / Asfaltiran i uređen veliki broj ulica u gradu\nAsfaltiran i uređen veliki broj ulica u gradu\nGrad Leskovac je u predhodnom periodu u rehabilitaciju puteva uložio značajnu sumu novca. Zahvaljujući toj investiciji ulice Leskovca su postale lepše i funkcionalnije.\n“ Radove na rehabilitaciji državnog puta drugog reda na deonici Zalužnje-Leskovac , zatim na deonici puta kod Poljoprivredne škole i jednom delu Niške ulice, finansiralo je Javno preduzeće Putevi Srbije. Radovi su izvedeni su u dužini od ukupno 4650 metara, a vrednost radova iznosi 51,6 miliona dinara. Ukupna investcija sa deonicom od Živkova iznosi 75 miliona dinara“ istakao je ovom prilikom gradonačelnik Leskovca Goran Cvetanović.\nTakođe, urađena je i kružna raskrsnica ulice Niške i Bulevara Nikole Pašića.\n„Vrednost ugovora je 33 miliona dinara . Direkcija za urbanizam i izgradnju je završila radove na izmeštanju instalacija i rekonstrukcije dela vodovodne mreže u zoni kružne raskrsnice ul. Niške i Bulevara Nikole Pašića, gde je vrednost ugovora je bio 5,3 milona dinara“ dodao je Cvetanović.\nPrethodni Uskoro u Leskovcu JURA 3- Posao za još 500 radnika\nSledeći CITAT DANA – Jednom kad oluja prođe…


dkcb Archives - LookerWeekly.com magazin\nPrateći trendove i želje korisnika Dečji kultuni centar Beograd, u svoje stalne grupe, uvrstiće i grafiku za decu „Otisak po otisak“ koju će od februara voditi Marija Sibinović, master primenjeni umetnik.\nTesla i bitka na Magnetnom polju u nedelju\nMjuzikl za decu „Tesla i bitka na Magnetnom polju“, Nebojše Romčevića i Leontine Vukomanović, u režiji Đorđa Makarevića, a po ideji Branislava Brkića, imaće svoje prvo reprizno izvođenje u nedelju, 22. januara u 12 časova, na Velikoj sceni Narodnog pozorišta u Beogradu.\nDečji kulturni centar Beograd organizuje konkurs za drugi Nacionalni festival dečjeg video klipa KIDIKEM.\nV Festival horova dece i mladih\nDečji kulturni centar Beograd organizuje V Festival horova dece i mladih FEDEHO, 11.12.13. maja, od 17 časova. 14. maja od 12 časova biće održan svečani Revijalni koncert pobednika na Velikoj sceni.\n10, 11. i 12. maja od 12 časova Dečji kulturni centar organizovaće ekološko istraživačku akciju o samoniklim biljkama pod nazivom “U prkos svemu”.\nU ponedeljak 9. maja u 10 časova biće održana Revija pobednika gradskog takmičenja muzičkih sekcija osnovnih škola Beograda DEMUS, koje tradicionalno organizuje Dečji kulturni centar Beograd u saradnji sa opštinskom i gradskom organizacijom prijatelja dece Beograda već 48 godina, u peridu od marta do maja meseca.\nU subotu 23. i nedelju 24. aprila 2016. godine, po prvi put u Beogradu, u Dečjem kulturnom centru Beograd, deca će imati priliku da saznaju više o pozorištu i glumi kroz festival „Glumijada“ koji će u dva dana organizovati predstave za decu i radionice o glumačkom zanatu. Festival je u organizaciji Umetničke radionice "Kesić", sajta NajboljaMamaNaSvetu.com i Dečjeg kulturnog centara Beograd. Ulaz je besplatan.\nU utorak 19. aprila 2016. godine u Galeriji DKCB otvorena je izložba pod nazivom „RUKE“, deseta po redu izložba dečjeg likovnog stvaralaštva udruženja PIKTUM – za izučavanje, predavanje i obučavanje starih zanata i umetnosti. Ikonopis, freske, grafike, pasteli i skulpture prikazaće nam deca uzrasta od 5 do 17 godina u zanosu i igri stvaranja. Izložba traje do 4. maja.\nLjubiteljima najlepših pesama za decu Dečji kulturni centar Beograd ponovo poklanja „Dečje beogradsko proleće“, koje je poslednji put održano pre dvadeset godina. Zbog izuzetnog značaja koji je ovaj festival imao od samog osnivanja 1972. godine, DKCB uz podršku Gradske uprave grada Beograda odlučio je da obnovi ovu manifestaciju pod novim naslovom.


"FRAPANTNO LOŠ" odziv mladih na POZIV da se vakcinišu\nGojković je rekao da je odgovor mladih na te pozive bio “frapantno loš” i da “moramo da radimo na tome, svi zajedno”.\nGojković je ponovo pozvao građane da se vakcinišu, naročito zbog dozvoljenih skupova.\nOn je kazao da ipak ne mogu da se u dovoljnoj meri kontrolišu veći skupovi, te građani moraju biti odgovorni i “truditi se da se vakcinišu pre odlaska na proslave”.\nPo njegovim rečima, nedostaje još dva odsto vakcinisanih građana da bi se ograničenja ublažavala, ali su ipak ublažene “zbog mentalnog zdravlja građana”.\n“Svi pričaju o ekonomiji ekonomija jeste važna, ali zdravlje ljudi je najvažnije, a i mentalno zdravlje je zdravlje”, rekao je Gojković.


Solana proglašena parkom prirode – Bankar.me\nJune 25, 2019 CRNA GORA, SVE VIJESTI, ZANIMLJIVOSTI Leave a comment\nOdbornici ulcinjskog parlamenta, na jučerašnjoj sjednici, donijeli su odluku kojom se Solana proglašava parkom prirode.\nU odluci se navodi da će Opština Ulcinj osnovati privredno društvo kome će od naredne godine povjeriti upravljanje ovim zaštićenim područjem. Evropska komisija je u posljednjem Izvještaju o napretku pozvala Opštinu da usvoji dokument o zaštiti tog područja. Iz Centra za zaštitu i proučavanje ptica su istakli da je Solana konačno prepoznata kao lokalitet od značaja na nacionalnom nivou.\n“Petnaest godina rada iza nas, toliko uspona i padova, toliko zakulisnih radnji, ali i iskrene podrške od svih prijatelja ovog nevjerovatnog ptičjeg aerodroma. Hvala vam od srca što vjerujete u istinski dobre priče, što vjerujete u prirodu i što vam je stalo do stotine hiljada najšarenijih krila i sitih kljunova”, poručuju iz CZIP.\nUlcinjska solana se nalazi na krajnjem jugu Crne Gore i zauzima oko 14,5 kvadratnih kilometara slanih bazena. Izgrađena je u regionu sa najvećim brojem vedrih dana, najvećom insolacijom na Jadranu 2567 sunčanih sati i najvećim brojem tropskih dana u bivšoj Jugoslaviji.\nDo sada je na ovoj “kulturnoj laguni” registrovano više od 240 vrsta ptica, što je oko 50 odsto ukupnog broja vrsta ptica registrovanih u Evropi. U regionu pa i šire postoje staništa gdje je broj registrovanih vrsta znatno veći, ali ono što Solanu odvaja od svih ostalih je kvalitet vrsta i njihova brojnost.\nPOJMOVIsolana Solana Bajo Sekulić Solana Bajo Sekulić Ulcinj\nPrevious Otvoren Shopping Centar Butiko u Radanovićima (foto, video)\nSljedeći Stečajna uprava prodaje imovinu Atlas banke


Maske, distanca, zabrana većih okupljanja ostaće još dugo | Boom93\nMaske, distanca, zabrana većih okupljanja ostaće još dugo\nPojedine preventivne mere kao što su nošenje maski, držanje fizičke distance, zabrana većih okupljanja, a naročito okupljanja mladih, dezinfekcija - neke su od onih koje će se dugo zadržati, verovatno dok se situacija u svetu ne stabilizuje ili pojavi vakcina, izjavila je danas direktor Instituta „Batut” Verica Jovanović.\nNa konferenciji za medije, Jovanović je ukazala i da je Svetska zdravstvena organizacija danas apelovala na sve države, gde se povećava broj zaraženih, da je neophodno primenjivati preventivne mere.\n„Među njima je držanje fizičke distance ključna mera, koja onemogućava virus da pređe na ljude. Zatim, korišćenje maski, mere dezinfekcije, higijena ruku i prostora. To su i zabrana većih okupljanja, a naročito kada su u pitanju mladi”, ukazala je Jovanović.\nIstiče da će se te mere zadržati dok se situacija u svetu ne stabilizuje, odnosno, najverovatnije dok se ne ostvari imunizacija.\nOznakeBatut COVID-19 Covid19 distanca Koronavirus Maske Verica Jovanović


Evropski standardi - policija efikasnija, građani bezbedniji - Info Pult\nTokom drugog dana 83. zasedanja Generalne skupštine Interpola u Monaku, Stefanović je istakao da je Srbiji i njenim građanima veoma važno da srpska policija bude sposobna da se odupre svim vidovima kriminala.\n“Na našem putu ka EU nije važno da jednog dana budemo samo zvezdica na zastavi EU, već da standardi koje usvajamo našu policiju učine efikasnijom i da se građani osećaju bezbednije”, naglasio je ministar unutrašnjih poslova.\nTo znači, prema njegovim rečima, i da međunarodna saradnja mora da bude čvršća, da kriminalci znaju da ne mogu da odu u bilo koju zemlju i tamo budu pošteđeni sankcija i gonjenja.\nMinistar je podsetio da srpska policija ima neverovatno dobru saradnju sa velikim brojem zemalja, ali i da ima prostora da se ona u okviru Interpola unapredi.\nStefanović je tokom zasedanja skupštine Interpola imao biletaralne susrete sa ministrima unutrašnjih poslova Nemačke, Rusije, Monaka i zamenikom ministra javne bezbednosti NR Kine.\nU saopštenju MUP-a se navodi da je tema današnjeg ministarskog sastanka, na skupštini Interpola, bila globalizacija, borba protiv terorizma i organizovanog kriminala, a dogovoreno je da se u narednom periodu definišu dalji pravci u toj zajedničkoj borbi.\nOd početka 2015. građani mogu da biraju snabdevača struje\nPrevious Vučić: Ubrzo rešenje za štrajk advokata\nNext (VIDEO) NEKAD I SAD: Da li prepoznajete našeg poznatog političara?


Neobjašnjive eksplozije plaše Amerikance, pojavili se i „ljudi u crnom“ - 07.06.2018, Sputnik Srbija\nMisteriozne eksplozije povremeno se čuju širom Amerike, a sada je cela priča dobila novi zaplet. 07.06.2018, Sputnik Srbija\nNjima ce, izgleda, uskoro da dodje kraj... I treba da nestane ovo leglo dekadencije i zla!\nDakle počeo Đavo da plaši i svoje sluge neobjašnjivim eksplozijama. Ko sa njim tikve sadi o glavu mu se lupaju...\n14:35 07.06.2018 (Osveženo: 02:57 26.08.2021)\n25 Novembar 2017, 10:05\nNaime, u poslednjih godinu dana neobjašnjive eksplozije potresaju domove i plaše stanovnike u mnogim ruralnim delovima SAD.\nI dok je većina ovih eksplozija ostala neobjašnjena, FBI je takođe počeo da istražuje misteriozne eksplozije koje mogu da se čuju u delovima Pensilvanije, severno od Filadelfije.\nOno što daje dodatne razloge za zabrinutost i mističnost eksplozija je pojava „ljudi u crnom“. Jedan od svedoka koja je htela ostati anonimna u razgovoru za lokalne novine „Inteligencer“ tvrdi da su joj dvojica neidentifikovanih agenata pokucala na vrata i ispitivala je u „pretećem tonu“ šta zna o eksplozijama.\nPojava misterioznih ljudi u crnom tako je dodatno zaintrigirala stanovnike Amerike.


Na Samosu 20 povređenih u zemljotresu\nU razornom zemljotresu koji je tokom dana pogodio Tursku i deo Grčke, na ostrvu Samos povređeno je 20 ljudi, prenela je grčka TV ERT. Već ranije je objavljeno da je poginulo dvoje tinejdžera.\nSamos: Pao zid zgrade, poginulo dvoje tinejdžera\nNa grčkom ostrvu Samos koje je pogođeno jakim zemljotresom dvoje dece školskog uzrasta je poginulo kada se na njih pao zid, javlja grča TV ERT.\nPredsednik bugarskog Saveza umetnika Hristo Mutafčiev kritikovao je sunarodnike koji odlaze na odmor u Grčku. Smatra da bi trebalo podržati domaći turizam, imajući u vidu posledice pandemije i tvrdi da Grci mrze Bugare i da su spremni da ih prevare.\nOd sutra omogućen tranzit kroz Severnu Makedoniju, ulazak u Grčku samo preko prelaze Evzoni\nVlada Severne Makedonije odobrila je tranzit turista kroz tu zemlju, javljaju grčki mediji. Odluka stupa na snagu u ponedeljak kada će biti objavljena u Službenom Glasniku.


► Đurović (Narodna stranka): Gde su stotine miliona evra od rudne rente za kamen\nĐurović je rekao da je "po broju izgrađenih kilometara puteva i pruga kojima se vlast diči, reč o stotinama miliona evra", navodi se u saopštenju Narodne stranke.\n"Koliko je kamena, šljunka i peska ugrađeno u puteve i pruge Srbije u mandatu Zorane Mihajlović? Koliko je novca ministarstvo na čijem je čelu platilo izvođačima radova za isporučen i utrošen materijal? Koliko je novca Ministarstvo rudarstva i energetike naplatilo po tom osnovu", upitao je Đurović.\nOn je, povodom nesreća na pružnim prelazima, naveo da Zorana Mihajlović "hladno prelazi preko činjenice" da je u toku njenog mandata na prugama Srbije poginulo i teško povređeno više od 340 ljudi u 672 železničke nesreće, od kojih je ove godine poginulo petoro ljudi.\n"Zato je ostavka Zorane Mihajlović najmanje što bi moralo da usledi kao lični čin, a jasno je da je ona nedostojna da obavlja javnu funkciju. Tragikomično je kada se ljudi poput Zorane Mihajlović pozivaju na učinak prethodne vlasti, jer je ona bila uz svaku vlast u prethodnih više od deset godina", rekao je Đurović.\n"Tim tempom Srbija bi tek za 150 godina rešila problem pružnih prelaza na kojima ginu građani. A dotle, ginuće se i dalje kao da živimo na Divljem zapadu kada su Indijanci ginuli od 'gvozdenih konja' koje je napravio beli čovek. Tuga i sramota", kazao je Đurović.\n"Pozivam Zoranu Mihajlović da odgovori zašto su prvo kupovani vozovi za pruge koje ne postoje, pa se tek potom grade pruge", naveo je Đurović.


Poverenik organizuje skup povodom obeležavanja Međunarodnog dana prava javnosti da zna - Dijalog.net\nNaslovna Politika Poverenik organizuje skup povodom obeležavanja Međunarodnog dana prava javnosti da zna\nBeograd, 21. septembar 2018. – Poverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti organizuje skup povodom obeležavanja Međunarodnog dana prava javnosti da zna.\nPovodom obeležavanja ovog dana, tradicionalno se uručuju priznanja predstavnicima organa javnih vlasti koji su se u proteklih godinu dana istakli u afirmisanju prava javnosti na slobodan pristup informacijama, kao osnovnog ljudskog prava i jednog od fundamentalnih principa dobre uprave.\nPriznanje se dodeljuje i državnom organu za najbolji informator o radu, odabranom na javnom konkursu. Žiri koji dodeljuje ova priznanja sastoji se od uglednih stručnjaka u oblasti slobodnog pristupa informacijama-predstavnika univerziteta, udruženja građana i profesionalnih udruženja medijskih poslenika.\nZainteresovani za učešće svoje prisustvo mogu potvrditi do utorka, 25. septembra 2018. godine na imejl: milica.jelic@poverenik.rs, ili na telefon +381/(0)11-3408910.\nTop Tags evropske integracije mediji Evropska komisija Pravosuđe konkurs vladavina prava OCD Politika mladi Društvo Civilno društvo Srbija i Evropska unija Vlada Republike Srbije Evropska unija lokalna samouprava


Optužnica protiv 300 kineskih imigranata? – Krstarica\nOptužnica protiv 300 kineskih imigranata?\nBeta - 27.06.2015 - Foto: Beta\nItalijansko tužilaštvo razmatra optužnice protiv 297 osoba i centralne kineske državne banke „Bank of China“ u vezi sa istragom o pranju novca, navodi agencija AP.\nPrema navodima tužilaca, neki od osumnjičenjih služili su se „mafijaškim“ metodama i zastrašivanjem, prenela je juče italijanska agencija ANSA.\nUprkos velikim ekonomskim vezama između Kine i Zapada, neujednačenja saradnja, neusaglašeni pravni sistemi i kineski zakoni o tajnosti dozvolili su kriminalcima da se globalizuju efikasnije od policije, i otežali zapadnim kompanijama i sudovima da im zatvore poslove, navodi AP.\nPovodom pisanja agencije AP o aferi, objavljen je odgovor u kineskim medijima u kojem se odbacuju sve tvrdnje i navodi da je izveštaj AP-a „čudan“. Navodi se takođe da kineska državna banka „nije u obavezi da sarađuje sa italijanskom policijom“.\n„Bank of China“ je negirala svaku umešanost u ilegalne aktivnosti.\nKinesko ministarstvo spoljnih poslova je početkom juna, posle objavljivanja priče o aferi pranja novca, navelo da kineske vlasti ne znaju ništa o italijanskom slučaju i dodalo da je Kina uvek posvećena produbljivanju policijske saradnje sa drugim zemljama sa kojima zajedno suzbija transnacionalne zločine i kažnjava kriminalce.


Njujork tajms: Da li je Beograd sledeći Berlin?\nSivi kameni grad ispresecan tramvajskim šinama, neuništivog šarma, Beograd izgleda kao rođak Berlina iz Istočne Evrope, piše Njujork tajms u rubrici o putovanjima.\nU tekstu pod naslovom „36 sati u Beogradu“ arfitektura centra Beograda je opisana kroz „bogate fasade iz 19 i 20, potom velike zgrade koje predstavljaju katalog arhitektonskih stilova od neoklasicizma, neorenesanse i romantizma pa do futurističkog dizajna novih objekata“.\nOpisujući beogradske fasade, Njujork tajms je posebno istakao mural Vladimira Veličkovića kao i crtež Dragana Stanačeva, koji, kako navode, „izaziva vrtoglavicu“.\nNjujork tajms je deo teksta posvetio istorijskim delovima grada, tvrđavama i parkovima, kroz koji je opisao uži centar Beograda do pogleda na „usće Save u Dunav, gde počnju beogradske noći“.\nIstorija grada je delom opisana kroz nazive ulica, poput ulice Džordža Vašingtona, preko muzeja posvećenih komunističkom periodu, do opisa atmosfere „na kaldrmi Skadarske ulice“.\nU uvodnom delu opisan je „epski noćni život, „razvijena kultura ispijanja kafa“ i „sokače namenjeno talentovanim beogradskim dizajnerima“.\n„Beogradska oblast Savamala pod Brankovim mostom privlači umetničkim galerijama, nju vejv berbernicama i Mikser hausom – industrijskim prostorom koji su zauzeli srpski dizajneri“, navodi list i dodaje da je posebna pažnja data domaćim modnim kreatorima dodeljivanjem prostora u Čumićevbom sokačetu.\nNakon ovih opisa američki list se pita: „da li je Beograd budući Berlin“.\nIstiču se i niske cene u Beogradu, pre svega hrane, a potom ide priča o Knez Mihailovoj ulice, gde „turisti mogu da kupe sve od knjiga, garderobe, suvenira do rukotvorina i novina“.\nBeogradski restorani su pohvaljeni zbog kvaliteta, obima porcija i cena, ali pre svega zbog ukusa.\n„Bake bi bile ponosne na beogradske lidere balkanske tradicionalne kuhinje, koji kuvaju stara jela sa veštinom i sastojcima 21. veka“, piše Njujork tajms.\nKroz tekst su nabrajane cene i nazivi lokalnih brendova garderobe, piva, restorana, muzeja, vina pa do konstatacije da se iz svetskihg metropola direktno leti do beogradskog aerodroma.


Beta 25. novembra 2020. 17:05\nMark Zandi, glavni ekonomista „Moodi’s Analitike“, rekao je da prognozira rast BDP-a od oko 2,0 odsto u četvrtom kvartalu, s realnom mogućnošću da BDP bude negativan u prvom kvartalu sledeće godine. Ekonomisti „JPMorgan Chase“ smanjili su prognozu BDP-a za prvi kvartal na negativnu stopu od 1,0 odsto. „Ova zima biće sumorna i smatramo da će se ekonomija ponovo smanjiti u prvom kvartalu“, napisali su ekonomisti „JPMorgan“ u belešci o tome.\n„Ekonomija će biti u vrlo nepogodnim uslovima dok ne dobijemo sledeći paket fiskalnog spasavanja“, rekao je Zandi. „Ako poslanici ne uspeju da to postignu, ekonomiji će biti veoma teško da izbegne povratak u recesiju“, upozorio je on.\nMicotakis: Kazne za nepoštovanje mera sa 300 na 500 evra


Vesti online / Vesti / Svet / Više od 500 policajaca javilo da je bolesno zbog samita\nViše od 500 policajaca javilo da je bolesno zbog samita\nViše od 500 policajaca u Briselu danas su se javili da su bolesni, izražavajući time nezadovoljstvo uslovima rada i to u danu kada se u Briselu održava kljucni samit EU o Bregzitu.\nNjih 520 od ukupno 2.600 policajaca u policijskoj zoni Brisela javilo je da će biti odsutno zbog bolesti, a prethodnog dana na bolovanju ih je bilo 15 odsto, preneo je Index.hr.\nU susednom policijskom sektoru gde radi 585 policajaca ima, takođe, problema, jer su u ponedeljak štrajk pokrenula tri sindikata.\nDo protesta dolazi u trenutku kad se u evropskoj četvrti u Briselu održava dvodnevni samit EU, koji počinje večeras, posle čega se održava konferencija Evropa - Azija.\n- U svakom slučaju samit će se održati, policija će biti prisutna. Raspravljamo o rešenjima - rekla je portparolka lokalne policija Ilse Van De Kere.\nMerkel: Može Bregzit, ali na uređen način\nSVET Britanski parlament preuzeo kontrolu nad Bregzitom\nSVET Ko bi mogao da zameni Terezu Mej?


Novi službenici i IT platforma za kontrolu javnih preduzeća Srpske – ASinfo Portal\n15.10.2021. / 14:33\nBANJALUKA – Iduće sedmice u Vladi Srpske počinje uspostavljanje sistema za koordinaciju nadzora javnih preduzeća od posebnog interesa za RS, kao i onih gdje Vlada vrši funkciju skupštine akcionara. Sistem se uspostavlja kroz šest faza, a cilj je doprinos ekonomskom razvoju Republike Srpske, tvrde u Vladi.\nOdluka o uspostavljanju sistema za koordinaciju nadzora javnih preduzeća u RS, stupa na snagu iduće sedmice, a prvo što će biti urađeno je formiranje posebne jedinice u Generalnom sekretarijatu Vlade, te definisanje njenih nadležnosti i zadataka.\nŠest faza u uspostavljanju nadzora\nJedinica će prikupljati i analizirati podatke o poslovanju i ocjenjivati usklađenost ekonomskih i finansijskih pokazatelja poslovanja preduzeća sa strateškim politikama RS.\nPored toga, koordinisaće sve aktivnosti javnog sektora prema preduzećima, a u to će biti uključena i ministarstva i Investiciono-razvojna banka RS.\nUspostavljanje nadzora izvršiće se kroz šest povezanih faza.\nNakon što se uspostavi jedinica i definiše koordinacija s drugim republičkim institucijama, uslijediće izmjena propisa kojima se definiše nadzor kako bi se isti ojačao i unaprijedio.\nZa sve će, naravno, biti potrebna i IT platforma i stručna obuka zaposlenih, kao i uspostavljanje Registra javnih preduzeća.\nPodaci, koje prikupe o poslovanju javnih preduzeća, biće analizirani i pratiće se realizacija planova i njihov doprinos strateškom razvoju.\nNa kraju će biti date preporuke za njihov dalji rad.\n„Vlada pri uspostavljanju sistema za koordinaciju, ostvaruje saradnju sa strateškim partnerima, međunarodnim finansijskim institucijama kroz angažman stručnjaka sa značajnim iskustvom u oblasti reforme javnog sektora ili korporativnog upravljanja“, naveli su u Vladi.\nStručnost mora biti prioritet\nIzvršni direktor i suosnivač Centra za istraživanja i studije – GEA Marko Martić smatra da bi jedan od prvih koraka u reformi javnih preduzeća trebalo da bude da njima rukovode stručna lica.\n„Čini mi se da smo svi svjedoci da princip stručnosti i profesionalnog odnosa nije primaran prilikom zapošljavanja i definisanja uloga u javnim preduzećima. Nažalost, drugi principi pripadnosti su bili zastupljeniji i vremenom je to dovelo do toga da su javna preduzeća poslovala kako su poslovala, a reforme su se odgađale“, istakao je Martić.\nDodao je da prvi korak koji je trebalo napraviti, i koji je i dalje potreban, je da se najbolja osoba s aspekta struke imenuje u rukovodeće strukture preduzeća.\n„Nije problem toliko ni da se to dodijeli partiji koja je u vlasti, ali ako ta partija ima da ponudi kvalitetan kadar. Međutim, nismo imali takve slučajeve ili su bili rijetki“, naglasio je Martić.\nDodao je i da se pored toga kako posluju javna preduzeća, pozitivno ili negativno, potrebno sagledati i nivo i kvalitet njihovih usluga koje se posebno ne analiziraju.\nDug javnih preduzeća milijardu KM\nDug javnih preduzeća, kao dio ukupnog duga Republike Srpske, prema podacima na kraju 2020. godine, iznosio je 982,5 miliona КM.\nPortal CAPITAL objavio je da je Vlada Republike Srpske formirala još prije godinu dana Radnu grupu za reformu javnih preduzeća, ali od „velike“ reforme, koja bi javna preduzeća trebala da učini profitabilnim, još nema rezultata.\nTagovi: javna preduzeca


Računare ne koristi 5% firmi – Radio Vitez\nRačunare ne koristi 5% firmi\n4. studenoga 2016. 11:13 4. studenoga 2016.\nRačunare u poslovanju koristi 94,9 % preduzeća u Crnoj Gori, što je 0,6 % više u odnosu na prošlu godinu, pokazalo je istraživanje Monstata.\nKako pišu Dnevne novine, Anketa o upotrebi informaciono-komunikacionih tehnologija u preduzećima, koja je sprovedena na uzorku od 600 kompanija na teritoriji Crne Gore, pokazala je da 99,1 % preduzeća, koja koriste računar, ima pristup internetu. Od toga većina, odnosno 74,6 % firmi, ima web sajt.\n“Od preduzeća koja imaju pristup internetu, 97,6 % je odgovorilo da koristi DSL ili neku drugu vrstu fiksne širokopojasne konekcije sa internetom”, kazali su u Monstatu.\nOko 38,6 % preduzeća koja koriste računare zapošljava ICT i IT stručnjake koji imaju sposobnost da razvijaju, održavaju, upravljaju sistemima i aplikacijama, što predstavlja rast od 0,1 % u odnosu na prošlu godinu.\nKada je riječ o korišćenju računara u preduzećima prema sektorima, procenat onih koja koriste računar u sektoru proizvodnje, energije i građevinarstva veći je 1,2 % u odnosu na preduzeća iz nefinansijskog sektora.\nIstraživanje je pokazalo da preduzeća najviše koriste društvene mreže i sajtove za razmjenu multimedijalnog sadržaja.\nPrevious ArticlePrve isplate devizne štednje u prosincuNext Article‘Šef me vezao lancima kao psa pa me zaključao u kontejner…’


Centar za obuku pilota ,,Zemun Polje” odškolovao je većinu srpskih pilota ultralakih vazduhoplova. Svojim dvadesetogodišnjim radom ističe se kao jedna od najvećih škola u regionu.Od osnivanja 1996. godine u školi letenja obuku je završilo preko 150 pilota.\nZemun Polje – Srpska ultralaka avijacija dobila je još jednog novog člana familije žirokoptera. Kallithea, žirokopter koji se proizvodi u nama susednoj Bugarskoj polako osvaja tržište Evrope. Firma “Niki Rotor Aviation inc” izgleda je pametno iskoristila prošlogodišnju i ovogodišnju krizu izazvanu Korona virusom i u par poteza jednim kvalitetnim proizvodom pod nazivom “Kallithea” matirala konkurenciju koja je prethodnih godina bila […]\nВременска прогноза Zemun Polje, Serbia ▸


Vesti online / Vesti / Srbija / Njujork tajms: Napredak gej prava u Srbiji, ali...\nNjujork tajms: Napredak gej prava u Srbiji, ali...\nKada je predsednik Srbije Aleksandar Vučić objavio da za premijera imenuje 41-godišnju Anu Brnabić, zapanjio je Srbe, ali i posmatrače sa strane, konstatuje Njujork tajms.\nDa li je Ana Brnabić "oruđe" Aleksandra Vučića?\nList piše da bi Ana Brnabić, koja je u politiku ušla prošle godine, kada ju je Vučić postavio na položaj ministra za državnu upravu i lokalnu samoupravu, mogla da postane prva žena i prva otvoreno gej osoba na mestu premijera u Srbiji.\n* "Za lepšu sliku Srbije na Zapadu i distanciranje od Rusa"\n* "Da sam fikus, ikebana, Mirko... Čula sam i nastaviću dalje sa nepopularnim merama"\nNjenim imenovanjem, procenjuje Njujork tajms, Vučić možda nastoji da stiša evropske brige dok se Srbija kreće ka članstvu u Evropskoj uniji, a nastavlja da bude srdačan sa Rusijom i jača srpsku vojsku.\nList navodi da je Brnabićeva, pošto je nominovana, izjavila da će, ako bude izabrana, voditi vladu sa odlučnošću i odgovornošću.\n- Zaista, ako se Brnabićevooj omogući da vrši svoja ovlašćenja i vodi vladu Srbije, time će poslati moćan signal da je vreme za Srbiju, i za ostatak sveta, da iza sebe ostave stare predrasude - konstatuje "Njujork tajms".\nTaj cilj će, međutim, biti kompromitovan ukoliko se pokaže da je Brnabićeva postala samo Vučićevo oruđe, ili ako bude odbačena da bi se, kako se navodi, uvećale Vučićeve velike ambicije.\n"Njujork tajms" navodi i da je Srpskoj naprednoj stranci potrebno 126 poslanika za imenovanje novog premijera, dok opozicioni poslanici, u zemlji gde polovina ljudi smatra da je homoseksualnost bolest, oklevaju da podrže Brnabićevu.


February 2013 - Aviokarta.net\nBritish Airways u plusu, Iberija u debelom minusu\nInternational Airlines Group (IAG) koja je vlasnik britanskog avioprevoznika British Airways i španske Iberije objavio je danas finansijske rezultate za prošlu godinu.\nPrema ovim podacima IAG je zabeležio ukupan gubitak (neto gubitak, pre oporezivanja) u iznosu od 997 miliona evra u 2012. godini (U 2011. ostvarena je neto dobit od 503 miliona evra).\nMinistarstvo saobraćaja Republike Srbije izdalo je dozvolu Air Cairu za tri leta nedeljno\nUskoro projekat za obnovu starog Terminala 1 na Tesli\nNa aerodromu "Nikola Tesla" u Beogradu je završena prva faza rekonstrukcije Terminala 2 što predstavlja 35% završenih ukupnih radova planiranih prema projektu, izjavio je direktor aerodroma prof. dr Velimir Radosavljević.\nOn je na Panelu o strategiji razvoja vazdušnog saobraćaja u okviru prezentacije aerodroma izneo informaciju da se priprema početak projektovanja kompletne rekonstrukcije starog Terminala 1.\nKraj sa izdavanjem dozvola stranim aviokompanijama?\n"Ministarstvo saobraćaja traži načine da odbije zahtev EasyJet-a za uspostavljanjem letova od Milana do Beograda", potvrdio je za Aviokarta.net Milutin Popović, nedavno postavljeni pomoćnik ministra za vazdušni saobraćaj u Ministarstvu saobraćaja Vlade Srbije.\nPopović je negirao naše navode da je Ministarstvo već odbilo da izda saglasnost, ali da je predmet vraćen na dodatno razmatranje. On tvrdi\nOd aprila direktno od Beograda do Varšave\nPoljska aviokompanija LOT je najavila ponovno uspostavljanje redovnog saobraćaja između Beograda i Varšave počev od 2. aprila 2013.\nNa ovoj liniji biće pet polazaka nedeljno: utorkom, sredom, petkom i nedeljom, a od 8. aprila i ponedeljkom. Polasci iz Varšave na letu LO 571 planirani su za 11:20, sa dolaskom u Beograd u 13:00. Poletanje iz Beograda\nBritish Airways uvodi tarife koje ne uključuju prtljag\nBritish Airways je počeo testiranje tarifa koje neće uključivati predati prtljag. Za razliku od KLM-a koji je nedavno najavio naplatu predatog prtljaga u vidu dodatne opcije, British Airways će uraditi obrnutu stvar – ponudiće jeftinije karte za putnike koji putuju bez prtljaga.\nU početku će ove tarife biti dostupne samo na pet linija sa polaskom sa\nEasyJetu odbijen zahtev u Ministarstvu saobraćaja\nMinistarstvo saobraćaja Republike Srbije nije izdalo saglasnost EasyJetu za letove na liniji Milano – Beograd u odluci od prošle nedelje, saznaje Aviokarta.net od izvora bliskog Ministarstvu.\nPrema našim saznanjima zahtev sa pozitivnim mišljenjem Direktorata civilnog vazduhoplovstva o ispunjenosti svih uslova za izdavanje dozvole je vraćen Ministarstvu saobraćaja na dodatno razmatranje.\nNa sličan način se reagovalo i u\nAviosaobraćaj skromno na Sajmu turizma u Beogradu\nU Beogradu je juče počeo 35. Sajam turizma. Na najvećoj turističkoj manifestaciji u Srbiji i Jugoistočnoj Evropi učestvuje preko 1000 izlagača iz 46 zemalja sveta.\nTurističke organizacije, agencije, turoperatori, hoteli, planinski centri, banje, jezera, gradovi, regije i zemlje sa svih kontinenata posetiocima nude aranžmane za predstojeću turističku sezonu.\n"Putovanja u srcu" je moto ovogodišnjeg sajma koji je\nIstražna komisija uslov za dobijanje kategorije jedan\nProšle nedelje je delegacija američkih vazduhoplovnih vlasti (FAA – Federal Aviation Administration) završila preliminarnu proveru srpske vazduhoplovne regulative u cilju prelaska naše zemlje na listu zemalja prve kategorije iz kojih može da se obavlja redovan saobraćaj prema SAD.\nSrbija je uspešno prošla ovaj prvi odit, smatra pomoćnik ministra za vazdušni saobraćaj Milutin Popović. On je izjavio\nLufthansa Grupa ostvarila dobre finansijske rezultate\nLufthansa Grupa se vratila iz minusa, saopšteno je juče javnosti u ovoj kompaniji.\nPrema preliminarnim rezultatima poslovanja u prošloj godini je ostvaren neto prihod od 990 miliona evra dok je godinu ranije zabeležen gubitak od 13 milona evra.\nOperativni prihod od 524 miliona evra je manji za 36,1% nego godina dana pre, ali su zato mere štednje


Oporavak privrede Srbije brži od očekivanog\nTanjug 24. decembra 2020. 13:42\nBEOGRAD – Oporavak privrede Srbije u drugoj polovini godine bio je brži nego što je ranije očekivano, a to će popraviti rezultate na nivou godine, navedeno je u najnovijem, 62. broju Kvartalnog monitora u izdanju Ekonomskog fakulteta u Beogradu i Fondacije za razvoj ekonomske nauke.\nProfesor Ekonomskog fakulteta i glavni urednik Kvartalnog monitora Milojko Arsić je na današnjem onlajn predstavljanju publikacije istakao da su se u trećem kvartalu evropske privrede znatno oporavile, da je za sada samo Litvanija dostigla nivo od pre krize a da Srbija posle Litvanije ima najmanji pad bruto društvenog proizvoda u trećem kvartalu.\nUkazao je, međutim, da i pored oporavka svetske ekonomije u trećem tromesečju, podaci za dosadašnji deo 2020. pokazuju da je pandemija veoma jako pogodila svetsku privredu.\nIlustrovao je to podacima koji pokazuju da je svetski BDP opao za 4,5 odsto, da su javni dugovi dostigli čak 105 odsto BDP, a javni i privatni – 365 odsto svetskog BDP.\n„Procenjuje se da je pandemija uticala na gubitak od oko 20 miliona radnih mesta u svetu“, ukazao je Arsić.\nNaveo je da su u Srbiji u trećem kvartalu u odnosu na drugi, jak oporavak ostvarile industrija, saobraćaj, trgovina i turizam, pri čemu su saobraćaj, trgovina i turizam i dalje ispod prošlogodišnjeg nivoa.\nStabilan rast je zabeležen u poljoprivredi, IT sektoru, telekomunikacijama i finansijskom sektoru.\n„Snažniji rast očekuje se tek u drugoj polovini godine, zbog napuštanja ili slabljenja epidemioloških mera. Oporavak neće biti skokovit zbog dugoročnih negativnih posledica krize, kao što su pogoršanja finansijskih performansi preduzeća, rast\nnezaposlenosti, rast procenta loših kredita“, Istakao je Arsić.


Novaković o protestu podrške Rusiji: Upaljeni alarmi u Briselu – DnevniZurnal\nby admin 06/03/2022, 14:38 1.5k Views\nDirektor Istraživačkog ”Isack” fonda i koordinator Radne grupe Nacionalnog konventa EU za poglavlje 31, Igor Novaković, komentarišući protest podrške Rusiji održan u Beogradu, rekao je da je taj skup upalio određene alarme u Briselu.\nPodsetimo, ispred spomenika caru Nikolaja u Ulici kralja Milana u Beogradu, u petak je održan „protest podrške ruskom narodu“ u organizaciji nekoliko desničarskih grupa. Okupljeni su skandirali poruke podrške Rusiji, koja je je započela vojnu invaziju na Ukrajinu. Učesnicima protesta su se sa bine obratili predstavnici ekstremno desničarskih organizacija\n„Bio je dobro organizovan, sama činjenica da je neko napravio onoliku zastavu Rusije čini mi se da je iza toga stajala ozbiljna logistika, očigledno je bila namera da se postigne efekat i da je bitan u kontekstu trenutne izborne kampanje“, rekao je Novaković.\nKomentarišući gaženje zastave Evropske unije, Novaković navodi da je to poruka koja se odnosi na spoljnu politiku Srbije.\n“U određenom delu EU se percipira kao ključna linija podele. To je bila ključna linija oko koje su se formirale Vlade Srbije. To je vododelnica oko koje se dele snage u Srbiji”, navodi.\nA kako će na to reagovati iz Brisela? Novaković poručuje da su određeni alarmi već upaljeni.\n“Nije to samo pitanje opredeljenja Srbije već i bezbednosti šireg regiona, počev od Zapšadnog Balkana pa do istočne Evrope i mogućeg prelivanja kriza iz Ukrajine, to se shvata ozbiljno. Prate se potezi vlasti kako bi videli kako će reagovati. Za sada ostaje na protestima i nije toliko ozbiljno, ali upalilo je alarme u Briselu”, dodaje Novaković.\nSmatra da taj protest šalje lošu poruku, pre svega onima koji se osećaju ugoženim od Rusije.\n“Postoji određeno razumevanje u državama članicama, ali već sedam-osam dana traje neformalna kampanja gde se izražava protest zbog neslaganja stavova Srbije. To će da se prelije i na elite i onda ćemo imati ozbiljnu situaciju. U Srbiji je održan jedini i najveći protest podrške Rusiji i situacija može da postane ozbiljna”, kaže on.\nNa pitanje koliko Brisel još može da toileriše takvo ponašanje, Novaković je rekao da to zavisi od nekoliko činjenice.\n“Prva je koliko će rat trajati, druga su izbori, jer kada su u kampanji države su nestabilne politički i ta logika se primenjuje na Srbiju. Ako se rat nastavi, neće biti prostora za Srbiju i neke stvari će morati da se urade. Ključne vododelnice su događaji oko kojih se oblikuje razvoj istorije, kao pad Berlinskog zida, 11. septembar a sada je to agresija Rusije na Ukrajinu. Na osnovu tog događaja će se formirati novi odnosi u Evropi. Smatramo da je bitno da rukovodstvo Srbije prepozna momenat i da nađe snage da se pridruži EU, jer tu politički težimo da budemo”, rekao je Novaković.\nO situaciji u Ukrajini čitajte u BLOGU UŽIVO ili na stranici RAT U UKRAJINI.\nNeću gostovati u medijima koji vode kampanju protiv Vučića i mene\nby admin 24/06/2022, 20:24\nPartizan poražen od Kluža u prvoj pripremnoj utakmici u Sloveniji – Sport


Održana svečana akademija u povodu Dana nezavisnosti BiH - Travnik-grad.info\nOdržana svečana akademija u povodu Dana nezavisnosti BiH\n28. Februara 2022. 1. Marta 2022. travnik-grad\tDan nezavisnosti BiH, Kenan Dautović, Travnik\nSvečanom akademijom održanom u Centru za kulturu općine Travnik, te polaganjem cvijeća i odavanjem počasti braniocima Bosne i Hercegovine u Travniku je obilježen 1. mart. – Dan nezavisnosti BiH, te 30 godina od sticanja nezavisnosti Bosne i Hercegovine.\nNa svečanoj akademiji brojnim sugrađanima obratio se Kenan Dautović, načelnik Općine Travnik koji je podsjetio na ovaj značajan datum, ali i ukazao na druge značajne datume koji su koji su osigurali državno – pravni kontinuitet BiH. Posebno je ukazao na značaj patriotizma u ovom vremenu.\nO Danu nezavisnosti BiH\nOktobra 1991. godine donesen je Akt o reafirmaciji suverenosti Republike BiH, da bi potom\nuslijedio Referendum o nezavisnosti BiH.\n29. februara i 1. marta 1992. godine održan je Referendum na kojem su se građani opredijelili da\nžele živjeti u nezavisnoj, suverenoj, nedjeljivoj i cjelovitoj Bosni i Hercegovini. Tog dana, ova\nzemlja je na demokratski način potvrdila svoju nezavisnost. Vijeće Evrope, 6. aprila 1992. godine\nu Briselu, donosi odluku o međunarodnom priznanju Republike Bosne i Hercegovine, što su\novjerile sve zemlje Evropske zajednice kao i Organizacija Ujedinjenih nacija, ali tada je\nistovremeno počela i najkrvavija agresija na jednu evropsku zemlju nakon Drugog svjetskog rata.\nUspješnim otporom građana Republike BiH agresiji, te zalaganjem Vlade Republike BiH za\nmultietničku i demokratsku državu ravnopravnih naroda, Bosna i Hercegovina je očuvala svoj\ndržavno-pravni i historijski kontinuitet.\n← Večeras je mubarek noć Lejletu-l-miradž\nDan nezavisnosti BiH: Sjećanje na heroje odbrane BiH →


"Semi-Pro" najgledaniji film\n„Semi-Pro“ najgledaniji film\nJ. T. 4. marta 2008. 00:00\nNajgledaniji film proteklog vikenda u Amerci bila je komedija „Semi-Pro“. Glavne uloge u njoj poverene su Vilu Ferelu (Will Ferrell), Vudiju Harelsonu (Woody Harrelson), Andreu Bendžaminu (Andre Benjamin), koji je jedan od pevača grupe „Outcast“, i Džekiju Erliju Hejliju (Jackie Earle Haley).\nDžeki Mun (Ferel) je muzičar koji se proslavio samo jednom pesmom. Pesma „Love Me Sexy“ je bila toliko veliki hit da mu je bila dovoljan izvor prihoda za veoma udoban život. Mun ipak odlučuje da sav novac koji je zaradio od nje uloži u ispunjavanje svog najvećeg sna – da poseduje košarkaški tim. U timu „Flint Michigan Tropics“-a Mun je i vlasnik i trener i igrač, ali da li je to dovoljno za jednu pobedu koja im je potrebna za ulazak u NBA ligu?\nOvako izgleda top-lista najbolje kotiranih filmova po zaradama na američkim blagajnama za prvi vikend (29. februar – 2. mart) marta:\n"Nema zemlje za starce" ("No Country for Old Men")


2001/04/30 02:34 Ni ustav, ni referendum\nMON, 30 APR 2001 02:34:39 GMT\nNi ustav, ni referendum\nNa Kosovu, koje je pod administracijom Ujedinjenih nacija, jo� uvek niko ne zna dali �e se odr�ati op�ti izbori ove godine i �ta �e se birati na tim izborima? Ovo pitanje trebalo bi da se re�i usvajanjem dokumenta pravnog okvira Kosova, koji se od samog po�etka pretvorio u ''jabuku razdora'' izme�u me�unarodnih predstavnika i predstavnika kosovskih Albanaca u zajedni�koj radnoj grupi, koju je imenovao �ef Misije Ujedinjenih nacija (UNMIK), Hans Haekkerup, a �iji je zadatak bio upravo usvajanje tog dokumenta. Autori dokumenta su razgovarali, raspravljali i spore�kali se i, na kraju, nisu se usaglasili ni oko naziva tog dokumenta. Me�unarodni predstavnici su naveli da �e se dokument zvati ''zakonski okvir'', dok su predstavnici Albanaca i bo�nja�ke manjine u kontinuitetu zahtevali da se dokument imenuje kao ''privremeni ustav''. Me�utim, pitanje naziva je ispalo da je i najlak�i problem za prevazila�enje. Me�unarodni predstavnici su predlo�ili, a lokalni predstavnici se takore�i pre�utno usaglasili, da se dokument nazove ''ustavni okvir'', kako bi se tako zadovoljile obe strane. Problemi i nesuglasice se ti�u drugih ''klju�nih'' pitanja direktno povezanih sa budu�no��u Kosova. Albanci �ele da Kosovo ima instituciju predsednika, Ustavni sud i, iznad svega, da ima pravo samoopredeljenja putem narodnog referenduma kojim bi se odredio njegov kona�ni status po isteku prelaznog perioda. I predstavnici drugih zajednica (osim srpske) na Kosovu su istrajavali na ''ustavu'', zatim da se prizna pravo na samoopredeljenje naroda Kosova. ''Ako se ovo pravo negira kosovarima, to direktno prejudicira budu�i status Kosova - ostanak u Srbiji'', izjavili su zvani�nici Turske narodne partije, koji su do skora zahtevali da njihov status na Kosovu bude u skladu sa onim priznatim Ustavom iz 1974 godine. Predstavnici ove partije su izjavili da �e ''ustavom'' koji treba da ima Kosovo oni imati jednaka prava sa albanskom ve�inom: jezik, �kolstvo, zastavu itd. Zato, oni zahtevaju da se ''dokument o kojem se raspravlja nazove ustavom Kosova i da se njime defini�u sve potrebne institucije jedne dr�ave''.\nUprkos �elji gra�ana i politi�kih predstavnika Kosova, ono ipak sad zasad ne�e imati ustav, po�to ''on pripada suverenim i nezavisnim dr�avama'', a Kosovo nema takav status. Administrator Ujedinjenih nacija za Kosovo Hans Haekkerup izgleda da je dobio i podr�ku od strane NATO za re�avanje spornih pitanja ''na svoj na�in''. Zahtevi Albanaca za ''referendum po zavr�etku prelaznog perioda'' definitivno ne�e pro�i, po�to, kako se izrazio sam g.Haekkerup, ''nedemokratski je da 51 odsto gra�ana odlu�i o sudbini ostalih 49 odsto''. Takva formula, ustvrdili su ovda�nji posmatra�i, ne odgovara u slu�aju Kosova. Stav me�unarodnih predstavnika protiv referenduma se ti�e �injenice da se ve� ''unapred zna da bi vi�e od 90 odsto Albanaca glasali za nezavisnu dr�avu Kosovo'', a me�unarodna misija je ovde za uspostavljanje ''supstancijalne autonomije''...\nAlbanski eksperti su predlo�ili i druge za me�unarodne eksperte veoma sporne amandmane, kao �to je vlada koja bi imala sve resore, u prvom redu ministarstvo odbrane, reda i inostranih poslova. Tako�e, oni su izneli zahtev da se Za�titni korpus Kosova (organizacija koja je nasledila biv�u Oslobodila�ku vojsku Kosova) pretvori u odbrambenu snagu i da ne ostane i dalje civilna organizacija kako je definisana u procesu njene transformacije. Duboka neslaganja su isplivala upravo u periodu koji je trebao ozna�iti zavr�etak procesa stvaranja dokumenta i kada se njegovo ''usvajanje'' smatralo da je ''zavr�ena stvar''. Dva nezavisna predstavnika Albanaca u zajedni�koj radnoj grupi su podneli ostavke nakon �to je jedan od dnevnih listova objavio varijantu ''ustavnog dokumenta'' za koji se tvrdilo da je tekst me�unarodnih zvani�nika, a da niko od doma�ih eksperata nije ni konsultovan. Ispalo je da se u opticaju nalazi nekoliko verzija, iako su me�unarodni zvani�nici istakli da postoji samo dokument na kojem je radila zajedni�ka radna grupa.\nDebate oko tog dokumenta su isforsirane do usijanja kako izme�u albanskih subjekata, ali i u odnosima izme�u Albanaca i me�unarodnih eksperata. Novine su preplavljene o�trim kritikama na ra�un albanskih �lanova radne grupe.\nMisija Ujedinjenih nacija je izabrala 'elegorijsku pretnju' za vr�enje pritiska na ''buka�e''. U jednom saop�tenju za javnost, Misija je iznela svoje razo�arenje kritikama koje su upu�ene na adresu zajedni�ke radne grupe za stvaranje pravnog dokumenta, a s druge strane upozorila je da se odugovla�enjem usvajanja tog dokumenta mo�e naneti �teta procesu organizovanja op�tih izbora, najavljenih za oktobar teku�e godine. Jedan glasnogovornik ove Misije je izneo da ''svako ka�njenje oko usvajanja dokumenta mo�e prouzrokovati i ka�njenje u pripremama za organizovanje izbora, nanose�i tako �tetu svim gra�anima Kosova''. On je ponovio stav svoje administracije da proces organizovanja op�tih izbora zahteva najmanje �est meseci i da su postojale nade da �e se do kraja aprila usvojiti zakonski okvir, kako bi se izbori mogli odr�ati oktobra ove godine. Zato, izjavio je g. Keats, svaka nedelja ko�ta veoma mnogo ovom procesu. Me�unarodni zvani�nici istrajavaju na stavu da �e ''zakonski okvir poslu�iti kao osnova za uspostavljanje samouprave u svim su�tinskim oblastima �ivota, istovremeno obezbe�uju�i me�unardnu podr�ku za Kosovo''. Oni isti�u da ''kako se navodi i u Rezoluiji 1244 Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija, za ovaj period je predvi�eno uspostavljanje samoupravnih institucija, va�e�ih sve dok se ne defini�e definitivni status Kosova''.\nRasprave me�u Albancima se ipak nastavljaju nesmanjenom �estinom. Njihovi predstavnici u Privremenom administrativnom ve�u (najvi�i zajedni�ki organ vlasti doma�ih i me�unarodnih predstavnika) su zatra�ili nastavak rada i ubrzavanje procesa na usvajanju zakonskog okvira, ostavljaju�i otvorenom mogu�nost prihvatanja ''kompromisa'', svakako bolnih po njih. Posmatra�i su upozorili na vreme da je tekst dokumenta koncipiran tako da ostavlja veliki prostor za kompromise. Ipak, glavni albanski lideri insistiraju na stavu da ''ustav koji ne�e jasno odre�ivati strukture samouprave na Kosovu i koji, iznad svege, ne�e jasno definisati mehanizme odlu�ivanja, bi�e u stvari nula ustav''. Oni insistiraju na tome da njihovi zahtevi nisu u suprotnosti sa me�unarodnim dokumentima, a da je pravo na samoopredeljenje dobijeno za vreme rata i Konferencije u Rambujeu, i da bi zato ''bilo apsurdno da se to pravo izgubi sada u miru''. Iako koncipiran kao dokument koji �e omogu�iti prenos vlasti od me�unarodnih zvani�nika na doma�e institucije, prema albanskim predstavnicima dokument i dalje ograni�ava u velikoj meri u�e��e Albanaca u institucije odlu�ivanja, ostavljaju�i veoma velike ingerencije posebnom izaslaniku Generalnog sekretara Ujedinjenih nacija. Posmatra�i, pak, s druge strane, tvrde da sve dok se Kosovo nalazi pod protektoratom uspostavljenim u skladu sa Rezolucijom 1244 UN, ''prirodno je da vlast ostane koncentrisana u rukama me�unarodnog administratora''. Po njima, Albanci bi trebali da se anga�uju u stvaranju nekakvog ''balansa u toj vlasti'', ali nikako da se bore za njeno reduciranje, jer bi to samo moglo izazvati ''zahla�enje odnosa sa me�unarodnom administracijom''. Za ve�inu njih ''izazvana buka oko tog dokumenta vi�e predstavlja svojevrsnu patriotsku retoriku nego nezadovoljstvo dokumentom, koji ne mo�e biti sna�niji �to se ti�e lokalnih institucija na Kosovu''. Postojanje administratora Ujedinjenih nacija, po njima, umanjuje zna�aj postojanja institucije predsednika Kosova, a da pitanje naziva dokumenta ne bi trebalo da se pretvori u ''jabuku razdora''...\nBilo kako bilo, usvajanje dokumenta se i dalje odugovla�i, a me�unarodni zvani�nici izgleda da �e iskoristiti svoja ovla��enja da bi okon�ali neslaganja i medijsku buku povodom njih. Administrator Haekkerup je izjavio da �e se u slu�aju nemogu�nosti re�avanja postoje�ih nesporazuma obratiti svom �efu, Generalnom sekretaru Ujedinjenih nacija Kofiju Ananu, od kojeg mo�e dobiti ovla��enje za dono�enje okvirnog zakonskog dokumenta i bez saglasnosti lokalnih predstavnika. Izgleda da �e Haekkerup to u�initi nakon uru�ivanja primedbi predstavnika srpske zajednice, koji su bojkotovali rad zajedni�ke grupe, ali zbog svog specifi�nog polo�aja oni su ''dobili pravo da svoj deo posla na tom projektu urade odvojeno''.\nMesec maj bi trebalo da ozna�i i po�etak procesa organizovanja op�tih izbora na Kosovu, koji su ocenjeni kao najzna�ajniji doga�aj u ovoj godini. Samo njihovo organizovanje izgleda da �e predstavljati glavni ''d�oker'' u rukama me�unarodne administracije, koja nezadovoljne Albance mo�e staviti pred dilemom dali �ele izbore, ili �ele da na svojim ple�ima snose krivicu za njihov mogu�i neuspeh!


Press Online :: Društvo :: Žene koje imaju manje od 40 godina i upravljaju gazdinstvom, od sada će imati posebne pogodnosti\n- Imamo jednu meru koju do sada nismo imali, a to je za žene nosioce poljoprivrednog gazdinstva i za mlađe od 40 godina. Ta subvencionisana kamatna stopa je jedan procenat, dakle preostalu razliku plaća država - rekao je Nedimović\nMinistar poljoprivrede Branislav Nedimović poručio je danas da će država nastaviti da pomaže poljoprivrednike i naveo novu meru subvencionisane kamatne stope od jedan odsto, koja se odnosi na žene nosioce poljoprivrednog gazdinstva i na mlađe od 40 godina.\n– Imamo jednu meru koju do sada nismo imali, a to je za žene nosioce poljoprivrednog gazdinstva i za mlađe od 40 godina. Ta subvencionisana kamatna stopa je jedan procenat, dakle preostalu razliku plaća država – rekao je Nedimović za Tanjug.\n– Ovo je idealan školski primer kako može voćarstvo da funkcioniše i na ovome prethodnih dana insistiramo i kod drugih voćarskih kultura – udružite se ljudi, dajemo vam novac, dajemo povraćaj ukoliko se udružite, dajemo veću mogućnost subvencionisanih kredita, da mogu da imaju veći obuhvat ako su u pitanju zadruge. Bez udruživanja nema pojeftinjenja proizvodnje i nema pravljenja kvantiteta koji je jako važan za plasman robe – istakao je Nedimović.\nOn je ukazao na suštinski značaj nauke u poljoprivrednoj poizvodnji ističući da je “oduševljen konceptom” koji je primenjen u Grockoj i naveo da se korišćenjem najsavremenijih naučnih dostignuća “golim okom” vidi koliko su se ljudi posvetili.\n– Pored toga što mi dajemo novac i finansiramo hladnjače, opremu i traktore za voćarstvo, moramo da menjamo način razmišljanja. Moramo da stavimo nauku u prvi plan, bez nauke nema ničeg. Onda i naša posvećenost i rad ovakvih ljudi kao što je gospodin Rakić izlaze u prvi plan i onda mogu da zarade i da oplode taj svoj rad – naglasio je Nedimović.\n– Ovih dana imamo konkurse odnosno pozive za subvencionisane kredite. Kamata je tri posto, ostalo plaća Ministarstvo. Negde oko trista miliona dinara kredita je odobreno za desetak dana, što je dobar kapacitet, a ja očekujem da će ta količina biti negde na nivou od tri-četiri milijarde dinara – istakao je Nedimović.


LearnUpon oraganizuje meetup na temu promene programskih jezika\nŽelite da promenite programski jezik u kom radite? LearnUpon vas poziva na svoj novi meetup\nMilena Radivojević 9. 11. 2021.\nBrine vas da se više nećete smatrati senior programerima ako promenite programski jezik? Meetup koji 24. novembra organizuje LearnUpon je tu da vam odgovori na sva pitanja u tom domenu.\nNemanja Tojagić je Principal Developer u LearnUpon-u i deo Application Security tima, a na meetup-u će podeliti svoje iskustvo učenja novog programskog jezika. On je, inače, pre LearnUpon-a bio PHP developer bez dana poznavanja Rails-a i ovo je prva firma u kojoj radi u ovom programskom jeziku.\nOn će sa učesnicima prodiskutovati o tome kako prelazak može koristiti i programerima i kompanijama za koje rade (čak i ako te kompanije koriste samo jedan programski jezik), a moći će da čuju i sledeće:\nO prednostima i nedostacima učenja novih programskih jezika,\nSavete o tome kako upravljati tom tranzicijom,\nNemanjino iskustvo prelaska sa PHP-a na Ruby.\nSenioritet nije vezan za jezik već za znanje i iskustvo\nIskustvo LearnUpon-a pokazuje i da su profesionalci gotovo uvek spremni da uče, a Nemanja dodaje i da veliki deo njegovih kompanijskih kolega potiče iz različitih jezika i do dolaska u LearnUpon nisu imali iskustva sa Rails-om.\n“Ono što uspeva da ih zadrži je razmišljanje poput toga “ja sam senior u PHP jeziku”, ali ako odem u drugu firmu na novi jezik biću junior a to ne želim. Ovo je pogrešna perspektiva jer senioritet nije vezan za jezik već za znanje i iskustvo”, navodi Tojagić i pojašnjava kako kompanija treba da se postavi prema zaposlenima koji su iskazali želju da promene jezik u kom rade:\nTo prvenstveno zavisi od potreba firme. Ukoliko firma ima potrebu za promenom programskog jezika za određeni deo sistema i ima ljude koji žele da se bave novim jezikom, većina firmi će dati šansu svojim ljudima naspram traženja dodatnih ljudi van kompanije.\nOvo, naravno, zavisi i od veličine firme ali i njenih budućih planova. Sistemska podrška je nešto što je neophodno u ovakvom prelazu. U situacijama kada developer prelazi sa jednog jezika na drugi, koliko god imao iskustva on usporava. Razlog je taj što mora da se navikne na novu sintaksu. U ovom slučaju firma mora da pruži vreme programeru da se navikne na novi jezik i da ima razumevanja da nešto što je ranije trajalo jedan dan, sada može trajati tri.\nNemanja je istakao i da će učesnici na meetup-u iz prve ruke čuti kakav je put prelaska sa jednog jezika na drugi, kakve su prednosti i mane takve odluke, kao i šta prelazak sa jednog na drugi jezik podrazumeva sa ličnog aspekta, a sam događaj održaće se 24. novembra od 18h. Učešće je besplatno, a registracija se vrši putem Meetup platforme gde će se naći link ka Zoom pozivu.\nŽelite da čujete nešto više o prelasku na novi programski jezik? Pošaljite svoju besplatnu prijavu!


Mekormak: Ustav Srbije rešen na jasan i racionalan način u okviru demokratskog procesa\nNa pitanje da prokomentariše novi ustav Srbije, koji je EU pozdravila uprkos tome što je u njemu sadržana jednostrana tvrdnja da suverenitet Srbije uključuje i Kosovo, portparol Državnog sekretarijata, Šon Mekormak je odgovorio:\n“Mislim da je prvobitna namera za održavanje ustavnog referenduma bila vezana sa razdruživanje Državne zajednice Srbije i Crne Gore. Kada se radi o Kosovu, taj proces je pod nadležnošću rezolucije Saveta bezbednosti UN, a Marti Ahtisari radi n pronalaženju rešenja koje će, nadamo se, približiti gledišta Srbije i Kosova. To je dakle odvojeni proces kojim rukovode UN a gospodinu Ahtisariju je poklonjeno poverenje da pronadje rešenje na kojem radi već nekoliko meseci, uz učešće svih zainteresovanih strana, uključujući i SAD,” rekao je Mekormak.\nNa pitanje da li odobrava činjenicu da Srbija sada ima ustav, portparol Državnog sekretarijata je ponovio da je to deo demokratskog procesa unutar Srbije i da je do usvajanja novog ustava došlo kao rezultat razdruživanja državne zajednice Srbije i Crne Gore. Mekormak je naglasio da se radi o pozitivnom koraku za narod Srbije koji je postigao nešto što je moglo da bude predmet žestokih političkih debata, ali je rešeno na jasan i racionalan način, u okviru demokratskog procesa.


U ŠAPCU PREDSTAVLJENO DEVET NOVIH E-USLUGA - MAČVANSKI INFO\nU ŠAPCU PREDSTAVLJENO DEVET NOVIH E-USLUGA\nProgram Swiss PRO organizovao je u Šapcu događaj u okviru kampanje „Da kliknemo zajedno“. Na Trgu šabačkih žrtava građanima su predstavljene prednosti upotrebe elektronskih usluga na lokalnom nivou, a približeno im je i kako mogu pristupiti portalu eUprava, obaviti registraciju i pokrenuti neku od eUsluga. Gradonačelnik Šapca dr Aleksandar Pajić zahvalio se Vladi Švajcarske i programu Swiss PRO što su omogućili da Grad Šabac učestvuje u ovom projektu.\n,,Grad Šabac jedna je od 35 lokalnih samouprava koje su uspostavile nove eUsluge kroz kampanju ,,Da kliknemo zajedno” koju je pokrenuo program Swiss PRO uz podršku Vlade Švajcarske. Razvojem eUprave poboljšava se efikasnost rada gradske uprave i omogućava građanima da brzo i lako, bez čekanja u redovima i dodatnih troškova pristupe javnim uslugama koje su u nadležnosti lokalne samouprave i ostvare određena prava”, rekao je Pajić i dodao da će se na ovaj načinpoboljšati komunikacija između građana i gradske uprave.\n,,Putem portala eUprava stanovnici Šapca od sada mogu da dođu do informacija o devet novih usluga. Mogu da podnesu zahtev za naknadu zarade za vreme porodiljskog odsustva, naknadu za vantelesnu oplodnju, ili za izdavanje informacija o lokaciji. Mogu da prijave komunalni problem i podnesu predstavke komunalnoj, saobraćajnoj i inspekciji za zaštitu životne sredine. Podnošenje primedbe na nacrt planskog dokumenta u toku javnog uvida ili primedbe na odluku o izradi planskog dokumenta u toku ranog javnog uvida su takođe neke od novih eUsluga koje su dostupne građanima Šapca”, kazao je Pajić.\nMaida Jusufović, službenica za dobro upravljanje i rodnu ravnopravnost programa Swiss PRO istakla je da danas sa građanima i građankama Šapca razgovaraju o prednostima novih devet usluga koje su Šapčanima dostupne na portalu eUprave.\n,,Uz podršku Vlade Švajcarske i preko programa Swiss PRO razvijeno je devet novih elektronskih usluga. Aktivnosti su sprovedene u saradnji sa Kancelarijom za informacione tehnologije i elektronsku upravu. Naš zajednički cilj je unapređenje efikasnosti lokalne samouprave sa jedne strane i zadovoljstvo građana pruženim elektronskim uslugama sa druge strane”, rekla je Maida Jusufović.\nKampanja „Da kliknemo zajedno“ realizuje se u okviru programa „Podrška Vlade Švajcarske razvoju opština kroz unapređenje dobrog upravljanja i socijalne uključenosti – Swiss PRO“, koji podržava Vlada Švajcarske u saradnji sa Vladom Republike Srbije, a sprovodi Kancelarija Ujedinjenih nacija za projektne usluge (UNOPS) u partnerstvu sa Stalnom konferencijom gradova i opština (SKGO).\nBEZ PODRŠKE GRAĐANA U LOZNICI :Marinika sa ekipom došla u Loznicu, građani nezaintresovani\nSRBIJA OBELEŽAVA DRŽAVNI PRAZNIK: Dan primirja u Prvom svetskom ratu


Veliki redizajn Chrome-a\nNaslov: Veliki redizajn Chrome-a 4/15/2012, 20:28\nPosljednja verzija Chrome OS-a, Googleovog operativnog sistema koji je trenutno u fazi razvoja, doživjela je prvi veliki redizajn od 2010. godine, piše TechCrunch.\nOvaj OS, piše pomenuti sajt, sada mnogo više liči na Windows, odnosno na tradicionalni operativni sistem nego na browser. Novi window manager zove se Aura, a Chrome OS sada ima i desktop, taskbar i aplikacije.\nNa neki način ovo je poraz prvobitne ideje, da su tradicionalni operativni sistemi prevaziđeni, ali ne mora biti loša stvar, jer bi potencijalno moglo dovesti do boljeg prihvatanja ovog sistema među širom publikom.\nNezvanični blog Google Operating System objavio je i screnshotove nove verzije


Vučić: Nije pogažen Ustav ako smanjujemo cenzus, nije dozvoljeno da ga povećamo - Teslavision\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas, reagujući na zabrinutost evroposlanice Tanje Fajon zbog mogućnosti smanjenja cenzusa u Srbiji pred izbore, da se nada da će se ona kao “istaknuti borac za ljudska prava” izboriti da Srbi u njenoj rodnoj Sloveniji dobiju status nacionalne manjine.\n“Ja sam uvek zainteresovan za svaku reč Tanje Fajon. Naročito ako se tiču prava srpskog naroda u Sloveniji. Očekujem da se ona, kao istaknuti borac za ljudska prava, izbori da oni imaju status nacionalne manjine, jer su tamo najveća manjinska grupa”, rekao je Vučić u Obrenovcu.\n“Nisam videla da je spuštanje izbornog cenzusa akcija o kojoj je bilo koja od političkih stranaka raspravljala tokom našeg jesenjeg dijaloga. Radikalne promene izbornih pravila tako blizu održavanja izbora veoma su opasne taktike”, rekla je Fajon za list Blic.\n“Kako političke stranke ili glasači mogu da imaju dovoljno vremena da se upoznaju s njima? Teško, radije izaziva zabrinutost zbog poštenosti izbora”, rekla je ona.\n“Nije dozvoljeno da se cenzus pred izbore povećava, a ne da se smanjuje”\n“Oko (smanjenja) cenzusa su svi u Srbiji saglasni, osim ljudi iz SNS-a, moram da ubedim ljude iz SNS. Raduju se i oni, (koji su se izjasnili za bojkot izbora) znaju da im je to šansa da udju u parlement, ako ne sada onda sledeći put”, kazao je Vučić.\nVučić je rekao da su zbog zahteva predstavnika opozicije, koji su učestvovali u medjustranačkom dijalogu uz posredovanje predstavnika Evropskog parlamenta, već promenjena tri zakona “koji se suštinski mnogo više odnose na izbore nego smanjenje cenzusa sa pet na tri odsto”, i da je reč o promenama Zakona o finansiranju političkih aktivnosti, Zakona o javnim preduzećima i Zakona o borbi protiv korupcije.\n“Suština je da je njima jasno da od bojkota nema ništa i što im je jasno da će biti stranaka u pralamentu. Ljudi će da rade u Skupstini za platu koju primaju”, rekao je Vučić.\nOn je rekao da je mislio da se sa predstavnicima opozicije koji su učestvovali u dijalogu za poboljšanju izbornih uslova “vodio dijalog da učestvuju na izborima a da ovako ispada da su predstavnici vlasti budale”, zato što su pripadnici opozicije doneli odluku da “i ovako i onako ne učestvuju na izborima”.\n“Vlasti Crne Gore moraju voditi dijalog sa SPC čiji je deo Mitropolija crnogorsko-primorska”\nOn je posle otvaranja novog pogona fabrike Mei Ta u Obrenovcu rekao da je dijalog “uvek lekovit” i dodao da je Srbija spremna da pomogne “po svim pitanjima” u vezi sa situacijom u Crnoj Gori.\n“Mi se ne mešamo, ali imam samo jedan strah. Želim da obratite pažnju na jednu stvar, crnogorske vlasti spominju dijalog sa Mitropolijom crnogorskom-primorskom. Oni moraju da razgovaraju sa SPC. Mitropolija crnogorsko-primorska je deo Srpske pravoslavne crkve sa sedištem u Beogradu. Molim SPC da obrati pažnju na to da neko sutra ne bi rekao da naši manastiri pripadaju mitropoliji ili eparhiji”, kazao je predsednik Srbije.\nVučić je rekao da je sličan zahtev Beograd izneo i u razgovorima sa Prištinom “kako Albanci ne bi sutra izmišljali neku kosovsku pravoslavnu crkvu, mitropoliju ili eparhiju kosovsku”.\nPotpredsednik Vlade Crne Gore Zoran Pažin izjavio je ranije da je vlada spremna da bez odlaganja započne dijalog o primeni Zakona o slobodi veroispovesti sa “svim verskim zajednicama” kao i da je spremna da sa Mitropolijom crnogorsko-primorskom razgovara i o uslovima pod kojima bi mogao biti zaključen temeljni ugovor, “čim sama Mitropolija iskaže spremnost za ovom vrstom dijaloga”.\n“Kada smo pre pet godina počinjali sa ovom investicijom ljudi su bili u neverici da će Mei Ta zaposliti 700 radnika, koliko je bilo ugovoreno. Danas ovde radi 3.046 ljudi i nadam se da će biti još više i da će graditi još jednu fabriku u Obrenovcu, bez obzira ko pobedi na izborima”, rekao je Vučić.\nPrevious : Zbog previsokih računa Nišlije se još tuže sa toplanom, u kojoj je puno nasledjenog javašluka\nNext : Plenković u EP: Preurediti i zajamčiti proširenje, Zapadni Balkan ne ide u SAD, Kinu, Rusiju


Tori Speling: U finansijskim problemima - Hello! magazin\nTori Speling: U finansijskim problemima\nTori Speling i njen suprug Din MekDermot moraće da se naviknu na skromniji način života pošto su objavili da se suočavaju sa finansijskim problemima. Din, koji sa Tori ima četvoro dece, šestogodišnjeg Lijama, petogodišnju Stelu, dvogodišnju Heti i 14-mesečnog Fina, planirao je da se podvrgne vasektomiji, ali ga je njihov poslovni menadžer upozorio da je taj zahvat previše skup za njihov budžet.\n– Trenutno nemamo seriju koja se emituje, pa moramo da kontrolišemo koliko trošimo, kao i svi ostali koji nemaju stalno zaposlenje – otkrila je zvezda serije “Beverli hils 90210”, koja trenutno iznajmljuje skromni dom u Los Anđelesu.\nOna je od svog oca, televizijskog producenta Arona Spelinga koji je preminuo 2006. godine, navodno nasledila samo 800.000 dolara. Glumica je nedavno bila primorana da proda svoju kuću za znatno nižu cenu od njene vrednosti, zbog nagomilanih bolničkih računa za komplikacije tokom četvrte trudnoće. O finansijskim problemima pisala je i u svojim memoarima, “Spelling It Like It Is”, istakavši da su se “okolnosti u njenoj porodici promenile”. Ipak, Tori se nada da će se njena finansijska situacija promeniti kada počne emitovanje njenog novog rijalitija, “Tori & Dean: Cabin Fever” narednog proleća, a potpisala je ugovor i za angažman u seriji “Mysteri Girl”, u kojoj će glumiti uz blisku prijateljicu i koleginicu iz serije “Beverli hils”, Dženi Gart.\nTagovi: finansijski problemitori speling\nSaša Kovačević: Novo životno poglavlje


Vesti online / Vesti / Ekonomija / Finansijski torpedo Kine i Rusije: Potapaju američku dominaciju sa milijardu dolara\nMoskovska berza uskoro će izdati obveznice u juanima vredne oko milijardu dolara. To bi mogao da bude početak novog finansijskog sistema koji neće biti zasnovan na američkom dolaru, smatraju stručnjaci.\nJuan "potapa" dolar\n"Amerikanci ne prihvataju Rusiju kao ravnopravnu"\nRusija će u decembru i januaru izdati obveznice vredne šest milijardi juana (oko 900 miliona dolara). Centralna banka saopštila je da na taj način testira vode za buduće investicije.\n- Ovakvi koraci će omogućiti da se ukloni dolar iz međusobnih transakcija i da se koriste samo juan i rublja (trenutno uglavnom juan), pod uslovom da većina specijalista ruskog finansijskog sektora radi u ovom pravcu - kaže za RT Gleb Zadoja iz ruske kompanije "Analitika".\nRuske obveznice u juanima mogle bi da budu veoma zanimljive Kinezima, jer Kina ima trilione dolara likvidnosti viška, kao i stotine hiljada novih investitora koji su zainteresovani za nova tržišta, smatraju analitičari.\n- Za Rusiju, pred kojom je nova tura američkih sankcija usmerenih na tržište obveznica, to je dobra prilika da se približi Kini - kaže Zadoja.\nPeter Puškarjov, glavni analitičar kompanije "Teletrejd", kaže da je ulaganje u ruske obveznice u juanima sjajna prilika za kineske investitore koji žele da obogate svoj portfolo koji su dosad bili pod dominacijom dolara.\n- Sam korak je više simboličan, jer je jedna milijarda dolara premalo ako se imaju u vidu ukupni odnosi Rusije i Kine. Ipak, ovo je početak dugog putovanja i prelomni potez koji pokazuje da se međunarodni monetarni sistem kreće ka multipolarnosti i da je Rusija spremna da preuzme aktivne korake u tom pravcu - kaže Puškarjov za RT.\nPrema mišljenju Puškarjova, to je potpuno logičan potez za Rusiju i Kinu, kao i sve druge zemlje koje žele da stvore sistem koji neće biti zasnovan na dolaru.\n- Na taj način oni mogu da postepeno napuste prevaziđeni sistem dolarskih nagodbi u kojem dominiraju SAD i u kojem oni ne prihvataju Rusiju i druge zemlje kao ravnopravne partnere -rekao je Puškarjov.\nEKONOMIJA Rusija pronašla američku "Ahilovu petu", da li će i Kina tim putem?