Prikaz govora poslanice Irena Vujović\nPoštovani predsedniče Narodne skupštine, poštovane kolege narodni poslanici, poštovani predstavnici ministarstva, reći ću nekoliko važnih stvari vezano za potvrđivanje sporazuma koje zaključujemo sa Republikom Turskom i Republikom Makedonijom. Skoro smo imali i slične sporazume sa državom Izrael i Republikom Slovenijom.\nPre svega, Predlogom zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Turske o zapošljavanju članova porodica osoblja diplomatsko-konzularnih predstavništava predlaže se potvrđivanje Sporazuma potpisanog u Beogradu 1. februara 2013. godine. Predlogom zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Srbije i Republike Makedonije o zapošljavanju članova porodica osoblja diplomatsko-konzularnih predstavništava predlaže se potvrđivanje Sporazuma potpisanog u Skoplju 18. februara 2013. godine.\nSvrha ovih sporazuma je da na recipročnoj osnovi reguliše zapošljavanje uz naknadu članova porodica diplomatskog i drugog osoblja država imenovanja u državi prijema, u skladu sa unutrašnjih propisima države prijema. U tom cilju, sporazumima se određuje krug lica koja predstavljaju članove porodica osoblja diplomatsko-konzularnih predstavništava. U konkretnim sporazumima članove porodica čine supružnik i deca koja ispunjavaju kriterijume u pogledu godina\nstarosti, mlađa od 21, odnosno od 25 godina i redovnog školovanja, odnosno školovanja na visokoškolskoj ustanovi u državi prijema.\nZaključivanje ove vrste bilateralnih ugovora u poslednjoj deceniji postalo je uobičajena međunarodno pravna praksa. Njima se omogućava očuvanje normalnog porodičnog života, odnosno očuvanje celovitosti porodica diplomatsko-konzularnih predstavnika. Konstatovano je da su efekti rada diplomatsko-konzularnih predstavnika u slučaju razdvajanja porodice manji od onih koji obavljaju dužnost u sređenim porodičnim prilikama.\nOvom vrstom sporazuma pomenutom krugu lica ograničavaju se imuniteti i u građanskom i u pravnom postupku, u vezi sa delima koja proizilaze iza obavljanja plaćenih delatnosti, koja bi im inače pripadala prema odredbama bečkih konvencija o diplomatskim odnosima iz 1961. godine i o konzularnim odnosima iz 1963. godine. Predmetnim sporazumima različito je rešeno pitanje odricanja od imuniteta krivičnog sudstva, pri čemu su oba rešenja uobičajena u međunarodnoj pravnog praksi.\nSporazumom sa Turskom države ugovornice se uzajamno obavezuju da će, kada je u pitanju imunitet od krivičnog sudstva, ozbiljno razmotriti svaki pismeni zahtev za odricanje od ovog imuniteta. Sporazumom sa Makedonijom države ugovornice se međusobno obavezuju da će se odreći imuniteta od krivičnog sudstva u odnosu na člana porodice osoblja misije u vezi sa delima koja nastaju usled činjenja ili nečinjenja prilikom obavljanja plaćenog posla, osim u slučaju kada država imenovanja smatra da takvo odricanje može biti protivno njenim interesima.\nOvim sporazumom predviđeno je da se ovo odricanje neće smatrati odricanjem u pogledu imuniteta od izvršenja krivične presude kada je potrebno posebno odricanje. U takvim slučajevima država imenovanja se obavezuje da će ozbiljno razmotriti mogućnost odricanja od imuniteta od izvršenja presude.\nPostupak zapošljavanja članova porodice osoblja diplomatsko-konzularnih predstavništava, na osnovu ovih sporazuma, razlikuje se u odnosu na postupak zapošljavanja drugih stranaca, u smislu što protokol ministarstva spoljnih poslova države prijema na zahtev diplomatsko-konzularnog predstavništva države imenovanja, nakon sprovedene procedure, izdaje prethodno odobrenje za zapošljavanje člana porodice.\nSporazumima je predviđeno da članovi porodice osoba diplomatsko-konzularnih predstavništava države imenovanja, zaposleni u državi prijema, potpadaju pod režim socijalnog osiguranja i oporezivanja države prijema u vezi sa svim pitanjima koja se tiču njihovog zaposlenja u toj državi.\nOno što je važno za sprovođenje ovakvih sporazuma nije potrebno izdvajanje posebnih finansijskih sredstava. Do sada imamo zaključene ugovore sa osam drugih država, i to sa Kanadom, SAD, Holandijom, Španijom, Belgijom, Argentinom, Slovenijom, Izraelom, Turskom i Makedonijom, a u proceduri su ovakvi sporazumi sa Albanijom, Portugalom, Nemačkom, Švajcarskom, Rumunijom, Brazilom i Australijom. Ovakvi sporazumi predstavljaju značajan korak unapred u diplomatskim odnosima dve zemlje. Srpska napredna stranka će u danu za glasanje podržati ove sporazume. Hvala.\nPoštovani predsedavajući, poštovane kolege narodni poslanici, Zakon o javnim nabavkama novi je značajan korak u odnosu na postojeći. On je veoma detaljan i uvođenjem novina značajno se sprečava korupcija i ojačava konkurencija. Predviđene su brojne mere kojima bi se ublažile ili otklonili postojeći nedostaci, kao što je neopravdana primena pregovaračkog postupka bez objavljivanja javnog poziva, netransparentne male nabavke, sprovođenje nabavki bez primene Zakona o javnim nabavkama iako za to ne postoje uslovi.\nOvim zakonom se daju šira ovlašćenja DRI, Agenciji za borbu protiv korupcije, Upravi za javne nabavke i Komisiji za zaštitu prava ponuđača. Tri osnovna i najvažnija koraka u sprovođenju, ispravnom sprovođenju javnih nabavki jesu pre svega izvršiti pravilnu procenu vrednosti javne nabavke u planu nabavki za tekuću godinu, zatim, omogućiti maksimalnu transparentnost postupka i sprovoditi rigoroznu kontrolu javnih nabavki. Izuzetno je važno da se pravilno proceni vrednost javne nabavke na godišnjem nivou. Ukoliko se vrednost javne nabavke iz neznanja ili namerno višestruko proceni u odnosu na tržišnu cenu, stvara se prostor za odlivanje sredstava i mogućnost korupcije. Drugim rečima, ako je procenjena vrednost u skladu sa tržišnom cenom, ma koliko da se favorizuje neki ponuđač, nemoguće je bezočno odlivanje ogromnih sredstava.\nSvaku pojedinačnu nabavku i njenu vrednost treba da sadrži plan nabavke za tekuću godinu, koji se sastoji od plana javnih nabavki i plana nabavki na koji se zakon ne primenjuje. Novim zakonom o javnim nabavkama detaljnije se određuje sadržaj plana nabavke, zahteva se da naručilac navede razloge i opravdanost svake pojedinačne nabavke, način procenjivanja vrednosti i način ispitivanja istraživanja tržišta, kao i odgovornost za planiranje. Formu i sadržaj plana nabavke i izveštaja o njegovom izvršenju bliže uređuje Uprava za javne nabavke. Naručilac je dužan da dostavi plan u elektronskom obliku Upravi za javne nabavke i DRI.\nNaručilac u planu posebno navodi ukoliko vrši nabavku preko tela za centralizovane nabavke. To je delimično novina u ovom zakonu o javnim nabavkama i njenom primenom se takođe ostvaruju značajne uštede. Centralizovane nabavke sprovodi Uprava za zajedničke poslove i u njenom domenu je pre svega nabavka potrošnih dobara, dobara koja su standardizovana i usluga koja se ponavljaju a nisu specifična. U planu se navodi odredba Zakona o javnim nabavkama na koje se on ne primenjuje. Znači, novina ovog zakona je uvođenje u zakonske okvire nabavke koje se do sada nisu primenjivale, odnosno sprovodile bez primene zakona, kao što su nabavke koje se finansiraju iz inostranih kredita, kupovina i zakup nepokretnosti, odnosno tzv. poverljive nabavke.\nU novom zakonu je značajno povećana javnost i transparentnost postupka u odnosu na postojeći, što automatski povećava konkurenciju, a i smanjeni su troškovi oglašavanja. Samo neki oglasi se oglašavaju u "Službenom glasniku", a ostali na portalu javnih nabavki i internet stanici.\nPostupci u kojima je bilo najmanje transparentnosti i najmanje konkurencije, jer su pregovarački postupci bez objavljivanja javnog poziva i postupak javne nabavke male vrednosti.\nKod pregovaračkog postupka, bez objavljivanja javnog poziva, uvodi se prethodna kontrola Uprave za javne nabavke. Naručilac je dužan da pre pokretanja pregovaračkog postupka, traži od Uprave mišljenje. Tek po donošenju pozitivnog mišljenja, onda kreće obaveštavanje o pregovaračkom postupku. Ovo mišljenje, samo u slučaju hitnih javnih nabavki se izostavlja, u slučaju elementarnih nepogoda, kada prosto nemamo vremena da sačekamo od Uprave mišljenje.\nKod postupka javne nabavke malih vrednosti, uvodi se obavezan naručilac, a da pored toga što poziva najmanje tri ponuđača, koji su po njegovim saznanjima sposobni da učestvuju u nabavci. Istovremeno, objavljuje poziv za podnošenje na portalu javnih nabavki i na svojoj internet stanici. Ovim je takođe omogućena velika transparentnost, tako što ponuđači imaju informaciju sa portala i mogu da konkurišu.\nUvode se i fleksibilniji postupci, kao što je konkurentni dijalog. Sa svakim ponuđačem se vodi dijalog, on može da ide u više faza i kada se nađe najbolje rešenje, onda se sprovodi javna nabavka, ali se čeka saglasnost od Uprave za javne nabavke. Ovo je takođe veoma transparentno i može da donese velike rezultate.\nE, sad, povećana transparentnost se ogleda i u komunikaciji zaposlenih na poslovima javnih nabavki, kao i u komunikaciji između zaposlenih i ponuđača, kada se prosto čitava ta prepiska vodi elektronskim putem ili pisanim putem. Ukoliko postoji negde prostora za korupciju, ona će biti zabeležena.\nTakođe je novina ovog zakona i spisak naručilaca. Pored jasne definicije pojma "naručilaca", odnosno subjekta koji moraju da primenjuju ovaj zakon o javnim nabavkama, neki od njih se ne pridržavaju toga. Zbog toga, ovakav spisak je uvek dostupan i poverljiv od strane svih građana. Prosto, građani mogu da vide ko su ta lica koja sprovode javne nabavke.\nNovi zakon takođe uvodi i registar ponuđača. Predviđeno je APR, odnosno Agencijom za privredne registre, da se vodi registar ponuđača, koji ispunjavaju obavezne uslove za učešće u postupku. Ovaj registar se ažurira na mesečnom nivou i samim tim i ponuđačima je daleko lakše učešće, s obzirom da nema glomazne dokumentacije, već naručilac ako želi da proveri ponuđača, prosto, ode na zvanični sajt APR.\nTakođe je zanimljivo da je u novi zakon navedeno i izveštavanje ponuđača, odnosno, ako ima puno odbijenih, ako su skoro svi odbijeni, oni imaju mogućnost da razgovaraju sa članovima komisije, da vide koji su razlozi njihovog odbijanja i kako je do toga došlo, kako bi se spremili za neke od budućih tendera.\nTreba naglasiti da su posebno regulisane nabavke u oblasti odbrane i bezbednosti. One se sprovode kao javne nabavke, što ranije nije bilo tako transparentno. Sada se isto nalaze u sistemu javnih nabavki, osim u nekim veoma poverljivim nabavkama.\nZnači, kontrolu u javnim nabavkama ne treba posebno objašnjavati. Kao što je i pomenuto, jedna od prvih mera uvedenih jeste prethodna kontrola Uprave za\njavne nabavke, kod pregovaračkog postupka bez objavljivanja javnog poziva. Kod tog pregovaračkog postupka, bez objavljivanja javnog poziva, odnosno ovom prethodnom kontrolom se traži od Uprave mišljenje, a takođe je slično i sa konkurentnim dijalogom, gde treba da se od Uprave pribavi saglasnost i tek onda da se sprovode nabavke.\nU novom zakonu o javnim nabavkama se predviđa i obaveza naručioca da donese akt kojim se bliže određuje postupak javne nabavke, naročito kod planiranja nabavki i kontrole javnih nabavki, praćenja izvršenja ugovora. Sadržinu ovog akta određuje Uprava za javne nabavke, a naručilac kod koga vrednost javnih nabavki prelazi milijardu dinara na godišnjem nivou, je dužan da obrazuje i posebnu službu za kontrolu javnih nabavki.\nU slučaju kada naručilac sprovodi postupak javne nabavke, koja je veća od 700 miliona dinara, postupak je dužan da sprovodi građanski nadzornik. To je lice koje ima društveni ugled i njegovo imenovanje bliže uređuje Uprava za javne nabavke. Takođe se uvodi zaštita lica koja prijave korupciju, što je veoma važno. To su lica koja su zaposlena na poslovima javnih nabavki. Ukoliko oni prijave korupciju u dobroj veri, oni ne mogu biti otpušteni niti premešteni na drugo radno mesto.\nTakođe, šta treba reći, ukoliko ponuđač, odnosno zainteresovano lice u postupku javne nabavke povredi konkurenciju, postoji Komisija za zaštitu konkurencije koja može izreći zabranu ovom ponuđaču učešća u postupku javne nabavke do dve godine.\nOno što treba posebno istaći, da su ovim zakonom pooštrene kaznene odredbe i da zastarelost gonjenja za prekršaje je produžena na tri godine od dana načinjenog prekršaja, što je ranije bio slučaj do godinu dana.\nSrpska napredna stranka će naravno pozitivno prihvatiti ovaj zakon u danu za glasanje, glasaće za njega. Hvala.\nPoštovani predsedavajući, poštovane kolege narodni poslanici, evo nekoliko reči o kandidatima za izbor na funkciju viceguvernera. Pre svega smatram da su predloženi kandidati predloženi na osnovu njihovih vrhunskih referenci. Veoma sa zalažu za očuvanje nezavisnosti i samostalnost NBS i pre svega su predloženi zbog svoje stručnosti i bankarsko-finansijskog iskustva.\nNezavisnost NBS se može definisati ili predstaviti kao njena sloboda da vodi diskrecionu monetarnu politiku Srbije u celosti. Ako pak monetarnu politiku Srbije shvatimo i definišemo kao efektivno korišćenje kontrole nad emisijom dinara u određenju i funkcijama prometnog i platežnog sredstva, tad NBS, odnosno njen guverner i viceguverneri imaju srazmerno veliku ulogu u procesu utvrđivanja količine dinara u opticaju unutar državnih i carinskih granica Srbije.\nNezavisnost NBS je izvesna i stvarna sloboda, te izuzetne važne društvene ustanove u odnosu na Vladu Srbije i zakonodavnu vlast Srbije. Bitne su dve komponente nezavisnosti NBS, pre svega ciljna nezavisnost, koja podrazumeva njenu slobodu da određuje ciljeve monetarne politike i njeno pravo da iznalazi instrumente radi ostvarivanja najvažnijih ciljeva monetarne politike.\nSmatram da su predloženi viceguverneri pre svega kompetentni, kao što sam već pomenula i imamo svi pred sobom njihove biografije, iz kojih se vidi da su svo troje magistrirali na Ekonomskom fakultetu u Beogradu iz oblasti koje su bitne za rad u Centralnoj banci, a gospođa Dragutinović je i doktor ekonomskih nauka, a i profesor na njenom matičnom fakultetu.\nIma zavidna iskustva u makroekonometrijskom modeliranju privrede u celosti, a i u modeliranju, odnosno verodostojnim predviđanjima empirijskih stopa inflacije, cena najvažnijih roba i proizvodnih usluga.\nSve troje se služe svetskim jezicima i imaju iskustva u međunarodnim komunikacijama u svetu finansija, što je veoma važno za nas. Treba posebno naglasiti da su njih troje, saglasno zakonskoj proceduri, prihvatili kandidaturu za izbor na funkciju viceguvernera i tim činom, po mom vlastitom uverenju, su još jednom iskazali samosvest i spremnost da obavljaju tako važne društvene i državne poslove u ovako složenoj privrednoj i finansijskoj situaciji zemlje.\nNaposletku izražavam lično uverenje da će gospođa Tabaković, predloženi vice guverneri i njihovi kompetentni savetnici učiniti sve što je potrebno da Narodna banka Srbije dalje deluje kao poslednji izvor gotovog novca, a i poslednje utočište različitih kreditnih odnosa i oblika kreditnog novca, a ne samo kao puki neomonetarni emitent, odnosno kreator takozvanog primarnog novca. To je već složena stvar, o kojoj će se voditi rasprava u javnom mnjenju, naravno, u Fiskalnom savetu i pre svega u ovom domu. Hvala.


Foto: Ilustracija | Prosječna neto zarada u Crnoj Gori 530 evra u junu\nTanjug 30.07.2021 09:05\nProsječna neto plata u Crnoj Gori iznosila je u junu ove godine 530 evra, što je nepromijenjen nivou u odnosu na maj, dok je u poređenju sa junom 2020. godine porasla za 0,6 odsto, saopštila je Uprava za statistiku Monstat.\nUkoliko se ima u vidu da su potrošačke cijene u junu u odnosu na maj porasle za 0,2 odsto, proizilazi da su realne zarade u istom periodu pale za 0,2 odsto.\nNeto plate su na mjesečnom nivou najviše porasle u junu u djelatnostma: usluge smještaja i ishrane (4,6%), vađenje ruda i kamena (3,0%), prerađivačka industrija (2,8%), poslovanje sa nekretninama (2,3%), državna uprava (1,8%), ostale uslužne djelatnosti (1,8%), i stručne, naučne i tehničke djelatnosti (1,8%).\nS druge strane, najveći pad neto zarada u odnosu na maj zabilježen je u administrativnim i pomoćnim uslužnim delatnostima (3,2%), informisanju i komunikacijama (2,1%), te zdravstvenoj i socijalnoj zaštiti (1,1%).\nOporavak turizma u Crnoj Gori donosi ekonomski rast\nHrvatska dostigla 70 odsto turističkog prometa iz 2019.


Investicija nema, RS na “crnoj listi” – BiGportal.ba\nInvesticija nema, RS na “crnoj listi”\nEkonomski pokazatelji su neumoljivi. Vlada Federacije BiH usvojila je informaciju Federalnog ministarstva trgovine u kojoj je navedeno da je u 2016. otprilike 90 % svih investicija u BiH otišlo u Federaciju! Ekonomisti iz jednog i drugog entiteta kažu da su strani investitori zbog sankcija SAD-a predsjedniku RS Miloradu Dodiku i RS stavili na crnu listu.\nEkonomski derbi Federacija BiH – Republika Srpska završen je pobjedom Federacije. Barem kada je u pitanju zvanični skor za prošlu godinu. Rezultat kaže da su u 2016-oj direktna strana ulaganja u BiH iznoslila 536 miliona maraka. U Federaciju je investirano oko 484 miliona, dok je u RS iz inostranstva stiglo nešto više od 50 miliona maraka. To je tek 10 odsto od ukupnog iznosa. Takve rezultate vlast u RS ne prihvata. Za njih je RS u svakom smislu bolji dio BiH.\nTako premijerka Republike Srpske Željka Cvijanović kaže da je RS “šampion” u regionu po statističkim podacima.\nUkoliko se ekonomska stabilnost mjeri prema broju najavljenih investicija – u tom slučaju je istina da je RS naprednija od Federacije. Rusi, Kinezi, Amerikanci, Njemci, samo su neki od investitora koji čekaju u redu – tvrdili su SNSD-ovi zvanični. Još se čeka na realizaciju investicija iz Azerbejdžana, koja bi trebalo da osigura najmanje 300 radnih mjesta u Doboju. Sve dok ne bude konkretnih investicija, ekonomisti kažu da će Federacija biti u prednosti.\nOsim toga Fedracija prednjači i u naplati javnih prihoda. Od 200 velikih preduzeća više od dvije trećine je iz Federacije.\n“U Federaciji ipak postoji jedna veća povezanost ekonomije sa ljudima u svijetu, dok je ekonomija RS uglavnom okrenuta na Srbiju i na neke druge zemlje u regionu. S druge strane, u Federaciji ipak postoji stabilnije poslovanje, a u toj nekoj strukturi investicija sve više i sve češće ulaze investicije iz Turske i arapskih zemalja, koje po tradiciji više investiraju ovdje nego u drugom entitetu – rekao je ekonomski analitičar Zlatko Hurtić.\nSankcije i politička napetost – sve su to prepreke koje utiču na potencijalne strane investitore. Najave referenduma i sankcije SAD-a Miloradu Dodiku prema mišljenju međunarodnih zvaničnika obeshrabruju investitore da ulažu u RS.\nStrana direktna ulaganja iz SAD-a u BiH su oko 250 miliona maraka. Najznačajnije zemlje investitori u 2016. godini u BiH bile su Hrvatska, Srbija, Austrija,Turska, Holandija…Statistika za prošlu godinu pokazuje da je zaduženost po glavi stanovinka mnogo manja u Federaciji nego u RS. I izvoz iz Federacije je više nego dva puta veći u odnosu na Republiku Srpsku.


Bratunac: U saobraćajnoj nesreći povrijeđen motociklista iz Turske - UPSMedia Bratunac: U saobraćajnoj nesreći povrijeđen motociklista iz Turske – UPSMedia\nBratunac: U saobraćajnoj nesreći povrijeđen motociklista iz Turske\njul 10, 2017 oktobar 12, 2017 admin policija, Potočari, Srebrenica, Zvornik\nPrema informacijama koje smo dobili, večeras je u Bratuncu došlo do saobraćajne nesreće u kojoj je jedno lice povrijeđeno. Nesreća se dogodila kada se grupa motociklista iz Turske na putu prema Potočarima radi sutrašnje komemoracije kretala iz pravca Konjević polja iza vozila Golf 4. Na raskrsnici kod Elektrodistribucije u Bratuncu, vozač golfa je skrenuo lijevo, pri čemu se jedan od motociklista nije uspio zaustaviti na vrijeme i udario u bočna vrata automobila. Prema izjavi očevica, nakon udesa su motociklisti nasrnuli na pomenuti automobil, pokušavajući doći do vozača kako bi se s njim obračunali, ali se na kraju, ipak, sve završilo dobro i vozač golfa je, uprkos prvobitnim informacijama, prošao nepovrijeđen.\nIz Opšte bolnice u Zvorniku, gdje je povrijeđeni motociklista prevezen, rečeno nam je da je pacijent van životne opasnosti, te da prije jutra ne mogu saopštiti više detalja.\nNi službenici CJB Zvornik do jutra ne žele saopštiti nikakve informacije vezane za nesreću.\nU Organizacionom odboru obilježavanja 11. jula nisu željeli da komentarišu događaj, jer, kako su nam rekli, još uvijk nemaju nikakvih informacija o nesreći. S druge strane, srebrenički motociklisti izjavljuju da cjelokupna odgovornost za nesreću leži na policiji, koja nije obezbijedila da se saobraćaj prema Potočarima odvija nesmetano i bezbjedno.\n← Pazi poezija! sa Draganom Vučetić (Vladislav Petković Dis – „Možda spava“)\n11. juli 2017: Ukopana 71 žrtva →


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: Pejović: Podrška UN-a značajna na putu ka EU\nSKUP U BRISELU 17. 02. 2014. 17:16 >> 17:17 0\nPejović: Podrška UN-a značajna na putu ka EU\nGlavni pregovarač Crne Gore u procesu pristupanja Evropskoj uniji, Aleksandar Pejović, danas je na skupu u Briselu istakao da je podrška agencija Ujedinjenih nacija dala značajan doprinos u dosadašnjim fazama procesa pristupanja.\nPejović je učestvovao na skupu “Udruživanje snaga: Ujedinjene nacije i države proširenja – primjer Crne Gore”, o organizaciji agencija UN-a u Crnoj Gori i Kancelarije glavnog pregovarača.\n"Ambasador Pejović je predstavio ostvareni napredak u procesu pristupanja, posebno naglasivši otvaranje pregovora u ključnim poglavljima koja tretiraju vladavinu prava", saopšteno je iz Ministartsva vanjskih poslova.\nKako se navodi, naš glavni pregovarač, posebno je istakao savjetodavnu podršku UNDP-ja u okviru konkretnih pregovaračkih poglavlja i jačanje kapaciteta za koordinaciju i programiranje Ipa sredstava.\nTakođe, podsjetio je na značajnu podršku sistema UN- a u izradi ključnih strateških dokumenata kao što su akcioni planovi za 23. i 24. poglavlje i Program pristupanja Crne Gore EU, kao i na podršku za sprovođenje reformi u pravosuđu i unutrašnjim poslovima, javnoj upravi, sistemu socijalne zaštite, zaštite životne sredine i održivog razvoja i drugim oblastima.\nPejović je dodao da su agencije UN-a važni partneri Crnoj Gori u ostvarivanju suštinskih reformi i prenio da računamo na njihovu dalju podršku u pregovaračkom procesu.\nIz ministarstva je saopšteno da je predstavnik UNICEF-a u Crnoj Gori, Bendžamin Perks, je predstavio aktivnosti te organizacije, posebno ističući projekte socijalne inkluzije, kao i projekte zaštite ukupnih prava djece.\n"Perks je istakao zadovoljstvo dosadašnjom saradnjom s Vladom Crne Gore u izgradnji sistema zaštite prava djeteta i prenio da će UNICEF nastaviti da bude pouzdan partner Crnoj Gori kroz podržavanje brojnih programa", piše u saopštenju.\nTakođe se navodi da je stalni predstavnik UNDP-ja u Crnoj Gori, Rastislav Vrbenski, predstavio aktivnosti UNDP-ja s fokusom na Program za razvoj kapaciteta (CDP) koji je usmjeren na podršku Crnoj Gori u procesu pristupanja EU i prenio očekivanje da se plodotvorna saradnja nastavi i u narednom periodu.\nSkupu je prisustvovao i šef Jedinice za Crnu Goru u Generalnoj direkciji EK za proširenje, Dirk Lange, koji je istakao da Evropska komisija pozdravlja i podržava saradnju UN sistema i država iz procesa proširenja u sprovođenju ključnih reformi iz evropske agende i da saradnja Crne Gore i UN agencija može poslužiti kao primjer dobre prakse ostalim državama regiona.


Test će se održati 1. februara 2021. godine u Beogradu\nUlica Кralja Milana br. 14 - Zgrada Narodne skupštine Republike Srbije\nNa test je pozvano 25 kandidata, a rok za prijavu kandidata istekao je 9. novembra 2020. godine.\nNaglašavamo, da je ovo je prvi put da se sprovodi postupak izbora članova Veća, prema odredbama novog Zakona o sprečavanju korupcije (definisano članovima 21, 22, 23 i 24 ovog Zakona).\nU skladu sa članom 23. stav 1. Zakona o sprečavanju korupcije, javni konkurs sprovodi Pravosudna akademija Republike Srbije.\nКako ističe direktor Pravosudne akademije Nenad Vujić, reč je o odluci Ministarstva pravde da raspiše konkurs za izbor članova Veća Agencije za sprečavanje korupcije. Mandat člana Veća Agencije traje 5 godina. Ovo je prvi put da se sprovodi postupak po odredbama novog Zakona o sprečavanju korupcije.\nPo rečima direktora Pravosudne akademije Nenada Vujića, uloga Pravosudne akademije je da testira znanje prijavljenih kandidata radi provere stručnosti prijavljenih kandidata i profesionalnog integriteta za obavljanje funkcije člana Veća Agencije. Svi kandidati koji su završili Pravni fakultet, treba da imaju najmanje devet godina radnog iskustva u struci i nisu osuđivani za krivično delo na kaznu zatvora od najmanje šest meseci ili za kažnjivo delo koje ga čini nedostojnim javne funkcije.\nUpravni odbor Pravosudne akademije je na sednici održanoj 22. oktobra 2020. godine obrazovao Кomisiju za izbor članova Veća Agencije za sprečavanje korupcije u sastavu:\nBranislava Apostolović sudija Vrhovnog kasacionog suda i predsednik Programskog saveta Pravosudne akademije;\nProf. dr Dobrosav Milovanović profesor upravnog prava, Pravni fakultet Univerziteta u Beogradu i\nDuško Milenković sudija Vrhovnog kasacionog suda i predsednik Apelacionog suda u Beogradu.\nUpravni odbor Pravosudne akademije je na sednici održanoj 22. oktobra 2020. godine obrazovao Žalbenu komisiju u sastavu:\nSnežana Andrejević sudija Vrhovnog kasacionog suda u penziji;\nOlivera Stanimirović Državni pravobranilac i\nDr Ivana Stevanović direktor Instituta za kriminološka i sociološka ispitivanja.\nSpisak lica koja su pozvana na polaganje testa za izbor člana Veća Agencije za sprečavanje korupcije koji je zakazan za 1. februar 2021. godine:\n1. Bratislav Stanković\n2. Radmila Lemajić Кišgeci\n3. Radan Ilić\n4. Danja Matković\n5. Miloš Janić\n6. Saša Došen\n7. Tamara Mišić\n8. Verka Atanasković\n9. Miloš Stanković\n10. Biljana Pavlović\n11. Goran Gajić\n12. Ivan Đoković\n13. Stevo Bajić\n14. Velimir Matković\n15. Maja Petrović\n16. Danica Marinković\n17. Dejan Milić\n18. Vladimir Tupanjac\n19. Кrsman Ilić\n20. Dragutin Radosavljević\n21. Zagorka Кolović\n22. Dragana Petković Anojčić\n23. Dragić Radovanović\n24. Dragana Đorđević\n25. Miodrag Škundrić\nPostupak polaganja testa\nTest se radi iz dva dela, prvi deo od 50 pitanja koji se radi zaokruživanjem jednog od odgovora i drugi deo koji se poverava stručnom licu, psihijatru, radi provere profesionalnog integriteta kandidata.\nPredviđeno vreme trajanja je 150 minuta.\nNakon sprovedenog testa, komisija za izbor dostavlja ministru pravde rang listu kandidata prema uspehu postignutom na testu.\nIme i prezime novinara,\nКontakt podaci kao što su broj mobilnog telefona i adresa elektronske pošte i\nZa više informacija, Dejan Georgijev, Pravosudna akademija,Terazije 41, 11000 Beograd\nTel: (+381 11) 2184 030, Faks: (+381 11) 2183 276\nGSM: (+ 381) 64 869 02 99\nPravilnik o Programu testa za izbor člana Veća Agencije za sprečavanje korupcije\nUputstvo za kandidate - način polaganja i ocenjivanja kandidata za izbor članova Veća\nUslovi za izbor člana Veća Agencije za sprečavanje korupcije - isečak iz Zakona\nOznake Ministarstvo pravde\tPravosudna akademija\tNarodna skupština\tkonkurs\tizbor


Najuspešniji nastup Canona do sada na sajmu drupa 2016 Najuspešniji nastup Canona do sada na sajmu drupa 2016 – Personal magazin\n– Canon Europe – vodeći svetski proizvođač rešenja za obradu slike – obeležio je najuspešniji nastup na sajmu drupa gledano po angažovanju kupaca, ulaganju i pobuđenom interesovanju. Ukazujući na želju…\n– Canon Europe – vodeći svetski proizvođač rešenja za obradu slike – obeležio je najuspešniji nastup na sajmu drupa gledano po angažovanju kupaca, ulaganju i pobuđenom interesovanju. Ukazujući na želju štamparija da iskoriste produktivnost, kvalitet i fleksibilnost koju danas nudi tehnologija digitalne štampe, novi i postojeći korisnici su u velikom broju posetili Canonov štand na sajmu drupa 2016 da bi se inspirisali, proširiti i povećali svoje mogućnosti. To je rezultiralo dvostruko većom prodajom Canonovih ink-jet štamparskih mašina sa neprekidnim ulaganjem i štampača velikog formata u odnosu na sajam drupa 2012.\nJeppe Frandsen, izvršni potpredsednik u kompaniji Canon Europe, kaže: “Canon je na sajam drupa 2016 došao sa ciljem da pokaže širinu i dubinu svoje ponude na način koji odražava stvarne poslovne potrebe kupaca. Želeli smo da damo posetiocima sveže ideje o tome kako mogu proširiti svoje mogućnosti i da ih inspirišemo da u potpunosti iskoriste snagu štampe, svaki na svoj način.“\n„Taj cilj smo nadmašili na svim nivoima. Reakcije na ono što smo prikazali na našem štandu i na naš pristup kupcima tokom sajma bile su izuzetno pozitivne. Odražavajući rastući optimizam za budućnost branše, hiljade posetilaca su želele da saznaju više o tome kako možemo da im pomognemo da povećaju i transformišu svoje poslovanje, a ulaganja kupaca povećana su više od 30% u odnosu na ona sa sajma drupa 2012.”\nReakcije na Canonov, vodeći na tržištu, raspon naprednih digitalnih štamparskih rešenja nadmašile su sva očekivanja, uz povećani interes iz Istočne Evrope. Turske, Latinske Amerike i Azije. Prodaja Canonovih produkcionih štamparskih mašina imagePRESS, zasnovanih na toneru, bila je izuzetno velika; 25 % narudžbi stiglo je od novih kupaca, a više od polovine prodaje postojećim kupcima bilo je motivisano njihovom potrebom da povećaju kapacitet i mogućnosti poslovanja. Canonova perjanica imagePRESS C10000VP dobila je i nagradu za najbolju kolor A3+ štamparsku mašinu na pojedinačne listove kapaciteta više od 200.000 A4 otisaka mesečno (“Best cut sheet colour A3+ printer over 200,000 prints A4/month”) na dodeli nagrada organizacije EDP (European Digital Press) Association koja je održana na sajmu.\nKomentarišući uspeh uređaja imagePRESS na sajmu drupa, Mark Lawn, direktor profesionalne štampe u kompaniji Canon Europe, je rekao: „Naglašavali smo poboljšane performanse naših najnovijih uređaja iz serije imagePRESS i mnogi korisnici već su na sajmu reagovali nadogradnjom svojih postojećih uređaja. Još uzbudljiviji je broj novih kupaca koji su odlučili da ulože u Canonovu tehnologiju uređaja sa tonerom po prvi put. Informacije o izuzetnom kvalitetu, produktivnosti, doslednosti i mogućnostima korišćenja medija za štampu serije imagePRESS nailaze na pozitivan odjek i pozitivne reakcije ukazuju na to da će tehnologija uređaja sa tonerom nastaviti da igraju važnu ulogu u štamparijama u bliskoj budućnosti.”\nPrepoznavajući mogućnost Canonovih moćnih štamparskih mašina da ponude kvalitetnu ink-jet štampu, kupci su značajno investirali u štamparske mašine sa kontinuiranim ulaganjem medija kao što su novi Océ ColorStream 6000 Chroma i Océ ImageStream 2400, optimizovan za štampu na standardne ofset-medije.\nRevolucionarni ink-jet uređaj za štampu na pojedinačne listove Océ VarioPrint i300, s novom opcijom ColorGrip omogućava štampu s visokokvalitetnim bojama na standardnim ofset-medijima i takođe se pokazao popularnim na sajmu. Naručivali su ga kupci iz Nemačke, Holandije, Norveške, Turske, Velike Britanije i SAD-a koji su cenili njegovu mogućnost da pruži produktivnost i kvalitet te svestranu fleksibilnost vrhunske štamparske mašine za štampu na pojedinačne listove. Canon je zaslužio i izuzetne reakcije kupaca u vezi prototipa ink-jet uređaja za foto-štampu formata B2+ sa sedam boja pod imenom Voyager.\nPeter Wolff, viši direktor za komercijalne štamparije i produkciona odeljenja za štampu u kompaniji Canon Europe, kaže: „Na sajmu drupa 2016 je postalo jasno da je tehnologija digitalne štampe uopšte – a posebno Canonova tehnologija – ušla direktno na teritoriju ofset-štampe. Kroz našu ponudu uređaja zasnovanih na mastilu i toneru pokazali smo tehnološke inovacije koje nude značajno povećan kvalitet, svestranost kod korišćenja medija za štampu kao i produktivnost našim kupcima. To znači da su naši korisnici masovno povećali svoje digitalne kapacitete i proširili raspon posla koji mogu odraditi digitalno, posebno povećanom migracijom štampe velikog obima sa ofset uređaja.“\n„Ispis mastilom je definitivno sazreo na sajmu drupa 2016 u širokom spektru primena i predstavlja štamparsku tehnologiju budućnosti,” nastavlja Wolff. „Na prethodnim sajmovima razgovori su se vodili oko toga kada će ova tehnologija biti dovoljno zrela da štamparije mogu da iskoriste njenu fleksibilnost i migriraju veće količine poslova sa ofsetne na digitalnu štampu. Danas mogućnost ink-jet tehnologije da doda stvarnu vrednost poslovanju više nije pod znakom pitanja, a što se tiče produktivnosti, kvaliteta, cenovne efikasnosti i podrške za ispisne medije, ink-jet tehnologija može da se takmiči sa ofsetom u mnogim primenama. Štampari su impresionirani današnjim mogućnostima naše tehnologije i odlučili su da je pravo vreme za investiciju u Canon, globalnog lidera u ink-jet štampi sa neprekidnim ulaganjem.”\nJeppe Frandsen zaključuje: “Prelomni faktor za mnoge Canonove kupce na sajmu drupa 2016 bila je inspiracija koju su dobili iz primena štampe uživo koje smo pokazali – više od 25 produkcionih tokova uživo i 300 primena štampe – toliko mnogo da je za nas ovo bila „primenjena drupa“. Naše mnoge primene koje nude značajnu dodatnu vrednost posebno u područjima komercijalne štampe i izdavaštva, kod korisnika su pobudile poverenje u trenutni poslovni potencijal naših zaokruženih rešenja. Kroz ulaganje u Canonovu tehnologiju, korisnici žele da osiguraju dugoročnu budućnost svog poslovanja. Naš rad i nakon završetka sajma nastaviće da inspiriše štampare da pomeraju granice i podržavaće ih tehnološkim inovacijama i ekspertizom za transformaciju njihovog poslovanja.”\nNajuspešniji nastup Canona do sada na sajmu drupa 2016 was last modified: July 8th, 2016 by Redakcija\nMakedonski Telekom potpisao ugovor o upravljanim servisima sa kompanijom Ericsson


Von der Leyen počinje aktivaciju sredstva iz fonda za oporavak od pandemije | Trend Radio Velika Kladuša\nPredsjednica Evropske komisije Ursula von der Leyen u posjeti je Lisabonu i Madridu gdje će započeti odobravanje planova oporavka koje su podnijele zemlje tražeći sredstva iz fonda za oporavak od pandemije. Na raspolaganju je 750 milijardi eura.\n“Ovo je historijsko postignuće”, rekla je von der Leyen Evropskom parlamentu prošle sedmice najavljujući skoru aktivaciju plana oporavka od 750 milijardi eura koji je izrađen prije gotovo godinu dana.\nPortugal, koji trenutno predsjedava EU, postavio je brzo usvajanje tih planova oporavka kao prioritet, slijedeći preporuku Komisije.\nVlada socijalističkog premijera Antonia Coste stvorila je dobar presedan kao prva zemlja koja je u aprilu podnijela vlastiti plan.\nŠpanija će biti druga po veličini korisnica fonda za spašavanje nakon Italije, a Madrid će dobiti 140 milijardi eura, od čega će polovina biti u obliku direktnih grantova i zajmova.\n“Dvije zemlje južne Evrope koje se ranije nisu osjećale podržane u Evropi sada su profitirale od izvanredne podrške i velikodušnosti svojih sjevernih partnera”, rekao je Toni Roldan, šef istraživanja u Esade centru za ekonomsku politiku (EsadeEcPol) u Madridu.\nŠpanija je bila posebno pogođena kada je pandemija prvi put izbila početkom 2020., dok je Portugal pretrpio veliki skok broja slučajeva zaraze početkom ove godine.\nS obzirom na to da su obje države u velikoj mjeri ovisne o turizmu, njihove su ekonomije značajno pogođene.\nOd dužničke krize u eurozoni koja je započela 2011., Lisabon i Madrid su često bili na udaru jer su “štedljiviji” evropski članovi bili frustrirani zbog toga što su morali izdvajati novac za subvencioniranje potrošnje na onome što su vidjeli kao “nešto manje vrli” jug.\nRoldan je rekao za AFP da su, iako su neki od uslova vezanih uz pakete poticaja i dalje nejasni, Španija i Portugal mogli pokazati “veću reformsku ambiciju” u korištenju novca, posebno u području obrazovanja.\n“Razumijem da je Komisiji teško zahtijevati duboke reforme u ovom komplikovanom okruženju s porastom populizma i svih postpandemijskih patnji, ali u isto vrijeme to je najbolji trenutak”, dodao je Roldan.\nU Lisabonu će se von der Leyen uputiti u naučno-izložbeni centar kako bi se sastala sa Costom, čija će zemlja dobiti 16 milijardi eura, izvještava AFP.\nZatim leti u Madrid kako bi se sastala sa socijalističkim premijerom Pedrom Sanchezom u sjedištu državnog odbora za električnu energiju, budući da će Španija glavninu svojih sredstava usmjeriti u zelenu tranziciju.\nSutra će se von der Leyen uputiti u Grčku i Dansku, a zatim sljedeći dan u Luksemburg na turneju koja će je odvesti u većinu država članica.


UNESCO Fond za kulturnu raznolikost odobrio projekat Instituta za preduzetništvo i ekonomski razvoj iz Podgorice\nProjekat „Razvoj kulturnih i kreativnih industrija kao dio održivog ekonomskog sektora u Crnoj Gori“ NVO Instituta za preduzetništvo i ekonomski razvoj iz Podgorice, prvorangirani je na ovogodišnjem konkursu za finansiranje iz Međunarodnog fonda za kulturnu raznolikost (IFCD) UNESCO. Za realizaciju projekta su odobrena sredstva u iznosu od 86.090 dolara.\nOrhan Pamuk posjetio Ministarstvo kulture\nOrhan Pamuk, turski književnik i dobitnik Nobelove nagrade za književnost tokom svog boravka u Crnoj Gori posjetio je Ministarstvo kulture i razgovarao sa Dragicom Milić, generalnom direktoricom Direktorata za kulturno-umjetničko stvaralaštvo. Generalna direktorica Milić je izrazila zadovoljstvo što smo u prilici da ugostimo jednog od najvećih pisaca današnjice. Navela je kako Crna Gora i Turska baštine dobre odnose, posebno u oblasti kulture, a da ovakvi događaji predstavljaju posebnu sponu između naša dva naroda.\nMEDIA dan u organizaciji Deska za Kreativnu Evropu Ministarstva kulture i Filmskog centra Crne Gore, održan je u EU Info centru u Podgorici. Ilija Subotić, predstavnik Ministarstva kulture, podsjetio je da Crna Gora u EU programu Kreativna Evropa - potprogram MEDIA učestvuje od 2015. godine, čime je za domaći kinematografski sektor otvorena mogućnost\nOtvorena izložba “Istorijski jelovnici bivše kraljevske kuće Savoja”\nIzložba “Istorijski jelovnici bivše kraljevske kuće Savoja” otvorena je u Ministarstvu kulture na Cetinju. Izložba predstavlja izbor dnevnih jelovnika sa Dvora kralja Vitorija Emanuela III i njegove supruge, kraljice Jelene, jelovnike zvaničnih ručkova i banketa, kao i jelovnike sa zvaničnih posjeta kraljevskog para inostranstvu. Na otvaranju izložbe su govorili: Dragica Milić, generalna direktorica Direktorata za kulturno-umjetničko stvaralaštvo Ministarstva kulture, Aleksandar Bogdanović, gradonačelnik Prijestonice Cetinje i Vinćenco Del Monako, ambasador Republike Italije u Crnoj Gori.\nCrna Gora poslata član mreže SEE Cinema Network\nNa Generalnoj skupštini mreže kinematografija Jugoistočne Evrope – SEE CINEMA NETWORK, održane tokom Međunarodnog filmskog festivala u Solunu, Crna Gora postala je njen novi član. Crnu Goru je predstavljao Sehad Čekić, direktor Filmskog centra Crne Gore. Čekić je na skupštini predstavio značaj učlanjenja Crne Gore u ovu mrežu, trenutno stanje u crnogorskoj kinematografiji, kao i viziju razvoja naše kinematografije.\nSaradnja sa Makedonijom sadržajna i dinamična\nProf.mr Janko Ljumović, ministar kulture sastao se na Cetinju sa Vladimirom Lazovskim, zamjenikom ministra kulture Republike Makedonije. Sagovornici su ocijenili da je dosadašnja razmjena institucija kulture dvije zemlje na viskomo nivou i posebno pohvalili saradnju u oblasti pozorišne umjetnosti koja je sadržajna i dinamična. Istakli su važnost i ulogu dva ministarstva u daljem produbljivanjiu i širenju saradnje i na druge oblasti kulture.


Samit u Beču: Za infastrukturne projekte na Zapadnom Balkanu 600 miliona eura | EUME\nNaslovnica Info Press info Samit u Beču: Za infastrukturne projekte na Zapadnom Balkanu 600 miliona eura\nSamit u Beču: Za infastrukturne projekte na Zapadnom Balkanu 600 miliona eura\nSamit država Zapadnog Balkana koji se danas održava u glavnom gradu Austrije Beču ima za cilj uspostavljanje što bolje regionalne saradnje koja će rezultirati većim stepenom privredne saradnje i razvoja na tom području, poručio je evropski komesar za susjedsku politiku i proširenje Johanes Han uoči početka Bečke konferencije.\nEvropski komesar Han naglasio je da je albanski premijer Edi Rama tokom sinoćnjeg susreta sa nevladinim sektorom organizovanim uoči samita, na kojem je učestvovao i srbijanski premijer Aleksandar Vučić, istakao da je “prije godinu dana bio sumnjičav da će se tako što ikada desiti”, prenosi agencija Anadolija.\n“Sada se potpuno normalno održavaju bilateralni i multilateralni sastanci. To je jasan putokaz da se sada treba dati novi impuls i mi želimo da se veća povezanost ostvari u domenu transporta. Regionalna povezanost zemalja Zapadnog Balkana sa EU je prioritet. Zapadni Balkan je okružen EU i bolja komunikacija sa Slovenijom, Hrvatskom, Mađarskom, Rumunijom, Bugarskom i Grčkom omogućiće veći stepen napretka u svakom pogledu”, istakao je Han.\nNajavio je kako će ove godine za projekte u oblasti transportne infrastrukture biti izdvojeno 600 miliona eura od čega se 200 miliona odnosi na sredstva koja je osigurala EU.\nUz sve kreditne aranžmane Evropska unija planira u narednom periodu u infrastrukturne projekte uložiti oko milijardu eura.\n“Veoma je važno što je visoka povjerenica za vanjsku politiku i sigurnost EU Federika Mogerini podržala dijalog između Srbije i Kosova. Napravljen je ogroman pomak u tom procesu. Mi očekujemo da će uskoro biti započeti pregovor EU o članstvu Srbije”, poručio je Han.\nSrbijanski ministar vanjskih poslova Ivica Dačić istakao je pozitivnim skupove kao što je Bečka konferencija, ali da stanje na Zapadnom Balkanu “nije tako idilično”.\n“Bježanje od obaveza”\n“Pozivam sve da se samo jedan dan ne govori o budućnosti, a ostale da se vraćamo u prošlost. Posljednjih mjeseci prostor Zapadnog Balkana bio je mjesto sa mnogo prejakih riječi. Raduje me što se neko bavi nama, jer mi se u prisustvu razrednog starješine znamo ponašati. Međutim, kada to izostane na Zapadnom Balkanu je ponašanje isto kao kod nemirne djece i loših učenika koji bježe od svojih obaveza”, naveo je Dačić.\nMinistar vanjskih poslova Makedonije Nikola Poposki pozvao je članice EU na saradnju u oblasti investicija, ekonomije, ali i migrantske krize.\n“Veoma je važan gest što su vodeće zemlje EU, uz podršku Evropske komisije spremne da pomognu zemljama Zapadnog Balkana kako bi se donio boljitak”, naglasio je Poposki.\nAustrijski ministar vanjskih poslova Sebastijan Kurc naglasio je da se iz Beča želi poručiti kako “Evropa nije kompletna bez Balkana”.\n“Želimo poručiti da Zapadni Balkan ima evropsku perspektivu. Ovo nije prilika samo da se sastanemo već i da razgovaramo o konkretnim projektima da se zaključe. Posebno su važni projekti u oblasti infrastrukture za region. U srijedu smo imali priliku da prisustvujemo potpisivanju Sporazuma o granici između Bosne i Hercegovine i Crne Gore. Razgraničenja sama po sebi kod nas u Austriji se podrazumijevaju, ali na Balkanu gdje se nedavno vodio rat, to je veoma značajan korak”, naveo je Kurc.\nVoditi računa o mladima\nIstakao je da će se u sklopu “priče” o Zapadnom Balkanu voditi računa i o mladima. Austrijski ministar vanjskih poslova pomenuo je u skladu s tim da se u narednom periodu mora povećati intenzitet razmjene mladih te da se uklone “granice u tom području”.\nNjemački ministar vanjskih poslova Frank Valter Štajnmajer istakao je da Samit o Zapadnom Balkanu ima važnost na dva područja: migracijama i izbjegličkoj krizi i ubrzavanju procesa ulaska tog područja u EU.\n“Imamo velike pomake u odnosima Srbije i Kosova što je veoma značajno. Ljudi sa Zapadnog Balkana treba da se približe jedni drugima. Stoga je naše opredjeljenje da se unaprijedi infrastrukturalna povezanost doprinos na tom putu”, ocijenio je Štajnmajer.\nIz Evropske unije poručili su kako su zadovoljni uspjesima koji su ostvareni u proteklom periodu na podričju Zapadnog Balkana. Kao pozitivne procese naglašavaju postizanje sporazuma o granicama između Bosne i Hrcegovine i Crne Gore, te Crne Gore i Kosova, ali i unapređenje odnosa na dijalogu između Srbije i Kosova.\nTežište na izgradnji Jadransko-jonskog autoputa\nU narednom periodu najavljuju se brojni projeki u oblasti infrastrukture kako saobraćajne, tako i energetske. Naime, težište je na izgradnji Jadransko-jonskog puta koja bi preko Grčke, povezala Albaniju, Crnu Goru, Bosnu i Hercegovinu, Hrvatsku, Sloveniju i Italiju.\nKada je u pitanju energetska oblast najavljuju se projekti koji će značiti povećanje izvoza električne energije te izgradnje Transjadranskog gasovoda (TAP) preko Zapadnog Balkana.


U UIKS-u inficirani zatvorenici izolovani – CG Live\nU UIKS-u inficirani zatvorenici izolovani\nU Upravi za izvršenje krivičnih sankcija u Spužu trenutno je koronavirusom inficirano 49 lica lišenih slobode, što je niži broj u odnosu na prethodnu sedmicu, obzirom, da se određen broj lica oporavio, kazao je za portal Danilovgrad portparol Nebojša Janković.\n“S obzirom, da su svi inficirani zatvorenici sa lakšom kliničkom slikom, za očekivati je da će do kraja ove sedmice 41 zatvorenik završiti sa izolacijom. Kod inficiranih nije ukazana potrebe za bolničkim liječenjem, osim, u jednom slučaju, gdje je lice hospitalizovano usled druge akutne bolesti (karcinom pluća), a kod koga je utvrđeno i prisustvo koronavirusa’’, kazali su iz UIKS-a i dodali:\n‘’Raspolažemo dovoljnom količinom ljekova i zaštitne opreme. Kako je i najavljeno od strane ministarke zdravlja dr Borovinić Bojović, prilikom posjete Upravi za izvršenje krivičnih sankcija biće pojačano snabdijevanje UIKS-a potrebnom medicinskom opremom.’’\nLica lišena slobode kod kojih se utvrdi infekcija izazvana koronavirusom izdvajaju se od ostalih zatvorenika i smještaju u izolaciju.\n“Takođe, kontakti inficiranih zatvorenika se izdvajaju od ostalih zatvorenika i vrši se njihovo testiranje na koronavirus, a sve u cilju sprečavanja širenja koronavirusa u zatvorskom sistemu. Sektor za zdravstvenu zaštitu UIKS-a u saradnji sa ljekarima Instituta za javno zdravlje i Kliničkim centrom Crne Gore, pružaju svu potrebnu medicinsku njegu licima inficiranim koronavirusom’’, kazao je Janković.\nTags: cglive crna gora koronavirus uiks\nPrevious Opština Ulcinj će podijeliti 526 paketa za djecu\nNext Ministarka Vesna Batrić na sastanku sa Vanjom Madžgalj


Vesti online / Vesti / Tema dana / Prst u oko Unesku (2): Šum na vezama odnosi milijarde\nNa prestižnoj listi kulturne baštine Ujedinjenih nacija za obrazovanje, nauku i kulturu (Unesko) našlo se i 12 srpskih lokaliteta. Prvi zaštićeni su srednjovekovni kompleks spomenika Stari Ras i manastir Sopoćani, koji su pod zaštitu stavljeni 1979. Sedam godina nakon toga manastir Studenica je "upao" na listu.\nNakon što je Srbija potpisala Uneskovu konvenciju, na listi su se našle četiri svetinje (Visoki Dečani, crkva Bogorodice Ljeviške, manastiri Pećke patrijaršije, Gračanica), kao i ostaci palate Romulijana i srednjovekovni nadgrobni spomenici Stećci.\nZahvaljujući bogatom nasleđu, mnogo više lokaliteta moglo bi da se nađe pod zaštitom Uneska. Lepenski vir čeka više od dvadeset godina da bude upisan na listu svetske kulturne baštine. Prepreku u ovom procesu predstavlja izmeštanje sa originalne lokacije, ali i moguća oštećenja.\nVeć sedam godina najstarije ravničarsko utvrđenje u Evorpi, Smederevska tvrđava iz 15. veka, koje se prostire na 11 hektara zemljišta, kandidat je za upis na listu svetske baštine. Iako je na preliminarnoj listi, i dalje se procenjuje njena očuvanost.\nPrst u oko Unesku (1): Bagerima na baštinu\nKako kažu stručnjaci, put do upisa u Uneskovu listu je dug i težak. Spomenici moraju da ispune određene uslove, da imaju integritet i univerzalnu vrednost vezanu za neko veće područje.\nKako objašnjava za medije Dejan Ristić, istoričar i bivši sekretar za kulturu, Srbija raspolaže i stručnim i logističkim kapacitetima, ali ne uspeva da pozicionira vredne kandidate.\n- Nikako da odredimo prioritete u zaštiti i prezentaciji kulturnog nasleđa, a samim tim i one segmente koji se potencijalno mogu naći na Unsekovoj listi. Dakle, to je nešto što predstavlja šum na vezama, čini mi se između stručnjaka ustanova kulture i države - rekao je Ristić.\nSrbija, kako ističe, kao da nije svesna značaja šanse da bude što prisutnija na Uneskovoj listi.\n- To bi donelo višestruku korist. Kada je reč o prestižu, o tome ne moram ni da govorim. Materijalna dobit bi bila višestruka, jer pored prihoda od turizma koji bi bio povećan, Unesko bi materijalno pomogao očuvanje i sprečio propadanje značajnih spomenika srpske kulture, istorije, tradicije - objasnio je Ristić.\nDodaje da je Srbija zemlja bogata nasleđem, ali i nezainteresovanošću da ga sačuva.\n- Mnoge zemlje u inostranstvu će i od najmanje sitnice napraviti turističku atrakciju i učiniti sve što mogu da to što bolje očuvaju, ispromovišu, da budu ponosni. A Srbija ima mnoge značajne lokalitete koje uništava nebrigom. Unesko je značajna institucija kulture, ali da bi ona pomogla da očuvamo nešto, mora da vidi napor da i sami imamo volju da se potrudimo. Zašto bi Unesko brinuo o našem nasleđu, ako mi sami ne brinemo? To je ključni odgovor zašto se mnogi značajni spomenici kulture još nisu našli pod zaštitnom "šapom" Uneska - zaključio je ugledni istoričar.\nVlada Republike Srbije u budućnosti ima plan da brojne značajne lokalitete predloži za upis u svetsku kulturnu baštinu. Među njima je Caričin grad kod Leskovca, Nacionalni park Đerdap, manastir Manasija, istorijsko mesto Bač, nacionalni park Šar-planine, Đavolju varoš, kao i nacionalni park Tara. Beogradska tvrđava Kalemegdan se ne nalazi na Uneskovoj listi, ali bi se, ukoliko se gondola ne ispreči, mogla naći na toj listi u okviru "Granica Rimskog carstva".\nPrst u oko Unesku\nTEMA DANA Prst u oko Unesku (3): Gusle simbol narodnog pamćenja\nTEMA DANA Prst u oko Unesku (1): Bagerima na baštinu\nTEMA DANA Prst u oko Unesku (4): Od Plitvica do Rilskih manastira\nTEMA DANA Sudbina privatnih firmi u regionu (1): Uspon i pad tajkuna


Izvor: B92, 18.Nov.2019, 20:00\nPriština -- Od uvođenja 100 odsto takse na proizvode iz centralne Srbije i BiH vrednost robe koju dve države plasiraju na KiM smanjena je na šest miliona evra ili 99 odsto.\nTo je izjavio direktor kosovske carine Bahri Beriša i podsetio da je u istom periodu lane taj iznos bio 520 miliona evra.\nZa godinu >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << dana plasman roba iz centralne Srbije i BiH na tržište kosovske teritorije, dodao je, smanjen je za 99 odsto.\n"To znači, da je sav uvoz koji smo imali u ovom periodu oko šest miliona evra iz ove dve države", rekao je Beriša za Radio slobodnu Evropu na albanskom jeziku.\n"Ali od januara ove godine ti proizvodi dolaze iz drugih zemalja regiona ili zemalja Evropske unije", kazao je Beriša.\n"Troškovi slanja iz EU su visoki pa tu robu trgovci donose iz Srbije ili BiH. Reč je o malim količinama i uglavnom su to neki prehrambeni proizvodi i delovi za automobile", naveo je Beriša.


ISUZU Pirot B2B Roadshow 2017. - Isuzu Srbija\nIsuzu / Vesti i dešavanja / ISUZU Pirot B2B Roadshow 2017.\nKrajem maja, u Pirotu je, na lokaciji Etno kompleksa “Nišavska dolina”, organizovana dinamička prezentacija ISUZU privrednih vozila – kamiona i pikapova, kao i specijalnih nadogradnji. Organizator ovog nesvakidašnjeg događaja, ne samo na području pirotskog okruga, već i šire, bila je firma TRIO Motors iz Novog Sada, ovlašćeni prodavac i serviser ISUZU vozila, u saradnji sa JKP Regionalna deponija Pirot, kao prvim korisnikom ISUZU vozila nove generacije u pirotskom okrugu.\nPomenutoj promociji, pored velikog broja privrednika, predstavnika javnih preduzeća i medija, prisustvovao i prvi sekretar ambasade Japana u Srbiji, Yoshifumi Kanno, u pratnji gradonačelnika Pirota, mr Vladana Vasića, kao i direktora JKP Regionalna deponija Pirot, Nebojše Ivanova. Tom prilikom, istaknut je značaj investicija u ekonomiju i donacija za osnovne potrebe stanovništva, koje u Srbiji sprovodi Japan, u okviru POPOS programa.\nSekretar Kanno je nakon pozdravnog govora naglasio da mnoge japanske kompanije iskazuju sve veće interesovanje za investicije u Srbiji, a istovremeno se zahvalio firmi TRIO Motors na odličnoj promociji japanskog brenda ISUZU u Srbiji, koji širom sveta predstavlja jedan od sinonima kvaliteta i pouzdanosti u automobilskoj industriji.\nGradonačelnik Pirota, mr Vladan Vasić zahvalio se na dosadašnjoj pomoći ambasade Japana Srbiji, u okviru koje je realizovano nekoliko važnih projekata, poput pomoći Opštoj bolici i osnovnoj školi “8. septembar”, a naglasio je i zainteresovanost japanske delegacije, pa i njihovih privrednika za Slobodnu zonu Pirot.\nZahvaljujući se na izuzetnom odzivu i dobrodošlici, kao i odličnoj dosadašnjoj saradnji sa privrednicima pirotskog okruga, izvršni direktor firme TRIO Motors, Živko Marković, uručio je ključeve novog ISUZU D-MAX vozila direktoru JKP Regionalna deponija Pirot, Nebojši Ivanovu, kao i simpatičan poklon u vidu majice koja simbolizuje uspešnu saradnju firme TRIO Motors i grada Pirota.\nTom prilikom, gospodin Ivanov je izjavio da je izuzetno zadovoljan uspostavljenom saradnjom sa zastupnikom ISUZU vozila, firmom TRIO Motors, te da veruje kako je ova manifestacija istovremeno i odlična prilika da Pirot kao grad, ali i njegova okolina, predstave sve svoje potencijale japanskoj delegaciji.\nNakon toga, okupljenima su svoje programe predstavili i partneri TRIO Motorsa – kompanije koje su zadužene za specijalne nadogradnje na ISUZU vozilima. Ispred firme Bexing, prisutnima se obratila Aleksandra Bogunović dok je sa programom firme Tehnika Hidraulike, zainteresovane upoznala Danica Trajković. Dragiša Marinković je predstavio proizvode firme Vatrosprem Proizvodnja, a proizvodni program kompanije Uniplast predstavio je Miroslav Živanović. Predstavljanje partnera zaokružio je Zoran Mihajlović, ispred firme Auto Shop Pirot, koji je prisutne upoznao sa proizvodima brenda Shell.\nPosle završene prezentacije, svi pristuni su imali priliku da se detaljno upoznaju, ali i da isprobaju najnovije modele Isuzu vozila, namenjena širokom spektru upotrebe, od putničkih, pa do krajnje specijalizovanih modela, kao i da se upoznaju sa partnerima firme TRIO Motors, koji su zaduženi za specijalne nadogradnje (vatrogasno vozilo, teleskopska hidraulička platforma, vozilo za održavanje kanalizacione mreže, vozilo za prevoz eksplozivnih materija, itd.).\nTagovi: b2b d-max isuzu japan kamion komunalna vozila nadogradnje partneri pikap pirot regionalna deponija roadshow trio motors\n4wd 4x4 akcija beograd crew crew cab d-max dmax dodatna oprema expedition isuzu Isuzu D-Max isuzu srbija isuzu vozila kamion kamionet kamioni Lov Lov i Ribolov monster N35 navak Novi Sad n serija offroad oprema P75 pick-up pickup pikap poljoprivreda popust prodaja quasar raiffeisen leasing ribolov sajam sajam automobila salon shell transport trio motors truck vatrogasno vozilo vojvodina\nZa #ISUZU #DMax, nakon što je pobedio na prošlogodišnjem #MPG #Marathon, a zatim proglašen „Pikapom godine 2018“,… https://t.co/QEVoNO6RTi2 days ago\n#ISUZU vozila su se na Salonu automobila u Beogradu, domaćoj publici predstavila u punom svetlu!… https://t.co/YLa5nJHijd28 days ago\nU zavisnosti od namene, #ISUZU #DMax je moguće ostaviti u izvornoj #pickup varijanti, sa otvorenim tovarnim prostor… https://t.co/eDE8Hr3qoX77 days ago\nRadni i paradno na Tari, gde je u toku 14. Zimski seminar farmera #isuzu #triomotors #dmax #pickup #offroad #tara https://t.co/dC24thkzzq83 days ago


Rusija očekuje da Albanija, kada preuzme predsedavanje OEBS-om iduće godine, ima neutralan odnos prema procesu rešavanja pitanja Kosova, kaže stalni predstavnik Rusije u ovoj organizaciji Aleksandar Lukaševič.\nOn je članovima Stalnog saveta OEBS skrenuo pažnju da situacija na Kosovu ostaje ozbiljan izazov za evropsku bezbednost. Prema njegovim rečima, Kosovo je siva zona za šverc droge i organizovani kriminal.\n- Umesto da se brine za odgovoran dijalog sa Beogradom, Priština se jedino bavi agresivnim samopotvrđivanjem u regionu i jačanjem pritiska na srpsko stanovništvo u pokrajini, potkopavajući višegodišnje napore međunarodne zajednice za mirno rešenje tog pitanja - rekao je Lukaševič, prenosi "Tass".\nOn je naveo da osnovu za regulisanje kosovskog pitanja i dalje predstavlja Rezolucija Saveta bezbednosti UN 1244.\n- Polazimo od toga da će Albanija, kao predsedavajuća, pristupati tom pitanju isključivo sa statusno neutralne pozicije. Sve drugo bilo bi udaljavanje od ovlašćenja - rekao je on.\nNaredne godine Albanija će preuzeti predsedavanje OEBS-om od Slovačke.\nRusi tvrde: Transformacija KBS u kosovsku vojsku se priprema u BONDSTILU


TEGELTIJA: OBEZBIJEĐEN NOVAC ZA IZBORE U DOBOJU I SREBRENICI | Hayat.ba\nTEGELTIJA: OBEZBIJEĐEN NOVAC ZA IZBORE U DOBOJU I SREBRENICI\nPredsjedavajući Vijeća ministara Zoran Tegeltija izjavio je Srni da je sasvim sigurno da su finasijska sredstva za održavanje izbora u Doboju i Srebrenici obezbijeđena, te pozvao predstavnike CIK-a BiH da i zvanično o tome zatraže potvrdu od Ministarstva finansija i trezora u Vijeću ministara čime bi bila izbjegnuta bilo kakva medijska spekulacija.\nPonovo jasno ističem da održavanje ponovljenih lokalnih izbora na pojedinim biračkim mjestima u Doboju i Srebrenici ne zavisi od Vijeća ministara jer sredstva za održavanje ponovljenih izbora postoje i pozivam CIK da izbore provede u zakonom predviđenom roku, kao i da prestane sa stvaranjem osjećaja neizvjesnosti kod građana ovih lokalnih zajednica”, naglasio je Tegeltija.\nCIK BiH ponovo je postavio pitanje finansiranja održavanja ponovljenih izbora na pojedim biračkim mjestima u Doboju i Srebrenici.\nLokalni izbori u Srebrenici i Doboju biće ponovljeni 21. februara.\nCIK BiH je 21. januara donio odluke o poništavanju izbora na 26 redovnih biračkih mjesta i dva biračka mjesta u odsustvu za nivo načelnika i Skupštine opštine Srebrenica, te poništavanju izbora na 89 redovnih biračkih mjesta za nivo gradonačelnika i Skupštine grada Doboja.


Za vlast ulaganje, za opoziciju spašavanje Montenegro Airlinesa – Bankar.me\nDecember 13, 2019 AVIO SAOBRAĆAJ, Članci, CRNA GORA, SVE VIJESTI Leave a comment\nPremijer Duško Marković i ministar saobraćaja i pomorstva Osman Nurković su nakon odluke Vlade da se uključi u rješavanje problema Montenegro Airlinesa, koja predviđa ulaganje od 155 miliona eura, saopštili da je riječ o dobrom potezu jer bi gašenje nacionalne aviokompanije izazvalo nesagledivu štetu za Crnu Goru i njenu ekonomiju. Očekivano, ovu odluku kritikovale su opozicione partije, koje smatraju da je riječ o lošem potezu Vlade.\n“Odluka Vlade da na javan i transparentan način riješi probleme Montenegro Airlinesa MA, predlažući zakon Skupštini Crne Gore, predstavlja njen odgovoran odnos prema ovo pitanju, dobru ekonomsku i finansijsku odluku”, tvrdi premijer Marković.\nMinistar Nurković je kazao da Vlada nije željela gašenje ili stečaj Montenegro Airlinesa zbog čega je odlučila da joj pomogne nakon detaljne analize. Odluka Vlade za Nurkovića je dobra i ona, po njegovom mišljenju, ne predstavlja spašavanje MA, već ulaganje u razvoj Crne Gore.\nMeđutim, nezavisni poslanik Aleksandar Damjanović, u izjavi za CdM kaže, da Vlada treba da odgovori na bar dva pitanja zbog čega se odlučila na ovaj potez.\n“Imajući u vidu da je proteklih godina potrošeno već stotinak miliona eura, novca građana kako bi MA funkcionisao, ispada da će nas ovaj najavljeni “luksuz” koštati četvrt milijarde eura ukupno, a to je novac za koji smo mogli povratiti recimo državno vlasništvo u Jugopetrolu i u Telekomu”, smatra on.\nNo, kako ističe Damjanović, Vlada je iz njoj poznatih razloga odlučila da novcem od zakupa Aerodroma spašava MA, pa će biti prilike da se u skupštinskoj raspravi odgovori bar na dva ključna pitanja.\n“Prvo, na bazi kakvih projekcija je Vlada uvjerena da će MA ubuduće poslovati pozitivno, odnosno da neće praviti gubitke kao i do sad i za desetak godina ponovo dugovati desetina miliona eura, i drugo, da li se “čišćenjem” dugova i finansijskom injekcijom MA u stvari priprema za privatizaciju, kako neki vele, već poznatim kupcima koji nijesu nepoznati u Crnoj Gori. Odgovori na ova dva pitanja od strane predlagača zakona, Vlade Crne Gore mnogo bi nam svima pomogli da shvatimo prave namjere bacanja “pojasa za spasavanje” od 150 miliona eura, budžetskog novca za MA i to iz budžeta koji je zvanično još uvijek pod sanacionim mjerama, odnosnu u procesu štednje””, zaključio je za CdM Damjanović.\nEkonomski analitičar Vasilije Kostić smtara da je Vlada u slučaju Montenegro Airlinesa uradila pravu stvar.\n“Odlukom koju je donijela o finansijskom ulaganju u MA Vlada Crne Gore učinila je ono što je i trebalo da uradi, imajući u vidu značaj nacionalne aviokompanije za crnogorsku ekonomiju”, ocijenio je Kostić.\nI političke partije su prethodnih dana iznosile svoj stav o ovom pitanju.\nU DPS-u smatraju da je ovakav potez opravadan, te da se ulaganja u MA mogu isplatiti.\n“Bez obzira na sve dileme u ovom trenutku to jeste ispravan potez, jer su ozbiljne analize pokazale da je ta odluka ispravna i se da ulaganje u MA može isplatiti”, navodeu DPS-u.\nSuprono mišljenje od DPS-a saopšteno je iz Socijaldemokratske partije i Demokratske Crne Gore.\n“Ako možda prosvjetni radnici, ljekari, policajci ili penzioneri ovih dana slušajući iz Vlade kako nema mogućnosti da se uvećaju njihova primanja sada im je jasno da su njihovih 155 miliona otišli u MA”, poručeno je iz SDP-a.\nDemokrate ocjnenjuju da je potpuno opravdano da svaka država treba da vodi računa o nacionalnim kompanijama, međutim kada je u pitanju Montenegro Airlines finansijske intervencije predstavljaju konstantu u dužem vremenskom periodu.\n“Država bi trebala da investira, a ne da pokriva gubitke nacionalnog avio-prevoznika”, mišljenje je Demokrata.\nVlada Crne Gore je po skraćenoj proceduri uputila Skupštini na razmatranje Prijedlog zakona o ulaganju u konsolidaciju i razvoj Montenegro Airlinesa.\nPOJMOVIgubitak Montenegroairlines Montenegroairlines\nPrevious Njemačka podržava srednje stručno obrazovanje u regionu sa 25,5 miliona eura\nSljedeći Poslodavci ponudili 11.613 radnih mjesta


Položaj, veličina i granice\nGranice Republike Srpske su određene međunarodno priznatom granicom prema Srbiji, Crnoj Gori i Republici Hrvatskoj i međunarodno priznatom međuentitetskom granicom prema Federaciji Bosne i Hercegovine. I jedna i druga je uspostavljena bez poštovanja osnovnih principa razgraničenja među narodima (etnički, istorijski, prirodno-geografski, funkcionalno-ekonomski, vojnostrateški i dr).\nU odnosu na površinu svoje teritorije Republika Srpska ima nesrazmjerno duge i nepravilne granice. One su jako izdužene i izlomljene praveći na pojedinim mjestima uske pojaseve (tzv. „džepove“) kojima se vežu srpski prostori. Takav najuži i najosetljiviji pojas je, do izdvajanja u zaseban distrikt, bio onaj oko grada Brčko čija je širina svega 5 km. Ukupna dužina granice Republike Srpske iznosi oko 2170 km, od čega na međuentitetsku granicu otpada 1080 km. Ako bi teritorija Republike Srpske sa površinom koju ima bila u obliku kruga, ukupna dužina njenih granica bi onda iznosila svega 561 km. To znači da je koeficijent razuđenosti granice 3,6 što je rijetkost u svijetu, i jedino bi se mogla porediti sa Čileom.\nRepublika Srpska ima atipičan oblik državne teritorije čiji je sjeverni dio izdužen u pravcu zapad-istok, a istočni u pravcu sjever-jug. Ovakav neobičan oblik predstavlja otežavajuću okolnost unutrašnje komunikacije i ekonomske integracije međusobno udaljenih zapadnih i južnih dijelova Republike.\nTeritorija Republike Srpske nalazi se između 42°33' i 45°16' sjeverne geografske širine i 16°11' i 19°37' istočne geografske dužine. Zauzima manji dio jedinstvenog srpskog etničkog prostora zapadno od Drine, odnosno zahvata sjeverni i istočni dio geoprostora Bosne i Harcegovine. Jedan dio prostora Bosne i Hercegovine koji su pretežno naseljavali Srbi je prema Dejtonskom sporazumu ostao izvan Republike Srpske - dio Bosanske Krajine, Ozrena, Posavine i Hercegovine, dijelovi Podrinja, sarajevske kotline, te dio Jadranskog primorja. Republika Srpska ima površinu od 25.053 km² ili oko 49% teritorije Bosne i Hercegovine na kojoj živi 1.439.673 stanovnika.\nRepublika Srpska spada u grupu kontitentalnih zemalja - nema izlaz na more, što je karaktiristika zemalja sa nepovoljnim geografskim položajem. Međutim, za opstanak i razvoj neke zemlje nije odlučujuće to da li ima ili nema izlaz na more (npr. Češka, Švajcarska, Austrija i dr). Republika Srpska je smještena na kontaktu dviju velikih prirodno-geografskih i društveno-ekonomskih regionalnih cjelina - panonske i mediteranske. U saobraćajno-geografskom smislu ovakav njen položaj ima poseban značaj, jer je prosjecaju vitalne komunikacione veze. To se prvenstveno odnosi na meridijanski pravac koji međusobno povezanim riječnim dolinama Bosne i Neretve, presijecajući dinarski planinski kompleks povezuje srednjoevropsku i mediteransku makroregiju. Ništa manjeg značaja nije niti uporedni pravac koji povezuje Republiku Srpsku sa centralnobalkanskim i zapadnoevropskim prostorom. U tom pogledu je neophodno istaći važnost izlaza Republike Srpske na rijeku Savu kojom se veže na evropsku riječnu saobraćajnicu Rajna-Majna-Dunav. Dakle, prostor Republike Srpske predstavlja sponu panonskog i jadranskog basena sa jedne strane, i zapadne Evrope i centralnog Balkana, s druge strane. Tako determinisan njen položaj u geopolitičkom smislu ima dvojak karakter – u mirnodopskim prilikama on je pozitivan, dok u ratnim uslovima, naročito ako se ima u vidu izduženost i izlomljenost granica on postaje izuzetno nepovoljan.\nPrirodne odlike Republike Srpske su veoma složene, što je rezultat njene pripadnosti različitim prirodnogeografskim cjelinama i njihovoj geomorfološkoj evoluciji. U geomorfološkom izgledu na prostoru Republike Srpske se smjenjuju različiti oblici. U sjevernom peripanonskom dijelu brežuljkasti tereni izgrađeni od kenozojskih naslaga postepeno se spuštaju u ravničarske prostore sa aluvijalnim zaravnima i riječnim terasama koji ujedno čini i najplodniji dio Republike Srpske. Na tom prostoru izdižu se samo nekoliko usamljenih planina – Kozara, Prosara, Motajica, Vučijak, Ozren i Trebovac, te krajnji sjeveroistočni ogranci Majevice. Prema jugu ravničarski prostor preko brežuljkastog terena prelazi u planinsko područje koje zauzima i najveći dio površine Republike Srpske.


BiH pristupila evropskoj konvenciji o državljanstvu - Kozarac.ba\nEvropska konvencija o državljanstvu definiše principe i pravila koji se odnose na sve aspekte državljanstva. Njeni ciljevi, između ostalih, su olakšavanje sticanja državljanstva i reintegracija u prvobitno državljanstvo, ograničavanje gubljenja državljanstva i onemogućavanje arbitražnog oduzimanja državljanstva. Prilikom potpisivanja ambasador Marić je ujedno predao instrument ratifikacije za Konvenciju za zaštitu osoba, s obzirom na automatsku obradu ličnih podataka i Dodatni protokol u vezi s nadzornim organima i prekograničnim protokom podataka.\nBosna i Hercegovina je potpisivanjem Konvencije o državljanstvu i predajom instrumenata ratifikacije za druge dvije potvrdila opredjeljenje bh. vlasti za izvršenje svih postprijemnih obaveza preuzetih nakon što je postala članica Vijeća Evrope 2002. godine.


Bugarska: Ataka drži ključeve Vlade - Vijesti.me\nGERB bivšeg premijera Bojka Borisova, koji je podnio ostavku nakon februarskih protesta protiv siromaštva i korupcije, osvojio je najviše glasova Edit\nDanka Vraneš Redžić 13. maj 2013, 19:09 ažurirano 21. februar 2019, 15:18\nStranka desnog centra GERB osvojila je najviše glasova na prijevremenim izborima koji su u nedjelju održani u Bugarskoj, ali je mala vjerovatnoća da će uspjeti da formira koaliciju, a bilo kojoj novoj vladi gotovo sigurno će biti neophodna podrška jedne nacionalističke partije, što izaziva zabrinutost u EU.\nGERB bivšeg premijera Bojka Borisova, koji je podnio ostavku nakon februarskih protesta protiv siromaštva i korupcije, osvojio je najviše glasova, ali nedovoljno da formira vladu.\nDrugoplasirani socijalisti, koji su osvojili 27,6% glasova, saopštili su da će se postarati da se GERB ne vrati na vlast, nudeći da sastave tehnokratsku vladu za šta bi takođe bila potrebna podrška nacionalističke stranke Ataka.\nGERB se našao na meti optužbi za korupciju, a njegov lider Borisov se nakon izbora ne ističe, niti se obraća javnosti, niti je grandiozno objavio pobjedu, naveo je Rojters.\n„Nije nimalo dramatično ukoliko ne budemo mogli da formiramo vladu. Ali za nekog drugog poslije nas, to će biti izuzetno teško“, kazao je Ivailo Moskovski, bivši ministar i istaknuti funkcioner GERB-a.\nParlamentarne partije su oklijevale da podrže GERB koji je osvojio 30,7 odsto glasova i prvi će imati priliku da sastavi vladu. Ukoliko bi uspostavili saradnju sa Atakom, koja je osvojila 7,4 odsto podrške, imali bi tijesnu većinu u parlamentu. Četvrta parlamentarna stranka je MRF, turska partija koja je dobila 10,5 odsto glasova.\nAtaka, čiji su članovi nekada nosili košulje sa svastikom i na skupovima izvodili nacističke pozdrave, privukla je Bugare nezadovoljne lošim životnim standardom i raširenom korupcijom, ali je zasad isključila mogućnost da podrži GERB. Njen lider Volen Siderov uznemirio je investitore obećanjima da će izvršiti nacionalizaciju i poništiti koncesije date stranim kompanijama.\n„Koalicioni pregovori će izvjesno biti teški“, kazala je Otilija Simkova, analitičarka iz agencije Eurazija. „Pregovori narednih dana će biti od ključnog značaja za smjer bugarske politike u naredne četiri godine.“\nDo formiranja novog kabineta, najsiromašniju članicu EU će predvoditi prelazna vlada na čelu sa Marinom Rajkovim koji je apelovao na političke partije da „ne ruše mostove iza sebe“ i da formiraju stabilnu vladu.\n„Ako imate nestabilnu vladu, vladu koja se povinuje pred društvenom demagogijom, to će potopiti zemlju“, kazao je Rajkov.\nLider socijalista Sergej Stanišev je bio siguran da GERB neće uspjeti da formira vladu, te da je njegova stranka spremna da održi pregovore sa MRF-om, Atakom i organizacijama građana kako bi formirali kabinet i izbjegli nove proteste.\n„Prvi zadatak je zbaciti GERB s vlasti“, kazao je Stanišev. „Mi ćemo preuzeti odgovornost da formiramo novu vladu.“\nIako bi socijalisti mogli ubijediti MRF da ih podrži, to će teško ići sa Atakom koja je poznata po antiturskoj retorici.\nGERB je obećao da će držati pod kontrolom fiskalni deficit i dug, dok su socijalisti obećali da će povećati potrošnju i otvoriti nova radna mjesta bez povećavanja duga. Ataka insistira na hitnom povećanju minimalne zarade i potrošnje kako bi se popravio životni standard.\nSveprisutno razočaranje izbornim procesom odrazilo se i na izlaznost koja je iznosila samo 53 odsto, što je najniži odziv na parlamentarnim izborima od pada komunizma 1989.\nPredizbornu kampanju su obilježili skandali sa prisluškivanjem i zapljenom lažnih glasačkih listića koja je predstavljala udarac za GERB.\nKupovina glasova i druge nepravilnosti\nNa izborima održanim u nedjelju u Bugarskoj zabilježeno je više od 300 nepravilnosti, među kojima je bilo podmićivanja birača da glasaju za određenog kandidata, organizovanja grupe sa ciljem kršenja političkih prava građana, kupovine i prodaje glasova, navela je BTA.\nMeđunarodni posmatrači su saopštili da su izbori u Bugarskoj održani u kompetitivnoj atmosferi i uz poštovanje osnovnih sloboda, mada je predizborna kampanja bila obilježena incidentima koji su smanjili povjerenje u državne institucije, dok su na izborni proces negativno uticale tvrdnje o kupovini glasova.\nVlasti su preduzele korake kako bi održale integritet izbora, ali su skandali i otkriće dodatnih biračkih listića potkopali vjeru ljudi u politički sistem i naveli ih da dovedu u pitanje cio proces, izjavio je prvi čovjek posmatračke misije Organizacije za evropsku bezbjednost i saradnju (OEBS) Iogan Marfi.\nprijevremeni izbori 2013.


Otvoreno još jedno dječije igralište\nU dvorištu Osnovne škole " Desanka Maksimović" u Prijedoru danas je otvoreno dječije igralište na radost najmlađih od ukupno 741 učenika ove škole koliko ih je danas krenulo sa nastavom u novoj školskoj godini.\nDirektor ove škole Zdravko Budimir izjavio je da je, pored početka nove školske godine, ovo još jedan radost za učenike.\n" Ovo je nešto što smo mi godinama pokušavali da osmislimo i da imamo i da naša djeca uživaju igrajući se zajedno sa svojim vršnjacima", rekao je Budimir.\nZamjenik gradonačelnika Prijedora Žarko Kovačević koji je prisustvovao otvaranju ovo igrališta, izrazio je zadovoljstvo što se nastavlja realizacija ideje izgradnje dječijih igrališta pod nazivom " Za srećno djetinjstvo".\n" Iskoristiću priiku da se donatoru ovog igrališta Keksari `Mira` zahvalim jer su dokazali da su društveno odgovorna kompanija i nadam se da će i drugi slijediti njihov primjer", rekao je Kovačević.,\nDirektor Fabrika keksa " Mira" Marina Stupar novinarima je izjavila da su se rado odazvali na poziv gradonačelnika da učestvuju u ovom projektu.\n"Odazvali smo se ovoj akciji i odlučili da doniramo jedno igralište na lokaciji koju je predložila Gradska uprava. Pokazali smo da smo, kao i uvijek, društveno odgovorno preduzeće", izjavila je Stupareva.\nDirektor preduzeća " Komunalne usluge" Dalibor Grabež izjavio je da radnici ovog preduzeća sa zadovoljstvom učestvuju u radovima na postavljaju dječijih igrališta u okviru akcije " Za srećno djetinjstvo".\n" Mi pružamo potpunu logistiku u pripremi zemljišta i terena i ugradnje igrališta,a i mi ćemo donirati jedno igralište u znak kvalitetn saradnje i sa Gradskom upravom ,a i zbog naše djece", potvrdio je Grabež.


Navodna veza motiv zločina ubistva recepcionerke u hotelu “Alem” – Haber.ba\nKako “Klix” neslužbeno saznaje, stradala je recepcionarka hotela i gost, porijeklom iz BiH s mjestom boravka u Sjedinjenim Američkim Državama koji su navodno bili u vezi.\nPrema riječima glasnogovornice Tužilaštva KS-a Azre Bavčić, naređena je obdukcija oba tijela, a smrtonosne rane su nanesene vatrenim oružjem.\nKako piše Avaz, muškarac je odsjeo u hotelu i ubio recepcionerku. Istražitelji utvrđuju motiv, a za sada smatraju da se radi o ljubomori. Prema neslužbenim informacijama od izvora bliskog istrazi, muškarac i žena pronađeni su mrtvi pored šanka u donjem dijelu hotela.\nTeme:hotel Alem, samoubistvo, Sarajevo, ubistvo, uviđaj, Vraca


Junski susreti u znaku procesa evropskih integracija\nMinistarka bez portfelja zadužena za evropske integracije Jadranka Joksimović izjavila je danas na tradicionalnim Junskim susretima Srpske asocijacije menadžera da će harmonizacija srpskog zakonodavstva sa propisima EU do 2018. godine značiti puno, ali ne sve, jer je najvažnija puna primena donetih propisa.\nPredsednik SAM Milan Petrović i ministarka bez portfelja Jadranka Joksimović\nJoksimović je rekla da privrednici treba da učestvuju u procesu evropskih integracija, odnosno prilagođavanja zakonodavstva, te da je prvi korak u tom smeru već učinjen.\nOna je navela da je predloženo da Privredna komora Srbije i Kancelarija za evropske integracije potpišu memorandum, koji će omogućiti da privrednici budu informisani o svim izmenama propisa, posebno onih koji ih se direktno tiču.\nMemorandum će, kako je navela, važiti bez obzira na to ko vodi privrednu komoru ili resorno ministarstvo.\nOna je rekla da je dobro što su ove godine evropske integracije u fokusu biznismena jer sam proces nosi promene i adaptaciju sistema i investicionog ambijenta, kako bi se podigla konkurentnost privrede.\nJedan od kriterijuma članstva ili merila za napredak na putu ka EU, pored vladavine prava i reforme državne uprave, važno je i novo ekonomsko upravljanje, ne samo zbog ekonomskog interesa zemlje, već i zbog boljeg životnog standarda, investicionog ambijenta i napretka društva.\nJoksimović je navela da su svi činioci u procesu evropskih integracija u velikom poslu jer je to posao sa dugoročnim pozitivnim posledicama, te da zbog toga, i pored brojnih političkih i ekonomskih problema, ne gubimo entuzijazam.\nSrpska asocijacija menadžera organizovala je večeras tradicionalne Junske susrete, a ove godine tema su evropske integracije.\nGostima su se obratiti poslanik Evropskog parlamenta Franc Bogovič, predsednik SAM Milan Petrović, izvršna direktorka Jelena Bulatović. Među prisutnima su bili predsednik MK grupe Miodrag Kostić, predsednik upravnog odbora Sosijete Ženeral banke Goran Pitić, direktor Predstavništva Atlantik grupe u Srbiji Vladimir Čupić i drugi.\nJoksimović: Kada neko kaže "hajde da kažemo ćao Evropskoj uniji", samo se plašim da nam oni ne otpozdrave\nJoksimović: Pohvaljen kontinuiran napredak Srbije u procesu evropskih integracija\nJoksimović: Proces evropskih integracija trebalo bi da bude proces razvoja cele Srbije\nsrb Ova samo prostorije menja da bi nesto rekla.Serijal snimila za 5 dana.I tako mesecima samo pusta snimke...\nJaca Ovako zena se u sve razume!Muka mi je od ove stvarnosti!\nsALE Ne u eu!


Đurić: Platforma Prištine je "ubistvo dijaloga s predumišljajem"\nMart 14, 2019 9:30\nDirektor Kancelarije Vlade Srbije za Kosovo i Metohiju Marko Đurić izjavio je jutros da platforma Prištine predstavlja poslednji ekser u mrtvački kovčeg dijaloga s Beogradom, odnosno, kako je rekao, to je "ubistvo dijaloga s predumišljajem".\nKako je rekao gostujući u Novom jutru na TV Pink, pripadnik opozicionog protesta "1 od 5 miliona" Dragana Đilasa Slobodan Petrović glasao je za donošenje te platforme u Skupštini Kosova.\n"Srpska lista je politička organizacija Srba na Kosovu i Metohiji koja je osvojila preko 90 odsto glasova naših sunarodnika u našoj južnoj pokrajini. Ona je nastala od ideje da Srbi na Kosovu i Metohiji ne treba da se dele politički pred Albancima, već da treba da nastupaju složno i jedinstveno", kazao je Đurić.\nOn je ukazao da je preko 90 odsto Srba na KiM taj "državotvorni, nacionalno odgovorni stav prepoznalo i podržalo Srpsku listu, a na tim izborima za pokrajinske institucije svoje kandidate imali su i pojedini krugovi u međunarodnoj zajednici, koje su podržali Albanci sa idejom da Srbi na Kosovu i Metohiji budu u više kolona i da budu razbijeni".\nSlobodan Petrović i njegova struktura su, istakao je Đurić, najbolja manifestacija upravo takve politike, i zato, dodao je, odaje priznanje Srpskoj listi, koja se uz sve poteškoće sa kojima se suočava, sledeći državnu politiku Srbije, svakoga dana bori za srpske interese na Kosovu i Metohiji.\n"Pored svih problema, Srpska lista uspeva i da raskrinkava laži koje Priština plasira preko Slobodana Petrovića i njemu sličnim", rekao je Đurić.\nOn je rekao da Slobodan Petrović umesto da protestuje protiv svega onoga što protiv Srba rade Albanci na Kosovu i Metohiji, protiv anticivilizacijskih taksi, napada na "Trepču" i ostalog, podržava proteste "1 od 5 miliona".\nDodao je da je to čovek koji je podržao i dao kvorum u Skupštini Kosova da se izglasa platforma u kojoj se najdirektnije nalaže da jedino rešenje za Kosovo i Metohiju može da bude puna nezavisnost.\n"Njihov, '1 od 5 miliona' Slobodan Petrović, podržao je da se donese ta platforma u Skupštini Kosova. Imamo zvaničan listing koji to dokazuje. On je javno podržao usvajanje ove platforme na čelu s (Fatmirom) Ljimajem", rekao je Đurić.\n"Ovo je veoma ozbiljan napad na budućnost Srba i Albanaca. I to bez preterivanja", istakao je Đurić za TV Pink.\nIzvor: RTV,T a n j u g\nĐurićKiMPetrović1 od 5 milionaplatforma Prištine


Još dve uspešne provere – još dva sertifikata za kompaniju Carnex\nObzirom da kompanija Carnex posluje u skladu su zakonskom regulativom iz oblasti ekologije i zaštite zdravlja i bezbednosti na radu uvođenje standarda iz ovih oblasti predstavlja važan alat za dalje kontinualno unapređenje kompanije.\nDugogodišnji rad i zalaganje su potvrđeni uspešnom proverom i sertifikacijom kompanije Carnex prema zahtevima standarda ISO 14001:2004 (Sistem zaštite životne sredine) i standarda OHSAS 18001:2007 (Sistem bezbednosti i zdravlja na radu) od strane sertifikacione kuće SGS iz Beograda. Aktivnosti za koje je Carnex sertifikovan su proizvodnja stočne hrane, uzgoj svinja, proizvodnja mesa i proizvoda od mesa.\nUspostavljanjem, doslednom primenom i stalnim poboljšanjem sistema menadžmenta zdravljem i bezbednošću na radu, neprekidnim unapređenjem sistema upravljanja zaštitom životne sredine Carnex obezbeđuje zdrava i bezbedna radna mesta, čistiju sredinu, uštedu prirodnih resursa i energije, efikasniju komunikaciju i saradnju sa poslovnim partnerima, kao i lakše sprovođenje zakona.\nTakođe, implementacija ekološkog standarda ISO 14001:2004 je veliki i pravi korak ka dobijanju najveće ekološke dozvole, integrisane IPPC dozvole za rad ovog preduzeća.\nOdgovorno ponašanje je pravi put za uspešno poslovanje.


07/12/2020 | 11:48\nDirektor Infektivne klinike Goran Stevanović izjavio je da je u Srbiji sve veći broj novoobolelih od koronavirusa, da su bolnički kapaciteti permanentno pune, a da je među pacijentima sve više onih sa teškom kliničkom slikom.\n„To je razlog zašto je danas ponovo razmatrana mogućnost, bez obzira na to što je bolnica u Batajnici počela sa radom, da se još racionalnije i potpunije iskoriste kapaciteti. Tako da ćemo sve pacijente koji se nalaze u bolničkim kapacitetima na kiseoničkim mestima, koji su u fazi oporavka kada im je potrebno drugo lečenje a ne kiseonička potpora, razmeštati u ustanove gde nema centralnog snabdevanja kiseonikom da bi se kiseonička mesta obezbedila za pacijente koji imaju teške kliničke slike“, rekao je Stevanović nakon sastanka ministra zdravlja s direktorima bolnica u Srbiji.\nOn je apelovao na građane da se pridržavaju mera i da ne pokušavaju da se leče sami od koronavirusa.\n„Broj pregleda u svim prijemno-trijažnim centrima praktično ne pada, broj prijema takođe i ono što je zabrinjavajući trend je da nam se u poslednje vreme pojavljuju pacijenti sa ozbiljnijim i težim kliničkim slikama koji su proveli nekoliko dana kod kuće u pokušajima samolečenja ili nepotpunog lečenja. Više puta svi ističemo, pozivamo još od marta meseca da se ova bolest ne leči samostalno da se ne leči u kućnim uslovima bez konsultacije lekara koji rade u okviru kovid sistema“, kaže direktor Infektivne klinike.


Djordjević: Insistiranjem na Vašingtonskom sporazumu nanosi se šteta Srbiji\nBeta 9. novembra 2020. 11:10\nPredsednik Pokreta „Oslobodjenje“ Mladjan Djordjević ocenio je danas da je skandalozna izjava predsednika parlamenta Ivice Dačića da će Srbija sprovoditi Vašingtonski sporazum bez obzira na to ko je novi predsednik SAD i dodao da su obaveze iz tog dokumenta „isključivo štetne po Srbiju“.\n„Vučić se u Vašingtonu obavezao da Kosovu dozvoli članstvo u medjunarodnim organizacijama od 2021. godine, da ukine lobiranje Srbije protiv priznanja Kosova, da dopusti Izraelu da prizna Kosovo, da se energetski okrene od Rusije i da ne nabavlja telekomunikacionu opremu od Kine. Dakle, posvadjao nas je sa pola sveta i dao je Prištini put ka punom priznanju“, naveo je Djordjević.\nOn je dodao da su mnogi eminentni pravnici ukazivali da Vašingtonski dokument uopšte nije sporazum, već jednostrana izjava volje koja nije doneta u propisnoj formi, te da njeno sprovodjenje nije obavezno.\n„Dačić i Vučić to zanemaruju i obavezuju se na nastavak izdaje srpskih nacionalnih interesa“, smatra on.\nLider „Oslobodjenja“ je naveo da je jasno da se Vučić „iz privatne koristi upleo u Trampovu i Grenelovu izbornu kampanju“ i da je svojom nepromišljenošću samo naneo štetu Srbiji, jer se „vezao za gubitničku stranu“.\n„Isti promašaj je Vučić imao i na prošlim američkim izborima, kada je sa dva miliona dolara narodnog novca iz budžeta Srbije podržao Hilari Klinton koja je katastrofalno izgubila… Ovakve brljotine dokazuju da Vučić, Dačić, Marko Djurić i ostali njihovi saučesnici očigledno nisu dorasli ozbiljnom vodjenju spoljne politike“, dodao je on.\nDjordjević je rekao da je u najmanju ruku čudno što Dačić nastupa kao branilac Vašingtonskog dogovora jer je upravo tada napravljen otklon od Rusije, iz čega je njegova Socijalistička partija Srbije izašla kao gubitnik i ostala u Vladi sa jednim resorom, a on „sklonjen u parlament“.


Krizni štab nema nikakva zakonska ovlašćenja - nije osnovan po zakonu – Otvoreno\nPočetnaVestiKrizni štab nema nikakva zakonska ovlašćenja - nije osnovan po zakonu\nčetvrtak, 23. jula 2020 : 14:06\nKrizni štab nema nikakva zakonska ovlašćenja – nije osnovan po zakonu\nКrizni štab i pojedini njegovi članovi su mesecima neprestano prisutni u javnosti, što nosi sa sobom faktičku i moralnu odgovornost, ali je manje poznato da to telo ne poseduje nikakva zakonska ovlašćenja.\nKrizni štab nije “zakonom uredjeno telo” nego savetodavno telo Vlade i ne može da donese “bilo kakav obavezujući akt, već samo da daje preporuke Vladi kako dalje postupati u vezi sa epidemiološkom situacijom i epidemiološkim merama”, ocenjuje se u komentaru na sajtu organizacije Transparentnost Srbija.\n“Nepoznato je zašto se Vlada odlučila da ga (Krizni štab) formira, umesto da su obrazovana tela koja su predvidjena Zakonom o zaštiti stanovništva od zaraznih bolesti i Zakon o smanjenju rizika od katastrofa i upravljanju vanrednim situacijama”, navodi se u komentaru.\nTransparentnost dodaje da ni odluka i formiranju Kriznog štaba nije objavljena ni u Službenom glasniku Republike Srbije, ni na sajtu Vlade i da je “još početkom aprila zahtevom za pristup informacija tražila kopiju odluke o formiranju, ali do sada nije bilo odgovora, iako su rokovi odavno prošli”.\n“Jedini izvor saznanja o tome da uopšte postoji, i to ne jedan, već najmanje tri krizna štaba (za suzbijanje zarazne bolesti, za otklanjanje štetnih ekonomskih posledica i za region južne Srbije) su neproverljive izjave i saopštenja”, navodi se u komentaru.\n“Doktori potpisnici otvorenog pisma su izneli zahteve koji su važni bez obzira na dalju sudbinu Kriznog štaba. Izmedju ostalog se traži da se javnosti objasni nadležnost nad bazom iza COVID portala, da se organizuje postupak pouzdanog utvrdjivanja broja zaraženih, obolelih i umrlih od kovida-19, kako u opštoj populaciji, tako i medju zdravstvenim radnicima, da se nezavisnom istragom utvrdi da li su podaci namerno zataškavani”, ocenjuje Transparentnost.\nU tekstu se dodaje da je “pristup podacima iz baze takodje tražila grupa od 90 nevladinih organizacija, ali je iz Batut-a stigao odgovor koji upućuje na već objavljene podatke, upravo one za koje su iznete argumentovane sumnje da su nepotpuni”.\n“Za pojedine tvrdnje koje su davali i zvaničnici i članovi Kriznog štaba se već sada zna da nisu bili zasnovane na proverljivim podacima. Izmedju ostalog, u tim izjavama je negirano da je proces održavanja izbora 21. juna, u kojem je učestvovalo nekoliko miliona ljudi, mogao imati uticaja na širenje zaraze”, navodi se u tekstu.\n“Transparentnost Srbija je, u želji da to proveri, od Instituta Milan Jovanović Batut zatražila podatak o broju zaraženih medju onima koji su najviše bili izloženi riziku članovima biračkih odbora. Medjutim, Batut je odgovorio da ovo telo, u koje se slivaju podaci iz svih zdravstvenih ustanova ne poseduje tražene informacije”, konstatuje Transparentnost Srbija.


SIPA i MUP Crne Gore o borbi protiv organiziranog kriminala, korupcije i terorizma\nCrnogorska delegacija obišla je prostorije Jedinice za specijalnu podršku SIPA-e te se upoznala sa radom i opremom kojom raspolaže ova jedinica\nINTENZIVIRANJE SARADNJE SIPA i MUP Crne Gore o borbi protiv organiziranog kriminala, korupcije i terorizma\nDarko Ćulum i Rade Milošević\nDelegacija Ministarstva unutrašnjih poslova Crne Gore, predvođena državnim sekretarom Radom Miloševićem, posjetila je Državnu agenciju za istrage i zaštitu (SIPA) gdje ih je dočekao direktor Darko Ćulum.\nBudući da se radi o prvoj posjeti delegacije MUP-a Crne Gore SIPA-i, Ćulum je upoznao prisutne o svim bitnim činjenicama u vezi sa dosadašnjim radom SIPA-e, prioritetima u budućem radu, kao i o rezultatima posljednjih akcija u borbi protiv najsloženijih oblika kriminala.\nDelegacije su razgovarale o stanju u oblasti borbe protiv organiziranog kriminala, korupcije i terorizma, kako u zemlji tako i u regionu, reintegraciji i resocijalizaciji povratnika sa stranih ratišta, te strateškim normativima i institucionalnim okvirima za borbu protiv nasilnog ekstremizma i terorizma.\nOsim toga, razgovarano je o intenziviranju saradnje i zajedničkom radu na provođenju Zajedničkog akcionog plana za borbu protiv terorizma na Zapadnom Balkanu, potpisanog 5. oktobra 2018. godine u Tirani, kao i Sporazumu o provođenju Zajedničkog akcionog plana za borbu protiv terorizma, potpisanom u novembru 2019. godine u Skoplju.\nCrnogorska delegacija obišla je prostorije Jedinice za specijalnu podršku SIPA-e te se upoznala sa radom i opremom kojom raspolaže ova jedinica.\nMijatović pita Podžića, Mehmedagića i Ćuluma: Šta načelnik Generalštaba susjedne države radi u Banjoj Luci\n30.04.2021 u 09:47\n11.02.2021 u 13:47\nDarko Ćulum SIPA MUP Crne Gore


Pejpal ukinuo opciju plaćanja u Srbiji zbog tehničkog problema - Ekonomske Vesti\n21. okt. 2014 21. okt. 2014 Ekonomske Vesti Narodna banka Srbije, NBS, Pejpal\nNarodna banka Srbije (NBS) saopštila je da je od kompanije Pejpal (Paypal) dobila zvaničnu potvrdu da je primanje novca tim sistemom za plaćanje preko interneta u Srbiji odloženo zbog tehničkog problema.\nKako se navodi u saopštenju, Pejpal je potvrdio i da su ispunjeni svi pravni i regulatorni uslovi u Srbiji za funkcionisanje prijema novca preko pejpal sistema.\nPrema navodima NBS, u Pejpalu su rekli da im je cilj da što je više moguće olakšaju onlajn plaćanja i naplate i istakli da neće ponovo početi postupak puštanja u opticaj prijema novca u Srbiji dok ne budu sigurni da će iskustva njihovih klijenata biti najbolja moguća.\nNBS je navela da su, imajući u vidu veličinu i ozbiljnost globalne kompanije kakav je Pejpal, vrlo neuverljivo zvučala objašnjenja trećih lica prema kojima su nepredvidive okolnosti zbog kojih je obustavljen servis prijema novca bili finansijski propisi u Srbji.\n„Posebno ako se zna da su predstavnici Pejpala najavili uvodjenje servisa prijema novca upravo nakon razgovora sa predstavnicima NBS i nadležnih ministarstava o regulatornom okviru u Srbiji i potvrde da nema prepreka za uvodjenje tog servisa“, navodi se u saopštenju.\nNBS je poručila da će u okviru svojih nadležnosti i dalje obezbedjivati sve neophodne uslove i podršku funkcionisanju Pejpal servisa.\n← Moody’s snizio rejtinge i ruskim bankama\nVioleta Bulc evropska komesarka za saobraćaj →


RTS :: Austrija spremna da ulaže u mini hidroelektrane u Srbiji\nEkonomija Austrija spremna da ulaže u mini hidroelektrane u Srbiji\nsubota, 14. apr 2018, 16:40 -> 16:59\nMinistar rudarstva i energetike Aleksandar Antić razgovarao je sa novoimenovanim ambasadorom Austrije Nikolausom Luterotijem koji je izrazio spremnost za dalje jačanje saradnje u energetici, posebno u izgradnji mini hidroelektrana.\n"Spremni smo za dalje jačanje saradnje, posebno u izgradnji mini hidroelektrana, imajući u vidu značajan hidroenergetski potencijal Srbije. Takođe, postoji izraženi interes austrijskih kompanija za primenu najviših tehnologija u oblasti poboljšanja energetske efikasnosti u zgradarstvu", ukazao je ambasador Luteroti, saopštilo je Ministarstvo rudarstva i energetike.\nAntić je istakao da energetski sektor igra značajnu ulogu u privrednoj saradnji dve države imajući u vidu veliki broj projekata koji je u postupku realizacije, a u koje spadaju i revitalizacije energetskih objekata.\n"Primer dobre prakse je revitalizacija HE Zvornik, koju sprovodi austrijski partner, preduzeće Vojt hidro", izjavio je Antić.\nAntić je istakao i da su ukupni ekonomski odnosi dve države na najvišem nivou i označio Austriju kao jednog od najznačajnijih trgovinskih partnera Srbije.\nAntić je ukazao na niz bilateralnih susreta zvaničnika dve zemlje na kojima je konstatovano da postoji prostor za proširenje ekonomske saradnje Srbije i Austrije, navodi se u saopštenju.\nAmbasador je naglasio značaj austrijskih investicija u Srbiji, imajući u vidu visinu dosadašnjih ulaganja, uz osvrt na činjenicu da tamošnje kompanije raspolažu bogatim iskustvom i visokim nivoom ekspertize kada se govori o energetskoj efikasnosti, obnovljivim izvorima energije, kao i zaštiti životne sredine.\n(subota, 14. apr 2018, 18:28) - anonymous [neregistrovani]


Koncert "Level Up! No.2 - Rock and Classic"\nOrkestar Muzikon, ovaj put predvođen od strane Peter-a Breiner-a, nastavlja “Level Up!” sezonu u Velikoj Sali Zadužbine Ilije M. Kolarca, koncertom ”Level Up No.2”, sa temom “Rock&Classic” koji će se održati 21. februara u 20h. Klasičan rok ovom prilikom dobija sasvim novo značenje, budući da će publika imati priliku da čuje hitove legendarnih britanskih rok bendova u aranžmanima napisanim za klasične instrumente. Orkestar će ovom prilikom izvoditi pesme Beatles-a, Led Zeppelin-a i Queen-a. Muzikon je više puta nastupao u okviru projekta Queen Symphony Acoustic – koji pored orkestra čine hor i Queen Real Tribute bend, dok “Beatles go Baroque” i klasične verzije Led Zeppelin-a izvode prvi put.


Od trenutka kada su u javnost procurile danima prikrivane informacije o najvećoj plantaži marihuane u Evropi, nezvanični policijski izvori i opozicioni političari su Jovanjicu povezivali sa predsjednikom Srbije Aleksandrom Vučićem i njegovim bratom Andrejem.\nDirektni dokazi za takve veze, međutim, do sada nisu otkriveni, a sam predsjednik je te navode demantovao. Navodi o tim vezama ostavljeni su sudu javnosti, pošto dosadašnji sudski postupak te tragove ne prati, i to ne samo one ka Vučićima, nego ni ka nadređenima okrivljenih policajaca i bezbjednjaka, koje optužnica „Jovanjica 2“ tereti da su pružali zaštitu Koluviji i njegovim saradnicima na plantaži marihuane.\nNaime, u dijelu optužnice u kojoj je popisan „sadržaj pisanih dokaza“ se navodi da je 1. jula prošle godine, istog dana kada je i uhapšen policajac Milan Kendija, izvršen pretres službenih prostorija MUP-a, koje koristi Jedinica za obezbjeđenje određenih ličnosti i objekata u kojoj je zaposlen Kendija i da su u kancelariji koju on koristi, između ostalog, pronađena tri papira A4 formata sa štampanim tekstom i naslovom „Informativno obavještenje“ i podnaslovom „Predsedniku Republike Srbije i Vrhovnom komandantu Aleksandru Vučiću“.\nDa li je Milan Kendija pisao pismo koje je pronađeno u njegovoj kancelariji, šta je u vezi sa Jovanjicom, on ili neko drugi, imao da napiše predsjedniku Srbije, te zbog čega se obratio baš njemu, a ne nekome od nadležnih institucija i organa, BIRN je pokušao da sazna preko Tužilaštva za organizovani kriminal (TOK) i Višeg suda u Beogradu, kojima smo tražili da nam dostave kopije tih pisama. Naši Zahtjevi za pristup informacijama od javnog značaja, koje smo uputili krajem marta ove godine, odbijeni su.\nU Tužilaštvu za organizovani kriminal su rekli da predmet nije kod njih, dok je iz Višeg suda obrazloženo da je postupak u toku, da još uvijek nije održano ni pripremno ročište na kom se, između ostalog, odlučuje i o dokazima, pa da bi dostavljanje ovih dokumenata moglo „ozbiljno da omete dalje vođenje i okončanje ovog sudskog postupka“.\nBIRN nezvanično saznaje da je pismo pronađeno kod Kendije naslovljeno na Aleksandra Vučića, ali da navodno nema ni datum, ni potpis. U pismu navodno piše da su pripadnici policije i službi bezbjednosti sve radili u skladu sa zakonom.\nDa li će javnost uspeti da sazna sadržaj pisma „vrhovnom komandantu“ i dokumenta o povredama radne i službene dužnosti zaposlenih na Jovanjici zavisi, između ostalog, i od toga da li će ga sudsko vijeće, nakon pripremnog ročišta, usvojiti kao dokaz u sudskom postupku.\nZavisi i od toga da li će tužilac tokom saslušanja na glavnom pretresu okrivljenom Kendiji predočiti to pismo i dokument, da li će pitati za razloge pisanja ovog pisma predsjedniku Srbije i da li će ga ispitivati u vezi sa sadržinom pisma i dokumenta.\nInače, osim dementija predsjednika o navodnim vezama sa Jovanjicom, u sudskim postupcima to pokušava da opovrgne i njegov brat. Andrej Vučić je podneo privatnu tužbu protiv potpredsednika Narodne stranke Miroslava Aleksića, koji je najtvrđi zagovornik teze o vezama braće Vučić sa Jovanjicom.\nU odbrani Vučića išlo se toliko daleko da je potpredsjednik SNS-a i gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević čak podneo krivičnu prijavu protiv svog šefa i njegovog brata, kako bi se sudskim putem „otklonila sumnja u njihovu umešanost u slučaj Jovanjica“.\nU nedostatku dokaza, sve tvrdnje Miroslava Aleksića da sama optužnica demantuje poricanje da je Predrag Koluvija prilikom hapšenja u novembru 2019. telefonom pozvao Andreja Vučića zbog toga što jedan od Koluvijinih zaplijenjenih mobilnih telefona nije vještačen, za sada samo ostavljaju prostor za nagađanja i sumnju u istinu i rad institucija. Možda bi pismo pronađeno kod policajca Kendije moglo da ih potvrdi ili opovrgne, kada i ako bude bilo dostupno javnosti.\nJedan od Kendijinih advokata je Vladimir Đukanović, koji brani i Predraga Koluviju. Đukanović zastupa i brata predsjednika Srbije Andreja Vučića u postupku koji je poveo protiv potpredsjednika Narodne stranke Miroslava Aleksića, upravo zbog navoda o slučaju Jovanjica. Taj postupak je prvostepenom presudom okončan u korist Andreja Vučića, a nakon Aleksićeve žalbe, predmet je u Apelacionom sudu.\nVladimir Đukanović se kao funkcioner SNS-a nalazi na čelu skupštinskog Odbora za pravosuđe, što mu je obezbedilo i članstvo u najvišim pravosudnim organima – Državnom vijeću tužilaca i Visokom savetu sudstva.