Bela knjiga i belo i ostalo roblje - Mario Reljanović - Peščanik\nKnjiga snova Marine Abramović, MSU Beograd, foto: Peščanik\nSavet stranih investitora (SSI) je tradicionalno okupio (inostrani) privredni i (domaći) politički „krem“ na predstavljanju takozvane Bele knjige – formalno načina da strani privrednici ocene poslovnu klimu u Srbiji, neformalno dokument koji predstavlja pravce daljeg lobiranja stranog kapitala ka prilagođavanju zakonskog okvira i prakse njegovim interesima. Svečanom činu prisustvovala je, i svojom izjavom po ko zna koji put pokazala da uči od Vučića kao najboljeg demagoga na ovim prostorima, i premijerka Brnabić. Ona je svakako došla da bi čula kako će razmišljati i koje će stavove zauzeti prema određenim važnim državnim pitanjima i politikama u narednoj godini. Ne treba naime sumnjati da će preklapanje između preporuka u Beloj knjizi i njene fikus politike biti izuzetno, ako ne i potpuno. Uostalom, i u samoj Beloj knjizi se ističe da je u skandaloznim izmenama i dopunama Zakona o radu 2014, koje su unazadile prava radnika, učestvovala sa 65% (Bela knjiga, str. 50).\nKakva rešenja, pitanja i kritike Bela knjiga nudi u odnosu na oblast rada u ovoj godini? Kao i prethodnih godina, one preporuke koje su date u ranijim izdanjima a nisu u međuvremenu usvojene, i dalje se nalaze u knjizi. Tu je široka paleta potencijalnih rešenja, od kojih su neka racionalna i usmerena ka otklanjanju ozbiljnih normativnih nedostataka i nejasnoća, dok su neka usklađena samo sa politikom maksimizacije profita, na račun prava radnika (o većini njih bilo je reči u već pomenutom tekstu iz 2017).\nNovih predloga nema puno, ali su naredna tri indikativna da se zaključi kako SSI apsolutno očekuje nastavak antiradničkih politika i dalje zadiranje u njihova osnovna prava.\n1. „U okviru fleksibilne organizacije rada bi trebalo proširiti mogućnosti uvođenja prekovremenog rada kako ne bi bile vezane samo za iznenadne i neočekivane okolnosti. Poslodavac i zaposleni bi trebalo da imaju slobodu da se dogovore o povodu i svrsi prekovremenog rada“. Kao i u nekim prethodnim godinama, potenciranje na ovom rešenju je zapravo samo korak ka ostvarivanju krajnjeg cilja, ukidanju ograničenog radnog vremena. Prvi korak ka tome je brisanje svake granice između 40-časovne i 48-časovne radne nedelje, čemu ovaj predlog i služi. Pre samo nekoliko dana pažnju na Fejsbuku izazvao je oglas za „posao“ u kojem je naznačeno da će zaposleni primati naknadu za sve časove prekovremenog rada, ali da će imati dva (DVA!?) slobodna dana mesečno! Ovakav rad ne može naravno da ostane u granicama zakona, a ono što SSI i poslodavci koji slično razmišljaju žele, jeste da se ozakoni praksa rada dužeg od 48 sati nedeljno. I danas poslodavci uvode šestodnevnu radnu nedelju (po sistemu 6 dana po 8 radnih časova dnevno) a da nisu sankcionisani za zloupotrebu odredbi o prekovremenom radu. Sistem evidentiranja prekovremenog rada koji je u međuvremenu uveden smešan je i postoji samo formalno, tako da se često dešava da se prekovremeni rad uopšte ne evidentira i samim tim ne plaća. Međutim, čak i kada bi se plaćao u skladu sa zakonom, ne može se ukinuti 40-časovna radna nedelja samo zato što poslodavac tako želi, i nametnuti 48 radnih sati nedeljno kao nešto što je normalno. Dok se radna nedelja u mnogim državama skraćuje, a Srbija se nalazi pri vrhu evropskih zemalja prema broju prosečnih nedeljnih radnih sati, stvarati nove mogućnosti za dodatnu eksploataciju zaposlenih je u najmanju ruku nemoralno. Argument da su poslodavcu potrebni dodatni radni sati ne stoji – ako je rad trajno povećan, neka poslodavac poveća i broj izvršilaca (zaposlenih) na tim poslovima; i za privremeno uvećanje postoji zakonsko rešenje – zapošljavanje lica na određeno vreme. Ne stoji ni argument da zaposleni žele da rade više i da bi na tako nešto pristali – ovo je nažalost gotovo sigurno tačno, ali pre svega zbog činjenice da se preraspodela viška vrednosti koju radnici stvaraju vrši prema divljačkim kriterijumima koji zaposlenima ostavljaju mrvice onoga što su stvorili. Kada bi država uredila ovu oblast u skladu sa osnovnim kriterijumom da zaposleni mora da zarađuje dovoljno za dostojanstven život sebe i svoje porodice (što je standard iz više međunarodnih izvora) ne bi bilo ni potrebe da radnici u Srbiji teže radu do iznemoglosti.\n2. „Obaveza poslodavca da obezbedi sindikatu tehničko-prostorne uslove i omogući pristup podacima i informacijama neophodnim za obavljanje sindikalnih aktivnosti bi trebalo da bude ograničena samo na reprezentativni sindikat. Shodno tome bi trebalo izmeniti član 210. Zakona o radu“. Ovo nije sasvim nerazumno, iako na prvi pogled može tako izgledati. U praksi se odista dešavalo da se zloupotrebe prava koja sindikat ima po Zakonu o radu, pa se sindikati osnivaju bez namere delovanja, odnosno pre svega radi ostvarivanja kratkoročnih beneficija. Međutim, ako funkcionalno povežemo ovaj zahtev SSI sa stanjem na terenu, videćemo da ovaj naizgled racionalan zahtev može imati i te kako lošu dimenziju. Sindikalno delovanje je praktično zabranjeno kod većeg broja poslodavaca – država na to po pravilu ostaje nema. Tamo gde sindikata ima on se teškom mukom mora izboriti za svoj status, po pravilu protiv poslodavca i poslodavčevog sindikata, koji se osniva samo da bi drugi sindikat(i) bili ugušeni. Primeri sindikata policije i RGZ-a (Republičkog geodetskog zavoda) samo su najnoviji u nizu sličnih. U takvim uslovima svaka pomoć sindikatu je dragocena, pa čak i ta odredba koja se inače u praksi ponekad svodi i na podrumske prostorije i fiksnu telefonsku liniju, uz rasparene stolice i rashodovan sto – tako neki poslodavci požele „dobrodošlicu“ sindikatima koji se kod njih organizuju, jasno stavljajući do znanja šta ih čeka u daljem delovanju. Inače (krajnje ironično) ova preporuka SSI bi donekle mogla i da pomogne sindikatima da se konačno fizički razdvoje od poslodavca i da ojačaju svoju nezavisnost. U trenutnim uslovima, naročito imajući u vidu finansijske potencijale većine sidnikata, to međutim nije realno i mora se za sada odbaciti. Takođe, trebalo bi imati u vidu i da se SSI ne bavi visokom stopom za utvrđivanje reprezentativnosti sindikata kod poslodavca. Kada bi se ona smanjila, bilo bi moguće pričati o tome da se mogu umanjiti obaveze poslodavca prema minornim sindikatima koji nemaju veći broj članova. Dok je ona postavljena izuzetno visoko, na 15%, i dok se može dogoditi da je sindikat sa 10 ili 12% ukupnog broja zaposlenih ne samo nemoćan da utiče na poslodavca nego može da ostane i bez ikakve pomoći, ovo rešenje treba smatrati opasnim i direktno uperenim ka daljem uništavanju sindikata.\n3. „Potrebno je jasnije regulisati postupak utvrđivanja odgovornosti zaposlenog za povredu radne obaveze i/ili kršenje radne discipline, odnosno postupak u slučaju nezadovoljavajućih rezultata rada, na način da: (a) poslodavac ima obavezu samo da navede dokaze o otkaznim razlozima, a ne i da fizički dostavlja te dokaze zaposlenom, (b) u slučaju kada zaposleni nema zadovoljavajuće rezultate rada, poslodavac o tome samo obaveštava zaposlenog (bez pisanog upozorenja) i daje mu primereni rok da poboljša rad, (c) rokovi zastarelosti za vođenje postupka bi trebalo da budu duži (subjektivni rok od 6 meseci da se produži na barem godinu dana, a objektivni rok na 3 godine), (d) poslodavac ima pravo da u formi elektronskog dokumenta donosi rešenja kojim se utvrđuje mera (otkaz ili blaža mera) ili kojim se zaposleni oslobađa odgovornosti, kao i da dostavu tih rešenja izvršava elektronskim putem, (e) se odbijanje zaposlenog da u prostorijama poslodavca primi rešenje koje mu se uručuje, tretira kao da je akt dostavljen, kao i (f) poslodavac ima pravo da jednostrano oslobodi zaposlenog dolaska na rad u otkaznom roku (kada je otkazni rok propisan/ugovoren), uz isplatu naknade zarade u visini osnovne zarade zaposlenog“. Kod ove preporuke se polazi od neprihvatljivog stanja kada je reč o regulisanju disciplinske odgovornosti u Zakonu o radu. Stanje je takvo jer se već godinama iz nepoznatih razloga ignoriše ova važna oblast koja je u posebnim zakonima daleko detaljnije uređena. Trenutno ne postoji normiran disciplinski postupak (već se koristi otkazni postupak), ne postoji podela na lakše i teže disciplinske greške, propisane su samo disciplinske mere koje se izriču u otkaznom postupku koji se ne završava otkazom ugovora o radu. Apsurdnost ovakvog zakonskog rešenja se nameće bez dalje analize, pa se tako preporuka o uređenju materije koju daje SSI mora posmatrati kao logična – pravna praznina ovakvih razmera stvara nemale probleme i poslodavcima koji žele da postupaju po (faličnom) zakonu. Kako međutim SSI zamišlja dopunu pravila o disciplinskoj odgovornosti u korist poslodavaca? U preporuci se navodi šest mera:\n– Poslodavac ne mora da dostavlja dokaze zaposlenom o tome da je prekršio radnu disciplinu. Ovo je izuzetno loše rešenje, iz jednostavnog razloga što navođenje dokaza bez njihove fizičke prezentacije zaposlenom može značiti da su dokazi fabrikovani. Zabeleženi su slučajevi kada su poslodavci iz različitih razloga – najčešće kao deo zlostavljanja na radu, ili kao meru protiv sindikalnih aktivista – fingirali niz događaja i na osnovu njih izricali disciplinske mere, pa i otkaze ugovora o radu. Zaposlenom u toj situaciji ne preostaje ništa drugo nego da potvrdi postojanje dokaza na sudu – što je nepopularan i skup način zaštite prava. Zaposleni ga ne koriste, a poslodavci upravo tu faktičku nezaštićenost imaju u vidu kada krše zakon.\n– Kada nema zadovoljavajućih rezultata rada, dovoljno je da poslodavac usmeno o tome obavesti (praktično, upozori) zaposlenog. I ovo je neprihvaltjivo, jer se jasno vidi tendencija da se što više stvari – navodno radi pojednostavljivanja procedure i smanjenja administracije – svede na usmene dogovore koji kasnije ne mogu biti dokazani na sudu. Kako će zaposleni dokazati trenutak kada je primio usmeno obaveštenje o tome da je poslodavac nezadovoljan njegovim radom, i koliki je rok za poboljšanje kvaliteta rada tom prilikom dobio? Prostor za zloupotrebe je ogroman, kada ne postoji pisani trag o ponašanju i postupanju poslodavca. Pored toga, čini se da je zakonodavac imao jasnu nameru da takvo obaveštenje mora biti argumentovano, da ne može zavisiti od subjektivne procene poslodavca već bi trebalo da sadrži konkretne podatke šta je to poslodavac uočio u radnom procesu zaposlenog, što nije u skladu sa standardima kvaliteta rada koji se od njega očekuju. Kod usmenog saopštenja zaposlenom ne ostaje niti jedan dokaz u kom pravcu mora da se kreće njegovo poboljšanje kvaliteta rada, kao ni koje su to konkretne mere (saveti) koje je od poslodavca dobio (pa samim tim ne može ni da pokaže kako ih je u ostavljenom roku realizovao).\n– SSI se dalje zalaže za produženje rokova zastarelosti za izricanje disciplinskih mera. Oni su 2014. udvostručeni, a sada se traži novo produženje – dvostruko duži period za subjektivni rok i čak trostruko duži period za objektivni rok. I te 2014. mogli su se čuti razni razlozi koji su pravdali produženje rokova – najpre onaj da zaposleni može efikasno da izbegava pokretanje i vođenje postupka protiv njega (na primer, odlaskom na bolovanje) i da tako čeka zastaru disciplinskih razloga. Iako ovo nije sasvim tačno, donekle se može uvažiti ali do racionalne granice. Sama pomisao da neko može odgovarati za disciplinski prestup, čak i onaj najbanalniji (podsetimo, Zakon o radu ne razdvaja laka i teška kršenja radne discpline) tri godine nakon što se taj događaj dogodio – potpuno je apsurdna. Zamislite zaposlenog koji tri godine mora da strepi da li će biti pokrenut postupak protiv njega, zato što je jednom zakasnio na posao. Ako se određeno ponašanje nije ponovilo u nekom periodu (na primer, šest meseci) postaje banalno raspravljati o njemu, jer je očigledno da je predstavljalo samo izolovani incident. Ovo je i suština instituta zastarevanja mogućnosti pozivanja na odgovornost zaposlenog. Ali ono što je SSI-u na pameti jeste prevashodno situacija u kojoj poslodavac može što duže da „drži u šaci“ (da ne upotrebim izraz „ucenjuje“) zaposlenog određenim disciplinskim razlogom (koji pritom bez obzira na težinu može biti i otkazni razlog, ne zaboravimo i na taj apsurd Zakona o radu). Pa se tako zaposleni može faktički odreći, u nameri da spreči pokretanje postupka protiv njega, raznih prava koja mu inače po zakonu bez izuzetka pripadaju – poslodavcima je naročito važno da se prekovremeni rad ne plaća, da zaposleni ne koristi godišnji odmor (ili da ga ne koristi u celini), da ni ne pomišlja na bolovanje, i tome slično. Ovi negativni primeri nisu previše česti ali se dešavaju – zašto onda omogućiti još veće zloupotrebe zakona i koja je onda svrha traženja produženja rokova vođenja otkaznog postupka preko svake racionalne mere (a da nije iz loše namere)?\n– Naredni predlog vezan je za elektronsku dostavu dokumenata koje poslodavac donese u toku otkaznog postupka. Ovaj predlog je racionalan – odista je u prethodnom periodu jedan od glavnih problema poslodavaca bio dostavljanje akata zaposlenima. Da bi se on realizovao, međutim, poslodavac mora da stvori posebne uslove za tako nešto. Dobra uporedna praksa pokazuje da je prilikom zapošljavanja potrebno otvoriti posebnu adresu elektronske pošte svakom zaposlenom, kao i da je potrebno da poslodavac redovno šalje sa svoje centralne adrese elektronske pošte obaveštenja zaposlenima (koja se poistovećuju sa objavljivanjem na oglasnoj tabli). Ova mogućnost je dakle isključivo dvosmerna – zaposleni se pri stupanju na rad (ili još ranije, pri potpisivanju ugovora o radu) obaveštava o svojoj novoj adresi elektronske pošte, kao i o zakonskim odredbama da će se za svaki dokument koji mu bude poslat putem elektronske pošte, smatrati da mu je dostavljen danom slanja u elektronskoj formi. Obaveštava se i sa koje zvanične adrese će stizati elektronska pošta poslodavca (kako bi se sprečile zloupotrebe). Poslodavac je dužan da najkasnije danom stupanja na rad, zaposlenom na ovaj način učini dostupnim (da mu pošalje) sve dokumente (ili da pošalje linkove ka sajtu/serveru na kojem se oni nalaze, sa otvorenim pristupom), opšte i pojedinačne akte koji su od značaja za radnopravni položaj i proces rada zaposlenog. Tako će zaposleni imati pristup i pravilnicima, drugim opštim aktima, koje poslodavci često kriju od zaposlenih u cilju njihove neobaveštenosti o pravima koja im pripadaju. Samo sve ove odredbe u paketu mogu da proizvedu pozitivan efekat.\n– Jedna od mera koje su preporučene jeste da se odbijanje zaposlenog da primi akt poslodavca, smatra uručivanjem. Ova preporuka će sama po sebi postati izlišna ako se usvoji prethodna preporuka o elektronskom dostavljanju. Međutim, trebalo bi naglasiti da – ako je posmatramo pojedinačno, bez dodirnih tačaka sa ostalim predloženim inovacijama – ona jednostavno nije racionalna, ni moguća. Razlog za to je upravo strah zaposlenih od poslodavaca i njihovog pritiska na zaposlene „da nešto potpišu“. Veoma često se dešava da poslodavac, njegova pravna ili kadrovska služba, predstave određenu situaciju na način koji predstavlja interpretaciju realnih činjenica isključivo iz ugla poslodavca, stvarajući tako neku imaginarnu sliku o pravnom položaju zaposlenog, a sve u cilju toga da se zaposleni stavi u teži pravni položaj i da izgubi prava koja bi inače imao. Na primer, daleko je teže na sudu dokazati da je postojala zabluda na strani zaposlenog prilikom potpisivanja sporazumnog raskida ugovora o radu, nego da je postojalo nezakonito ponašanje poslodavca prilikom donošenja rešenja o otkazu ugovora o radu. Zbog toga poslodavci u situacijama kada ne mogu da izreknu meru otkaza ugovora o radu na zakonit način, ponekad pribegavaju nagovaranju (koje se nekada pretvori i u iznudu) zaključenja sporazuma o prestanku radnog odnosa. Ovo dovodi do automatske odbojnosti većine zaposlenih prema svemu što im poslodavac „podmetne“ da potpišu, a samim tim i do masovnog odbijanja potpisivanja – čak i onda kada sam potpis na neki akt ne menja njihov pravni položaj (na primer, mnogi zaposleni koji zatraže pravnu pomoć tvrde da nisu dobili otkaz, jer isti nisu potpisali – što naravno nije tačno). Poslodavac i sada ima mogućnost da objavi svaki akt na oglasnoj tabli i „prespoji“ odbijanje zaposlenog da ga primi. A poslodavci bi takođe mogli i da razmisle o tome da imaju manje agresivan nastup prema zaposlenima kada nešto treba potpisati, kao i da ih upute na službe besplatne pravne pomoći sindikata, lokalne samouprave, drugih organizacija ili pravne klinike. Uostalom, zar nije prvi savet advokata strankama gotovo uvek – nemojte ništa potpisivati pre nego što ja pogledam?\n– Konačno, u ovom korpusu preporuka našla je svoje mesto još jedna racionalna – da u toku trajanja otkaznog roka poslodavac može da isplati zaposlenog koji više ne mora da dolazi na posao. U situacijama kada su odnosi toliko poremećeni da je sam dolazak na posao i interakcija između zaposlenog i poslodavca, ili drugih zaposlenih, sama po sebi problem, ovo rešenje jeste racionalno. Slično je i sada predviđeno Zakonom o radu, s tim što poslodavac ne može jednostrano da odluči o tome, već je potrebno da postoji sporazum sa zaposlenim i što visina naknade za preostali period otkaznog roka zavisi od opšteg akta ili ugovora o radu. Sasvim je jasno da zaposleni mora biti plaćen za deo koji neće odraditi, ali ima pravo po zakonu da odradi ako želi. Upravo u tome se krije kritika ovog inače dobrog predloga – budući da se radi o zakonskom pravu zaposlenog na otkazni rok, na koje poslodavac inače ne može da utiče, jedino logično rešenje jeste da ukoliko poslodavac želi da isplati preostali otkazni rok zaposlenom, to može učiniti samo u iznosu koji odgovara zaradi koju bi zaposleni primio da je dolazio na rad do kraja otkaznog roka. Ne isplaćuje se dakle osnovna zarada, kako stoji u predlogu SSI, već celokupna zarada koja pripada zaposlenom. U suprotnom će postojati veoma neobična kolizija normi i sukobljena prava zaposlenog i poslodavca u istim okolnostima, što bi ovo rešenje činilo neustavnim i potencijalno još jednom glavoboljom za sudije u radnom sporu.\nBliži se donošenje novog Zakona o radu (ili temeljno preispitivanje važećeg, ministarstvo se još uvek o tome nije izjasnilo i verovatno ni neće pre parlamentarnih izbora naredne godine). Ukoliko se opet prihvate dve trećine preporuka iz Bele knjige, a nema razloga da bude drugačije ako ne dođe do temeljnog preispitivanja politika koje aktuelna vlast sprovodi, čini se da ćemo imati dalji sunovrat radnih prava. Sledeći stepeni su zadiranje u neka od prava koja razdvajaju moderno radno pravo od onog devetnaestovekovnog, kada su otpočinjale borbe za novu koncepciju radničkog dostojanstva i kada su radnici dizali glas da se njihov rad ne bi smatrao robovskim, a oni živeli kao robovi vlasnika kapitala. Otuda i naziv ove analize, uz naravno ogradu da je Savetu stranih investitora svejedno koje su boje kože njihovi „radnici“ – jedina boja koju oni prepoznaju jeste boja novca. A koliko će ta borba biti teška pokazuje i žaljenje izraženo u Beloj knjizi na početku poglavlja o radnoj snazi zbog toga što je Ustavni sud ocenio da je neustavan jedan od otkaznih razloga koji se vezuju za „ovlašćenje“ poslodavca da utvrdi da je zaposleni izvršio krivično delo na radu ili u vezi sa radom (nezavisno od odluke suda u toj stvari). Činjenica da je nešto protivno Ustavu, kao i da je Ustavni sud utvrdio da je kršenje pretpostavke nevinosti suprotno Evropskoj konvenciji za zaštitu ljudskih prava i osnovnih sloboda, očigledno nije argument za SSI. Nasuprot takvim pozicijama, koje iza sebe imaju državnu politiku na koju utiču (sa 65%), biće izuzetno teško sačuvati minimalne standarde radničkih prava.


PRVI SUDAR NA RATIŠTU: Ruska vojska raketom iz aviona uništila odred američkih plaćenika koji su spremali napad u Siriji – VIDEO – DnevniZurnal\nPRVI SUDAR NA RATIŠTU: Ruska vojska raketom iz aviona uništila odred američkih plaćenika koji su spremali napad u Siriji – VIDEO\nby admin 23/02/2022, 21:47 999 Views\nRuska vojska otkrila je i uništila grupu američkih plaćenika i militanata koje su obučavale Sjedinjene Države u bazi At-Tanf u istočnoj Siriji.\nKako je postalo poznato, odred militanata i američkih plaćenika, koji su, kako je ranije navedeno, bili u Siriji, nameravao je da izvrši seriju sabotaža na objektima koje kontrolišu sirijska vojska i proiranske formacije.\nKao rezultat otkrića militanata i plaćenika, oni su pogođeni raketom od strane ruskih trupa.\nNa predstavljenom video snimku možete videti kako ruski dron nadgleda odred militanata. Nakon što je doneta odluka da se teroristi eliminišu, oni su napadnuti upotrebom vojnih aviona Vazdušno-kosmičkih snaga Rusije (nije prikazano na snimku).\nPrema Telegram kanalu američki plaćenici nameravali su da učestvuju u napadu na aerodrom Baktal.\nRuska vojska je 22. februara, tokom izviđačkih i tragačkih aktivnosti u provinciji Deir Zor, otkrila mobilnu grupu militanata koju su obučavale i naoružale Sjedinjene Države u bazi At-Tanf u blizini jordanske granice.\n“Toyota hilux” sa karakterističnom pustinjskom kamuflažom odvezla se autoputem T-3 do aerodroma Baktal, verovatno nameravajući da napadne i sakrije se u pustinji.\nNakon što su teroristi otkriveni, ruske Vazdušno-kosmičke snage uništile su kamione vazdušnim udarom, rekao je izvor koji je obezbedio snimak.


Hitlerov “Mein Kampf” bestseler u Njemačkoj | Njemačka News | Al Jazeera\nDvotomno izdanje nalazilo se na listi bestselera sedmičnika Der Spiegel tokom većeg dijela prošle godine i čak je bilo na vrhu liste dvije nedelje u aprilu (AP)\nPrvo reizdanje knjige Mein Kampf Adolfa Hitlera od Drugog svjetskog rata doživjelo je šesto izdanje, saopštio je danas izdavač.\nInstitut za savremenu historiju u Minhenu saopštio je da je oko 85.000 kopija nove verzije antisemitskog manifesta lidera nacista rasprodato od prošlog januara, prenosi AFP.\nPriznati institut navodi da je, daleko od promocije desničarske ideologije, publikacija pokrenula debatu o obnovljenom porastu “autoritarnih političkih stavova” u zapadnom društvu.\nBestseler Der Spiegelove liste\nPrvobitno je planirano da se štampa samo 4.000 kopija, ali je tiraž povećan zbog potražnje, te će se šesto izdanje Hitlerove knjige naći u knižarama tokom ovog mjeseca.\nDvotomno izdanje nalazilo se na listi bestselera sedmičnika Der Spiegel tokom većeg dijela prošle godine i čak je bilo na vrhu liste dvije nedelje u aprilu.\nInstitut je organizovao uspješnu seriju prezentacija i debata posvećenih knjizi Mein Kampf širom Njemačke i u drugim gradovima Evrope.\n“Ispostavilo se da je potpuno neosnovan strah da će publikacija promovisati Hitlerovu ideologiju, učiniti je društveno prihvatljivom i dati neonacistima novu platformu za propagandu”, izjavio je direktor Instituta za savremenu historiju Andreas Wirshing.\n“Suprotno tome, debata o Hitlerovom pogledu na svijet i njegovom pristupu propagandi pružila je šansu da ukažemo na uzroke i posljedice totalitarnih ideologija i trenutku kada autoritarni politički stavovi i desničarski slogani uzimaju maha”, dodao je on.\nIz instituta navode da Mein Kampf uglavnom kupuju ljudi zainteresovani za politiku i historiju, kao i prosvjetni radnici.\nZa sada su planirana još engleska i francuska izdanja uprkos velikom interesovanju i u mnogim drugim zemljama.\nInstitut je objavio Mein Kampf sa bilješkama prošlog januara, samo nekoliko dana nakon što je isteklo autorsko pravo.\n‘Mein Kampf’ ponovo u knjižarama\nJedna od najkontroverznijih knjiga 20. stoljeća ponovno je u knjižarama, jer je nakon isticanja autorskih prava njeno štampanje dozvoljeno.Riječ je o knjizi Mein Kampf, u kojoj je sadržana ideologija nacističkog vođe Adolfa Hitlera, ponajviše njegov duboki antisemitizam.Upravo to je razlog zbog kojeg jevrejske zajednice preispituju razlog štampanja novog izdanja.\nOtvorena replika Hitlerovog bunkera u Berlinu\nAtrakcija, nazvana ‘Dokumentacija Fuehrerbunkera’, prikazuje bunker u kome je nacistički diktator sebi oduzeo život.


Za iskusne vodoinstalatere potpuno je svejedno da li im se klijenti obrate sa zahtevom da bude izvršeno otpušavanje slivnika Borča u dvorištu ili u unutrašnjosti određenog stambenog ili prostora bilo koje druge namene. U principu, primenjuju se potpuno ista pravila prilikom vršenja te usluge, bez obzira da li su u pitanju zapušeni slivnici u kući, stanu ili u nekoj fabrici, odnosno nekom drugom objektu ili je reč o gajger slivnicima, odnosno onima koji se koriste za septičku kanalizaciju.\nNajbitnije je u suštini da klijenti kontaktiraju odabrani vodoinstalaterski servis u što kraćem roku, odnosno odmah nakon što primete da protok u slivniku nije isti kao ranije.\nPosebno ako su u pitanju spoljašnji slivnici, događa se često nakon zime ili s jeseni da dođe do začepljenja, usled gomilanja granja i drugih nečistoća. Upravo zato se i preporučuje da otpušavanje slivnika Borča u dvorištu, odnosno napolju bude vršeno sa vremena na vreme, kako bi protok bio optimalan i da ne bi eventualno došlo do začepljenja.\nNa koji način vodoinstalateri vrše otpušavanje slivnika Borča?\nBez obzira da li se klijenti obrate odabranom vodoinstalaterskom servisu ili vodoinstalateru sa zahtevom da bude izvršeno otpušavanje slivnika Borča koji se nalaze u unutrašnjosti nekog objekta ili u dvorištu, odnosno vani, majstori će izaći u što kraćem roku nakon toga na teren. Prilikom posete konkretnom stambenom, poslovnom ili objektu neke druge namene, vodoinstalateri moraju imati jasan uvid u stanje slivnika.\nZapravo se radi o tome da oni moraju na prvom mestu da izvrše procenu nivoa zaprljanja, a odmah zatim i da ustanove u kom delu se nalazi začepljenje, odnosno gde je formrian čep, koji je i doveo do otežanog rada konkretnog slivnika. Sve te informacije su vrlo važne svakom vodoinstalateru, jednostavno zato što će u skladu sa njima i moći da odluči na koji način će da izvrši otpušavanje slivnika Borča.\nUkoliko ustanovi tom prilikom da je čep relativno blizu odvoda i da je u pitanju zaprljanje manjeg obima, verovatno će uslugu vršiti ručno, odnosno uz korišćenje namenske sajle. Međutim, ako majstor bude utvrdio da je zaprljanje većeg obima, te da se čep nalazi na mestu koje nije naročito lako dostupno, predložiće klijentima da budu korišćena namenska vozila, kako bi otpušavanje slivnika Borča izvršio pod pritiskom.


Valjevo: Od 24-27 avgusta sajam Šljiva u Osečini - Info 24\nValjevo: Od 24-27 avgusta sajam Šljiva u Osečini\nRedakcija 21/08/2017\t0 Komentara\nBliži nam se dvanaesti po redu „Sajam Šljiva“ u Osečini, i trajaće od 24. do 27. avgusta ove godine (svakog poslednjeg vikenda u avgustu mesecu).\nVarošica Osečina smeštena je u istorijskom okrugu Podgorina, koja se nalazi u današnjem Mačvansko-kolubarskom regionu, na tromeđi gradova Valjeva, Šabca i Loznice, u podnožju reke Jadar.\nU odnosu na broj stanovnika Osečina ima najveći broj stabala šljive u Srbiji i najveći je domaći izvoznik suve šljive, čime se ova plemenita voćka sama nameće kao zaštitni znak naše opštine.\nCilj manifestacije je promovisanje prirodnih domaćih proizvoda od Šljive, od kojih možemo da izdvojimo suvu šljivu, pekmez, slatko, kompot, knedle, šljivani kolač -karaban, kao i neizostavni srpski brend rakiju šljivovicu i prepečenicu.\nManifestacija obiluje bogatim kulturno-umetničkim programom, kao što su posete izložbama u muzeju i galeriji, učešća etno pevačkih grupa, izvođenja tradicionalne izvorne muzike i folklora, koncerti poznatih domaćih bendova u večernjim satima, kao i organizovan obilazak kulturno-istorijskih spomenika autobusom uz pratnju vodiča.\nPosetiocima organizujemo niz zanimljivih radionica od kojih izdvajamo radionicu starih domaćih zanata, dok za odrasle možemo da preporučimo degustaciju najboljih rakija iz čitave Srbije, ali i drugih zemalja u regionu.\nValjevo : Uskoro rekonstrukcija valjevske bolnice\nUŽAS NA PRODIČNOM SLAVLJU KOD ČAČKA: Devojčici (10) topovskim udarom raznet grudni koš


Početak/Zdravlje/Besplatni lekarski pregledi u Vojnoj bolnici\nPredstojeći vikend rezervisan je za nastavak velike akcije Ministarstva zdravlja za prevenciju i rano otkrivanje najmasovnijih bolesti.\nMinistarstvo je u septembru pokrenulo ovaj projekat sa idejom da se svake treće nedelje u mesecu organizuju besplatni preventivni pregledi za sve građane. S ciljem rane dijagnostike i promocije prevencije kao najefikasnijeg načina brige o sopstvenom zdravlju, pregledi su projektom predviđeni za sve opšte bolnice u Srbiji, četiri kliničko-bolnička centra u Beogradu, kao i kliničke centre u Novom Sadu, Kragujevcu i Nišu, ali i domove zdravlja.\nNovembarski besplatni pregledi će se obaviti u subotu 18. novembra od 8 do 14 časova u niškoj Vojnoj bolnici.\n„Na inicijativu Uprave vojnog zdravstva biće organizovani besplatni pregledi u ovoj nedelji, koji će se odnositi na dve grane.“ kažu u Vojnoj bolnici.\nTako će u okviru internističke grane biti angažovani kabineti za intenzivno lečenje, za kardiologiju, za gastroenergologiju, zatim kabinet za bolesti pluća i neurološki kabinet. Iz grupe hiruških grana radiće kabineti za opšte hiruške bolesti, ortopedski kabinet, kabinet za urologiju, za oftalmologiju, kao i kabinet za otorinolaringologiju.\n„Građani će moći da obave pregled bez uputa, ali sa zdravstvenom knjižicom i ličnom kartom, zbog evidencije i kako bi im bili obavljeni zvanični lekarski pregledi. Svaki pacijent prilikom prijema dobiće uputnicu u skladu sa svojim problemima i poteškoćama a potom mu se upisuje broj i zvanična dijagnoza nakon pregleda“ dodaje referent za informisanje u Vojnoj bolnici Mila Nedeljković.\nAkcija je proteklog meseca sprovedena u KC Niš gde je pregledano oko 480 pacijenata i još oko 200 pacijentkinja u Domu zdravlja.\nGrađani su tada mogli da urade ultrazvuk abdomena, žene ginekološki pregled, a muškarci test na tumor prostate (PSA), takođe bez uputa i zakazivanja.\nbesplatni pregled Prevencija Vojna Bolnica Niš zdravlje


Isključenja struje - Page 3\nPrema saopštenju EPS Distribucije, zbog izvođenja planiranih radova na električnoj mreži, bez snabdevanja električnom energijom danas će biti sugrađani u pojedinim delovima Borče.\nObjavljeno 18. februara 2020.\nPrema saopštenju EPS Distribucije, zbog izvođenja planiranih radova na električnoj mreži, bez snabdevanja električnom energijom danas će ostati sugrađani u pojedinim delovima Borče i Krnjače.\nPrema saopštenju EPS Distribucije, zbog izvođenja planiranih radova na električnoj mreži, bez snabdevanja električnom energijom ostaće sugrađani u pojedinim delovima Borče i naselja Besni Fok.\nPrema saopštenju EPS Distribucije, zbog izvođenja planiranih radova na električnoj mreži, bez snabdevanja električnom energijom ostaće sugrađani u pojedinim delovima Krnjače i Dunavca.\nDelovi naselja Borča danas bez struje zbog planiranih radova\nPrema saopštenju EPS Distribucije, zbog izvođenja planiranih radova na električnoj mreži, bez snabdevanja električnom energijom ostaće sugrađani u pojedinim delovima Borče.\nObjavljeno 27. decembra 2019.\nZbog izvođenja planiranih radova na električnoj mreži, bez snabdevanja električnom energijom danas će ostati potrošači u više naselju na levoj obali i to prema sledećem rasporedu:\nZbog izvođenja planiranih radova na električnoj mreži, bez snabdevanja električnom energijom danas će ostati potrošači u naselju Borča.\nDelovi Krnjače danas bez struje zbog planiranih radova\nPrema saopštenju EPS Distribucije, zbog izvođenja planiranih radova na električnoj mreži, bez snabdevanja električnom energijom danas će ostati sugrađani u Krnjači.\nRadnik EPS-a napadnut u Krnjači kada je došao da „iseče“ struju\nObjavljeno 25. oktobra 2019.\nJavno preduzeće „Elektroprivreda Srbije“ objavilo je da je došlo do verbalnog, a onda i fizičkog napada na njihove radnike tokom intervencije u Krnjači.\nPrema saopštenju EPS Distribucije, zbog izvođenja planiranih radova na električnoj mreži, bez snabdevanja električnom energijom danas će ostati sugrašani u Ovči.\nZbog radova veliki broj ulica u Borči ostao bez struje\nZbog izvođenja planiranih radova na električnoj mreži, bez snabdevanja električnom energijom ostaće potrošači u naselju Borča.\nDelovi Borče i Ovče danas ostaju bez struje\nZbog izvođenja planiranih radova na električnoj mreži, bez snabdevanja električnom energijom ostaće potrošači u naseljima Borča i Ovča.


IVAN NIKOLIĆ, EKONOMISTA: Kako su nas razočarali strateški partneri - Nira Press\nPočetna » IVAN NIKOLIĆ, EKONOMISTA: Kako su nas razočarali strateški partneri\nKriza je uticala na to da investitori koji su prvi ušli na naše tržište i uložili u oblast proizvodnje osnovnih metala, kupili cementare i duvansku industriju, nisu ispunili naša očekivanja. Ni ulazak stranih ulagača ne garantuje uvek visok porast proizvodnje i izvoza\nČak i kad bi industrijska proizvodnja beležila godišnji rast od pet odsto, Srbija bi tek 2029. dostigla nivo industrijske proizvodnje iz 1989. godine. Ovom računicom Ivan Nikolić, član Saveta Narodne banke Srbije i jedan od saradnika biltena ”Makroekonomske analize i trendovi” (MAT), počinje razgovor za Magazin Biznis. Kao makroekonomista čiju je pažnju godinama zaokupljala tema reindustrijalizacije, Nikolić kaže da je industrijska proizvodnja trenutno na nivou od 38 odsto iz 1989. godine.\n– Industriju Srbije danas karakteriše nizak nivo aktivnosti, do te mere da je nekim oblastima proizvodnje ugrožen opstanak. Najveći broj grana nema održivu stopu rasta, a sve su finansirane kreditima, na koje se plaćaju visoke kamate. Veliki deo preduzeća je pred bankrotstvom, a industrija ne ulaže u svoje poslovanje što je čini potpuno tehnološki neefikasnom. Prosečna stopa rasta industrije u periodu od 2001. do 2012. godine iznosila je 0,4 odsto i kretala se ispod prosečne stope privrednog rasta od 3,4 odsto. Skroman oporavak prerađivačke industrije, predstavljao je verovatno jedno od najvećih razočarenja nakon 2000. godine. Kriza je, takođe, uticala na to da strateški investitori koji su prvi ušli na naše tržište i uložili u oblast proizvodnje osnovnih metala, kupili cementare i duvansku industriju, nisu ispunili naša očekivanja.\nBranite deci da gledaju televiziju, ograničavate im vreme provedeno pred kompjuterom, brinete za njihovo duhovno zdravlje. Ima razloga za obazrivost, ali


Zabava - Ponedeljak 12.11.2018 - 10:38\nNaime, naučnici iz Nemačke utvrdili su da cink aktivira polifenole. Ova aktivacija štiti organizam od gasa koji nastaje kao otpadni produkt ćelija. Nastali gas može oštetiti DNK čoveka, a smatra se da ima ključnu ulogu u procesu starenja i povezuje se s upalama koje mogu izazvati karcinom i Alchajmerovu bolest.\nOvo istraživanje sprovedeno je na Univerzitetu Erlangen–Nuremberg, a prvi put su istražena dejstva ovog enzima bez pribegavanja metalima kao što su bakar i gvožđe. Cink je manje toksičan, u prevelikim dozama može izazvati povraćanje i promenu ukusa.\nRanije se pokazalo da čokolada u umerenim količinama može biti zdrava za srce, a prema istraživanju Harvarda čini nas i pametnijima.


KALUDJER I HAJDUK – Stojan Novaković - Vesela knjiga online\nKategorija: Proizvodi » 01. Domaći pisci » KALUDJER I HAJDUK – Stojan Novaković\nKALUDJER I HAJDUK – Stojan Novaković količina\nKaluđer i hajduk – pripovetka o poslednjim danima Srbije u XVIII veku je istorijski roman Stojana Novakovića, objavljen 1913. godine.\nPisac radnju romana smešta u Toplicu, mada će se ona premeštati i u Beograd, Smederevo, turski dvor.\nIako su u romanu mnoge značajne istorijske ličnosti, među njima i carica Mara, Sibinjanin Janko, Mehmed II, Murat II, u središtu zbivanja je mladi naraštaj dveju porodica – Gvozdenovića i Pletikosića. Oni postaju prototipični predstavnici čitave tadašnje generacije, koja je živela u vreme pada srpske države.\nStojan Novaković, istoričar, diplomata, političar i filolog, u ovo svoje delo uneo je široku istorijsku temu i vrlo detaljno provukao istorijske činjenice (mesta, godine, političke odnose toga vremena, stanje u državi).\nNa par mesta čitalac će naići na poređenja nekad – sad, srednjovekovno – moderno. Fabula je orijentisana na zbivanja u doba despota Đurđa Brankovića.\nOn daje svoju ćerku Maru za Murata koji umire, a njegov sin se sprema za osvajanje Srbije. Narod je u strahu i ne nalazi rešenje. Lik kaluđera ima funkciju da ,,predvidi“ zle ishode događaja i da skrene pažnju na neslaganje Srba gde će za primer naći lični sukob između despota i Janka Sibinjanina.\nNailazi se na romantične susrete mladih, ljubavi, planove, ali su čak i oni u sferi političkog. Turci otimaju Ugarima Beograd, Srbi zbog nesloge gube slobodu, jedna država nestaje, a sela i gradovi nastavljaju da žive ,,potočićem narodnog života koji nikad ne staje.“\nBudite prvi koji će napisati recenziju “KALUDJER I HAJDUK – Stojan Novaković” Odustani od odgovora


Povraćaj više plaćenog doprinosa za obavezno socijalno osiguranje i prestanak plaćanja doprinosa po osnovu ugovorene naknade u tekućoj godini - Biro-m\nPovraćaj više plaćenog doprinosa za obavezno socijalno osiguranje i prestanak plaćanja doprinosa po osnovu ugovorene naknade u tekućoj godini\nPravo na povraćaj više plaćenih doprinosa ima onaj obveznik koji je sam platio doprinose po osnovu prihoda od rada za koje postoji obaveza plaćanja doprinosa, odnosno kome je u njegovo ime i u njegovu korist plaćen doprinos iz osnovice koja prelazi iznos najviše godišnje osnovice doprinosa za kalendarsku godinu, saglasno članu 66. Zakona.\nNajvišu godišnju osnovicu doprinosa, prema članu 43. Zakona, čini petostruki iznos prosečne godišnje zarade u Republici Srbiji isplaćene u godini za koju se obračunavaju i plaćaju doprinosi za obavezno socijalno osiguranje.\nPravo na povraćaj više plaćenog doprinosa za 2020. godinu imaju obveznici (fizička lica) koji su platili doprinos na osnovicu koja je viša od najviše godišnje osnovice doprinosa za tu godinu.\nIznos najviše godišnje osnovice doprinosa za obavezno socijalno osiguranje za 2020. godinu, objavljen je u “Sl. glasniku RS”, br. 93/2019., i iznosi 4.423.080 dinara.\nPovraćaj više plaćenog doprinosa vrši se po isteku kalendarske godine za prethodnu godinu, na osnovu:\n• unetih podataka u matičnu evidenciju nadležne organizacije za obavezno penzijsko i invalidsko osiguranje;\n• na osnovu potvrda isplatilaca prihoda o visini osnovice doprinosa i obračunatim i plaćenim doprinosima po odbitku, i\n• podataka nadležne organizacione jedinice Poreske uprave o osnovici i visini obračunatog i plaćenog doprinosa po rešenju.\nObveznik doprinosa može da podnese zahtev nadležnoj organizaciji za obavezno penzijsko i invalidsko osiguranje za izdavanje uverenja o osnovici na koju je plaćen doprinos za prethodnu godinu, počev od 1. februara naredne godine, u slobodnoj formi u pisanom obliku, s obzirom da Pravilnikom nije propisan poseban obrazac zahteva.\nSaglasno članu 4. Pravilnika, obveznik doprinosa zahtev za izdavanje uverenja o osnovici podnosi organizaciji za obavezno penzijsko i invalidsko osiguranje kod koje se vodi kao osiguranik u matičnoj evidenciji preko nadležne organizacione jedinice, i to:\n1) prema sedištu poslodavca, odnosno njegove organizacione jedinice u kojoj radi – ako je osiguranik zaposleni;\n2) prema mestu u kome je registrovano obavljanje samostalne delatnosti, odnosno prema prebivalištu – ako je osiguranik po osnovu samostalne delatnosti;\n3) organizacionoj jedinici Poreske uprave koja je nadležna za utvrđivanje obaveze doprinosa za lica koja su osiguranici poljoprivrednici.\nUverenje se izdaje na osnovu raspoloživih podataka, u roku od 15 dana od dana podnošenja zahteva, na Obrascu 1 – Uverenje (dalje: Obrazac 1), koji je odštampan uz Pravilnik.\nTo praktično znači da će, s obzirom da je rok za dostavljanje Obrasca M-4 – Prijava podataka za utvrđivanje staža osiguranja, zarade, naknade zarade, odnosno osnovice osiguranja i visine uplaćenog doprinosa za osiguranike zaposlene (dalje: Obrazac M-4), koji podnosi poslodavac za osiguranike zaposlene do 30. aprila tekuće godine za prethodnu godinu, tek posle navedenog datuma će podaci na osnovu kojih osiguranik može da ostvari pravo na povraćaj biti dostavljeni matičnoj evidenciji Fonda PIO.\nNa osnovu uverenja nadležne organizacije za obavezno penzijsko i invalidsko osiguranje, osiguranik podnosi zahtev za povraćaj više plaćenog doprinosa nadležnoj organizacionoj jedinici Poreske uprave na Obrascu 2 – Zahtev za povraćaj više plaćenog doprinosa za obavezno socijalno osiguranje za 201__. godinu (dalje: Obrazac 2), koji je odštampan uz Pravilnik.\nUverenje nadležne organizacije za obavezno penzijsko i invalidsko osiguranje o plaćenim doprinosima, potvrde isplatilaca prihoda o visini osnovice i obračunatim i plaćenim doprinosima po odbitku i podaci nadležne organizacione jedinice Poreske uprave o osnovici doprinosa i obračunatim i plaćenim doprinosima po rešenju, smatraju se relevantnom dokumentacijom za ostvarivanje prava na povraćaj više plaćenog doprinosa za obavezno penzijsko i invalidsko osiguranje, obavezno zdravstveno osiguranje i obavezno osiguranje za slučaj nezaposlenosti.\nImajući u vidu da se doprinos za obavezno penzijsko i invalidsko osiguranje obračunava i plaća po svim osnovima (radni odnos, samostalna delatnost, ugovori i dr.), do iznosa najviše godišnje osnovice doprinosa, obveznici najčešće ostvaruju pravo na povraćaj više plaćenih doprinosa po osnovu penzijskog i invalidskog osiguranja (saglasno članu 12. Zakona).\nSlučaj povraćaja i doprinosa za obavezno zdravstveno osiguranje i obavezno osiguranje za slučaj nezaposlenosti moguć je kod onih osiguranika koji su istovremeno zaposleni kod dva ili više poslodavaca sa nepunim radnim vremenom, a svaka pojedinačna zarada koju zaposleni ostvari kod svakog poslodavca veća je od najviše mesečne osnovice doprinosa ili su zarade u ukupnom iznosu više od najviše mesečne osnovice. Takav obveznik nema mogućnost da iskoristi pravo na prestanak plaćanja doprinosa u toku godine s obzirom da po osnovu zarade iz radnog odnosa ne postoji mogućnost prestanka plaćanja doprinosa, za razliku od slučaja kada ostvaruje ugovorenu naknadu. Naravno, opredeljenje je svakog obveznika da iskoristi mogućnost prestanka plaćanja doprinosa po osnovu ugovorene naknade u toku godine ili da to ostvari kroz povraćaj po isteku godine.\nPrestanak plaćanja doprinosa na ugovorene naknade u tekućoj godini\nObveznik doprinosa po osnovu ugovorene naknade, za koga isplatilac prihoda po odbitku obračunava, obustavlja i plaća doprinos (član 57. stav 1. Zakona), može u toku tekuće godine, konkretno 2021. godine, na propisanom obrascu da podnese zahtev za prestanak obaveze plaćanja doprinosa po osnovu buduće ugovorene naknade u toj godini, kada osnovica na koju su plaćeni doprinosi po osnovu ugovorene naknade zajedno sa osnovicama na koju su doprinosi plaćeni po drugim osnovima, dostigne iznos procenjene najviše godišnje osnovice doprinosa.\nS tim u vezi, ukazujemo da procenjenu najvišu godišnju osnovicu doprinosa, saglasno članu 43. Zakona, čini petostruki iznos godišnje zarade ostvarene po zaposlenom u Republici u prethodnoj godini, uvećan za procenjeni rast zarada u tekućoj godini.\nProcenjena najviša osnovica doprinosa za obavezno socijalno osiguranje za 2021. godinu objavljena je u “Sl. glasniku RS” br. 154/2020, i iznosi 4.869.000 dinara..\nZahtev se podnosi na Obrascu 3 – Zahtev za donošenje rešenja o prestanku obaveze plaćanja doprinosa po osnovu buduće ugovorene naknade u 20__. godini (dalje: Obrazac 3), koji je odštampan uz Pravilnik i čini njegov sastavni deo i podnosi se nadležnoj organizaciji za obavezno socijalno osiguranje – organizacionoj jedinici čija se nadležnost utvrđuje shodno članu 4. stav 2. Pravilnika.\nUz zahtev obveznik doprinosa podnosi:\n• potvrdu poslodavca, odnosno drugog isplatioca o isplaćenoj zaradi, odnosno oporezivom prihodu, kao osnovici doprinosa i plaćenom doprinosu po odbitku na Obrascu 4 – Potvrda (dalje: Obrazac 4), i\n• uverenje nadležne organizacione jedinice Poreske uprave o osnovici i visini plaćenog doprinosa po rešenju.\nObrazac 4 je odštampan uz Pravilnik i čini njegov sastavni deo.\nRešenje nadležne organizacije za obavezno socijalno osiguranje o prestanku obaveze plaćanja doprinosa po osnovu buduće ugovorene naknade u toku tekuće godine donosi se na osnovu:\n• podataka iz potvrde poslodavca, odnosno drugog isplatioca prihoda;\n• uverenja nadležne organizacione jedinice Poreske uprave i\n• posebne evidencije o plaćenim doprinosima na ugovorene naknade, koju vodi nadležna organizacija za obavezno socijalno osiguranje.\nRešenje nadležne organizacije za obavezno socijalno osiguranje o prestanku obaveze plaćanja doprinosa izdaje se na Obrascu 5 – Rešenje (dalje: Obrazac 5) koji je odštampan uz Pravilnik i čini njegov sastavni deo.\nPredmetno rešenje obveznik doprinosa dostavlja isplatiocu ugovorene naknade, radi prestanka obračuna i plaćanja doprinosa za obavezno socijalno osiguranje na buduće ugovorene naknade u tekućoj godini, saglasno članu 67. stav 1. Zakona.


Luksemburška partija želi da joj bivša članica vrati poslanički mandat u EP | EurActiv Serbia\nLuksemburška partija želi da joj bivša članica vrati poslanički mandat u EP\nLuksemburška Demokratska partija (DP) očekuje da joj njena bivša članica, evroposlanica Monika Semedo vrati poslanički mandat u Evropskom parlamentu. Semedo je napustila DP nakon što se našla na meti optužbi za mobing saradnica, ali je zadržala poslaničko mesto u EP.\n"Niko ne može da je natera da podnese ostavku, ali mi mislimo da bi bilo potpuno ispravno da vrati (poslaničko) mesto Demokratskoj partiji", rekao je generani sekretar te stranke Klod Lamberti za luksemburški dnevnik na francuskom jeziku Kvotidjen, a prenosi portal EURACTIV.com.\nSemedo je iz partije istupila početkom ove nedelje, a prethodno je u EP suspendovana na dve nedelje nakon što su je njene asistentkinje optužile da ih je psihički zlostavljala.\nPredsednik EP David Sasoli je odluku o suspenziji saopštio na početku plenarne sednice početkom prošle nedelje, precizirajući da je Semedo upoznata sa odlukom i da ima pravo žalbe.\nPoslanik koji je suspendovan ne može da učestvuje na sednicama parlamenta i za to vreme ne prima dnevnice.\nLuksemburška poslanica, članica liberalne, centrističke političke grupacije Obnovimo Evropu, saopštila je da prihvata kaznu i izvinila se "bivšim kolegama" zbog svog ponašanja.\n"Od početka mandata, i kao uostalom i uvek, bila sam vrlo zahtevna prema sebi i svom timu, što je nažalost stvorilo nepremostive tenzije. Žalim zbog toga", rekla je političarka i televizijska voditeljka Semedo, koja je poreklom sa Zelenortskih Ostrva.\nIako to u prvom trenutku nije nagovestila, Semedo je nekoliko dana kasnije istupila iz DP, čime je preduhitrila preteće isključenje o čemu je trebalo da raspravlja vrh stranke.\nSemedo je na svom Fejsbuk profilu saopštila da je htela da se lično izjasni o aferi u čijem se centru našla. ali da joj je savetovano da to ne čini, što je prihvatila kako bi zaštitila partiju.\nNavela je da je izgubila poverenje u stranku i da se zato teškog srca odlučila da je napusti, aludirajući verovatno i na činjenicu da stranački vrh nije stao u njenu odbranu, već se distancirao od njenog ponašanja, preneo je dnevnik Luksemburger vort.\nOna nije rekla šta će biti sa njenim mandatom evroposlanice, a kao nosilac mandata ima mogućnost da se u EP pridruži nekoj drugoj partiji, ili da nastavi da deluje kao nezavisna poslanica.\nDP je na njenu izjavu reagovala kratkim saopštenjem, u kojem je navela je stranački vrh imao "brojne razgovore" sa Semedo, i "da je bilo, jeste i ostaje potpuno neprihvatljivo da se ljudi maltretiraju i da moraju da trpe mobing, što je Moniki Semedo jasno stavljeno do znanja".\nStranka je u nepotpisanom saopštenju navela da se "ne može tolerisati nikakav pokušaj opravdavanja maltretiranja", dodajući da DP svakom daje šansu i nikoga ne pušta da padne i da je za žaljenje što Semedo takvu šansu nije dala dijalogu i partiji.\nLuksemburg u EP ima šest poslanika, ot kojih je dvoje iz Demokratske partije.


SDA će tržiti pomoć u formiranju vlasti na državnom nivou od OHR-a i PIK-a – Informer\nŠef Kluba poslanika SDA u Predstavničkom domu parlamenta BiH Asim Sarajlić izjavio je da će SDA, ako Predstavnički dom danas ne potvrdi mandatara Savjeta ministara BiH, pokrenuti inicijativu prema OHR-u i Savjetu za primjenu mira da se sačine “mehanizmi deblokade” pitanja o kojim se u BiH ne može postići saglasnost.\nSarajlić je rekao da će se to odnositi na pitanje formiranja vlasti, ali nije precizirao o kojim bi još pitanjima bila riječ.\nOn kaže da će SDA tražiti da OHR u tom smislu postane operativniji, navodeći da bi za SDA bile prihvatljive i moguće promjene Ustava i Dejtonskog sporazuma.\nS obzirom na nemogućnost konsensuza o pitanju formiranja državne vlasti, Sarajlić je u izjavi novinarima ocijenio da je neophodna podrška međunarodne zajednice, pojasnivši da poslije oktobarskih izbora “ne postoji volja da se grade institucije u BiH“.\nPoslanici SDA Šefik Džaferović i SDP-a Zlatko Lagumdžija naveli su tokom rasprave da se bilo kakav dogovor sa ove dvije stranke o formiranju vlasti neće moći postizati ultimatima ili ucjenom.\nDžaferović je istakao da bi bilo dobro da je postignut politički dogovor o formiranju vlasti, ali da je pri tome neprihvatljiva “blokada institucija koja traje od izbora“, te naveo da je bolje preglasavanje nego da nema kandidata za mandatara.\nPoslanik SNSD-a Lazar Prodanović naglasio je tokom rasprave da je Kukić zloupotrebljen od određenih političkih struktura, te da je SNSD protiv Kukićevog izbora, jer nema većinski legitimitet hrvatskog naroda. On je istakao da je riječ o maksimalističkom zahtjevu koji je osuđen na neuspjeh.\nŠef Kluba poslanika SDS-a Mladen Bosić pozvao je političke partije da obnove svoje političke stavove koji se odnose na formiranje državne vlasti da bi se došlo do rješenja pitanja mandatara Savjeta ministara.\nPoslanik SBB-a BiH Ismeta Dervoz kaže da će ova stranka podržati Kukića, pojasnivši da će BiH jedino što bržim formiranjem vlasti na državnom nivou postati kredibilni sagovornik EU.\nTagsformiranje OHR pik sda vlast\nIndija: 300 djevojčica operacijom pretvorili u dječake


Kako je jedna porodica iz Vranja postala odvažna i na tržište iznela najkvalitetniji ajvar, zimnicu, sokove...\n* Jedno od pet preduzeća izabrano na konkursu „Ja sam odvažna“ jeste i „Nanin recept s’ juga iz Vranja. Jelena Janković iz Vranja pre šest godina je pobedila u borbi sa rakom i tada se se javlja želja i motiv da zajedno sa ćerkama Tanjom i Bojanom pokrene sopstveni biznis. Ideja se rodila u toku Jeleninog lečenja, kada je, između ostalog, promenila i način ishrane\n- Ovaj projekat je veoma značajan za nas male preduzetnike. Većina je jako teško preživela ovaj period pandemije ili uopšte nisu preživeli, ugasili su radnje i firme. Budžet za nas pet koje smo dobile podsticajna sredstva bio je tri miliona dinara. Mi smo aplicirale za sredstva da bismo kupile mašinu za ceđenje sokova - rekla je vlasnica “Naninog recepta s juga”, Jelena Janković.\nMašina je u Vranje stigla odmah nakon objavljivanja rezultata konkursa i već je u radionici. - Mi sa time dobijamo veće tržište, šansu za bolji plasman, više kupaca - dodaje Jankovićeva.\nDirektorka Fondacije Ana i Vlade Divac Ana Košel koja je tokom uskršnjih praznika posetila „Nanin recept s juga“ istakla je značaj podrške ženama u Srbiji: - Sa zadovoljstvom nastavljamo podršku preduzetnicama u saradnji sa našim partnerima IKEA Srbija posebno imajući u vidu trenutnu krizu izazvanu pandemijom Covid19 i neizvesnu situaciju u kojoj se našao veliki broj malih biznisa u Srbiji.


VojvodinaCafe - Najviše žalbi pacijenata na Klinički centar Vojvodine\nNajviše žalbi pacijenata na Klinički centar Vojvodine\nVest objavljena: 08.08.2016 16:54\nNa vrata zaštitnika osiguranika u zdravstvenim ustanovama pacijenti mahom kucaju kad ne mogu da ostvare svoja prava iz obaveznog zdravstvenog osiguranja. Iako su se ranije žalili uglavnom na neljubaznost lekara i medicinskog osoblja, što su pokazale i sve ankete Ministarstva zdravlja, sad im je manje važno da li ih u domovima zdravlja i bolnicama dočekuju s osmehom. Mnogo više pacijente boli kad ne mogu da zakažu pregled, ili dugo čekaju operaciju, prenosi radio 021.\nU prvoj polovini ove godine, pomoć zaštitnika osiguranika zatražilo je više od 9.500 građana, a istovremeno je podneto i 156 prijava. Prema izveštaju Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje o radu zaštitnika osiguranika, najveće nezadovoljstvo iskazali su pacijenti Kliničkog centra Vojvodine, Opšte bolnice u Subotici, Zdravstvenog centra Vranje i Doma zdravlja Novi Sad, a prijave su podnete protiv ukupno 33 zdravstvene ustanove.\nTačnije, podnete su 43 prijave protiv KCV, 23 protiv Opšte bolnice u Subotici, 22 protiv ZC Vranje i 11 protiv Doma zdravlja Novi Sad.\nPacijenti se uglavnom žale s razlogom, jer je ustanovljeno da je 100 od ukupno 156 podnetih prijava osnovano. Tri nisu ni razmatrane, jer podnosioci nisu zdravstveno osigurani, a za 52 je utvrđeno da nije bilo povrede prava iz zdravstvenog osiguranja.\nOstvarivanje prava iz zdravstvenog osiguranja je izgleda sve češće problem - poslednji izveštaji RFZO pokazuju da je u prvoj polovini ove godine protiv zdravstvenih ustanova podneto 69 prijava više nego 2014. i u 18 više nego lane. U ustanovama se pravdaju povećanim obimom posla, nedovoljnim brojem lekara, najkom aparata za dijagnostiku... Najčešći razlog zbog kojeg su osiguranici presavijali tabak i podnosili prijavu je taj što specijalističko-konsultativne ili dijagnostičke preglede nisu mogli da zakažu u zakonskom roku od 30 dana. Najvećih problema sa zakazivanjem bilo je, opet, u Kliničkom centru Vojvodine, gde pacijenti u predviđenom roku najčešće nisu mogli da zakažu elektromioneurografiju (EMNG), kojom se ispituju i procenjuju neke neurološke funkcije i laboratorijske analize. U bolnici u Subotici problem je bio sa zakazivanjem rendgenskog snimanja i laboratorije, a u Zdravstvenom centru Vranje sa gastroskopijom, kolonoskopijom i holterom EKG.\nPojedini pacijenti, njih 47, pogrešili su "adresu" na koju su uputili prijave, jer njihovi problemi nisu bili u nadležnosti zaštitnika osiguranika, pa su prijave prosleđene Zdravstvenoj inspekciji Ministarstva zdravlja ili direktorima zdravstvenih ustanova.\nIako je u prvoj polovini ove godine zaštitnicima osiguranika od kad postoje podneto najviše prijava, njima se ipak manji broj pacijenata obraćao za pomoć nego prethodnih godina. U prvoj polovini 2014. godine je na vrata zaštitnika zakucalo je 10.013, lane 11.571, a u prvih šest meseci uspeli su da pruže pomoć u ostvarivanju prava iz osiguranja u ukupno 4.813 slučajeva, dok su ostalih 4.695 pacijenata u njihove kancelarije navraćali samo da se raspitaju za svoja prava iz obaveznog zdravstvenog osiguranja.\nPodsetimo, 021 je ranije pisao da po nekoliko stotina ljudi u danima za zakazivanje čeka u redu ispred Kliničkog centra Vojvodine kako bi zakazali pregled. Iako služba zakazivanja KCV ima i telefon na koji je moguće zakazati pregled, Novosađani nemaju mnogo poverenja u kol centar i radije dolaze lično. Redovi se raščiste za oko sat vremena, a u Kliničkom centru Vojvodine tvrde da uglavnom svi prisutni zakažu termin.


Energetska tranzicija u Evropkoj uniji na dobrom putu\nEnergetska tranzicija u Evropskoj uniji na dobrom putu\nDrugi izveštaj o stanju Energetske unije pokazuje da energetska tranzicija u Evropskoj uniji (EU) teče po planu.\nPrema saopštenju objavljenom na sajtu Evropske komisije, EU je na pravom putu da postigne ciljeve zadate za 2020. godinu kada je reč o emisiji gasova sa efektom staklene bašte, energetskoj efikasnosti i obnovljiviim izvorima energije.\nU saopštenju se navodi da su modernizacija privrede EU i era prelaska na rešenja koja emituju manje količine ugljen-dioksida (CO2) upravo u toku.\n„Energetska unija ne bavi se samo energetikom i klimom, reč je o ubrzavanju modernizacije celokupne evropske privrede koju treba učiniti niskougljeničnom i energetski efikasnom na društveno pravedan način. Sada kada imao veliki deo relevantnih zakonskih rešenja ispred nas, 2017. godina bi trebalo da bude godina njihove realizacije,“ rekao je Maroš Šefčovič, potpredsednik Evropske komisije zadužen za Energetsku uniju.\nMigel Arias Kanjete, komesar za Klimatsku akciju i energetiku istakao je da je EU na pravom putu da ispuni klimatske i energetske ciljeve za 2020. godinu, kao i da za prelazak na čistu energiju ne postoji alternativa.\n„Činjenice govore same za sebe: cena obnovljivih izvora energije je sada konkurentna, a ponekad i niža od cene fosilnih goriva. Ovaj sektor zapošljava preko milion ljudi u Evropi, privlači više investicija nego mnogi drugi, a naš uvoz fosilnih goriva smanjen je za 16 milijardi evra,“ rekao je Kanjete.\nIzveštaj o energetskoj efikasnosti\nKomisija je objavila izveštaj o napretku država članica za 2016. godinu kada je u pitanju energetska efikasnost. Energetska efikasnost prepoznata je kao ključni element tranzicije ka čistoj energiji. U izveštaju se navodi da je Komisija optimistična kada je reč o ispunjenju ciljeva za 2020. godinu koji podrazumevaju povećanje energetske efikasnosti za 20 odsto.\nPrema izveštaju, većina zemalja EU povećala je potrošnju energije u odnosu na bruto domaći proizvod u periodu od 2005. do 2014. godine kada je reč o industriji i sektoru usluga. U sektoru stanovanja koji čini 40 odsto potrošnje energije u Evropi, u većini država članica smanjena je prosečna potrošnja energije po kvadratnom metru u periodu od 2005. do 2014. godine. Transport je jedini sektor u kome je došlo do povećanja ukupne potrošnji energije u 2014. u poređenju sa 2013. godinom.\nKomisija je predložila niz konkretnih mera u novom paketu „Čista energija za sve Evropljane“ koje bi trebalo da osiguraju da materijalno ugroženi potrošači ne budu prepušteni sami sebi. Renoviranje postojećih objekata biće u fokusu i narednih godina kao jedan od načina da se postignu klimatski ciljevi EU. Dugoročna strategija renoviranja zgrada u državama članicama doprineće smanjenju energetskog siromaštva i pomoći će domaćinstvima da postignu isti ili bolji nivo komfora za manje novca.\nIzveštaj o obnovljivim izvorima energije\nEU je postigla udeo od 16 odsto obnovljivih izvora energije (OIE) u finalnoj potrošnji u 2014, a procenjuje se da je udeo u 2015. godini gotovo 16,4 odsto, navodi se u izveštaju. EU kao celina je na dobrom putu da dostigne cilj od 20 odsto učešća OIE do 2020. godine. Kao i kada je reč o ciljevima za energetsku efikasnosti, države članice će morati da se potrude da postignu svoje ciljeve na nivou zemalja.\nKada je u pitanju razvoj obnovljivih izvora energije, u 2011. godini iz obnovljivih izvora dobijeno je 21,7 odsto električne energije, a tri godine kasnije ova brojka je porasla na 27,5 odsto. Očekuje se da će se ukupna količina električne energije dobijene iz OIE dostići 50 odsto do 2030. godine.\nPregled napretka zemalja članica prema ciljevima EU za 2020. godinu u oblasti obnovljive energije (%)\nU izveštaju o OIE navodi se da su cene fotonaponskih modula pale za 80 odsto u periodu od kraja 2009. do kraja 2015. godine, tako da su OIE dostupni po konkurentnim cenama, a ponekad su čak i jeftiniji od fosilnih goriva.\nUkupan promet u sektoru obnovljive energije sa više od milion zaposlenih u 2014. godini bio je oko 144 milijarde evra. Međutim, izveštaj pokazuje da su investicije u EU pale za više od polovine od 2011. godine na 44 milijarde evra koliko je u OIE uloženo prošle godine.\nPrvi izveštaj o stanju Energetske unije objavljen je 2015. godine. Izveštaji prate napredak koji je ostvaren u stvaranju Energetske unije sa naglaskom na probleme kojima je potrebno posvetiti više pažnje u budućnosti. Oni takođe prate sprovođenje ključnih prioriteta Junkerove Komisije. Komisija je najavila turneju Energetske unije koja bi trebalo da dodatno utiče na ovaj proces.\nTagovi: Čista energija za sve Evropljane, energetska efikasnost, Energetska unija, EU, obnovljivi izvori energije\nPočetna » Vesti » OIE » Energetska tranzicija u Evropskoj uniji na dobrom putu


Džon Sevidž - Blic Online\nLegenda Holivuda u Beogradu: Vratio sam se da upoznam Srbiju, imate mnogo lepih žena\nZvezda "Lovca na jelene" i "Kose", Džon Sevidž, boravi u Srbiji zbog promocije filma "Povratak".\nDžon Sevidž: Vratiću se u Srbiju\n„Zlatni pečat“, najveće priznanje Jugoslovenske kinoteke, uručen je juče američkom glumcu Džonu Sevidžu.\nAmeričkom glumcu Džonu Sevidžu Zlatni pečat Kinoteke\nNajveće priznanje Jugoslovenske kinoteke - Zlatni pečat, koje se dodeljuje za izuzetan doprinos kinematografiji, juče je u Beogradu uručeno američkom glumcu Džonu Sevidžu.\nZlatni pečat Kinoteke za Sevidža i Sokurova\nNajveće priznanje Jugoslovenske kinoteke - Zlatni pečat, koje se dodeljuje za izuzetan doprinos kinematografiji, dobiće narednih dana američki glumac Džon Sevidž i ruski reditelj Aleksandar Sokurov.\nDubravka u filmu s Rokvudom i Sevidžom\nZa razliku od Marinka Madžgalja, koji posle raskida s lepom glumicom uživa u novoj vezi i čeka drugo dete, Mijatovićeva se posvetila karijeri.\nJunak „Kose“ inkognito snimao u Beogradu\nGlumac Džon Sevidž (65), najpoznatiji po ulogama u „Kosi“ i „Lovcu na jelene“, boravio je u Beogradu zbog snimanja filma “Bili smo prvaci sveta“.


Bioenergija – Izjava Vanja Ćurin – Udruženje Biomasa BiH\nČlan uprave Evropske asocijacije za biomasu AEBIOM\nPosljednjih godina u BiH i Regiji, svjedočimo rastu bioenergetskih projekata kako u proizvodnji biogoriva tako i u proizvodnji toplinske i električne energije i bioplina. Bioenergija je sveprisutan i sveobuhvatan izvor koji može dugoročno doprinjeti ostvarivanju energetske neovisnosti i stabilnosti, pojedinaca, lokalnih zajednica i više od toga. Biomasa, Pelet, Biogorivo ukupno rečeno Bioenergija može biti jedan od ključnih elemenata za nacionalne ekonomije u Regiji što još uvjek nije dovoljno prepoznato kao šansa održivog razvoja.Danas se suočavamo sa posljedicama i izazovima brzog rasta potražnje i proizvodnje kako biogoriva u obliku peleta, tako i tehnologija koje se razvijaju rekao bih ponajviše u BiH. Desetine certificiranih prizvođača peleta i kotlova na biogorivo, danas gradi svoju budućnost na tržištu BiH, Regije i EU. Domaća potrošnja u BiH raste. To je činjenica koja će vjerujem dugoročno stabilizirati odnose, razviti tržište i time postati vodeći izbor izvora toplinske energije.Želim naglasiti još jednom da niti jedan drugi izvor energije nije CO2 neutralan, toliko pristupačan, rasprostranjen i uvjek dostupan.


Tužilaštvo traži pritvaranje osumnjičenih za pripremu otmice advokata - Glas Srpske\nN.T. 26.10.2021 17:10\nBANjALUKA - Republičko javno tužilaštvo zatražiće određivanje jednomjesečnog pritvora za Dianu Jović - Cvetinović, Sanju Stupar i Igora Perića, osumnjičene da su pripremali otmicu bijeljinskog advokata Miloša Stevanovića, potvrđeno je "Glasu Srpske" u pomenutoj pravosudnoj instituciji.\nOsumnjičeni su uhapšeni u nedjelju naveče u Bijeljini, dok su sinoć sprovedeni u Tužilaštvo, a danas su ispitani. Večeras bi trebalo da budu predati u Okružni sud u Banjaluci uz prijedlog pritvora.\nSumnja se da je Jović - Cvetinović bila organizator otmice, a prema nezvaničnim informacijama motiv je naplata navodnog duga od advokata,\nIzvor blizak istrazi je rekao da se spekuliše se da je su osumnjičeni planirali da naplate dug tako što će u saobraćaju presresti i oteti Stevanovića, a zatim tražiti otkup kako bi ga pustili. Pretpostavlja se, da je to sve zbog poslovnog sukoba koji već godinama traje između Jović Cvetinovićeve i Stevanovića.\nPrema nepotvrđenim informacijama Diana Jović - Cvetinović je s advokatom već duže vrijeme u sporu zbog pola miliona maraka. Navodno je prije nekoliko godina preduzeće "Standard grupa", u vlasništvu Stevanovića, kupilo 22 prodajna objekta od preduzeća "Krušik", koje je poslovalo u sastavu firme "Shop&GO". Navodno je kupovina preduzeća dogovorena za milion maraka i po potpisivanju ugovora Stevanović je odmah platio 500.000 KM, a ostatak je, dodaje se u pojedinim medijskim natpisima, odbio platiti, pa su uslijedili sudski sporovi.\nIz MUP-a Srpske ranije su potvrdili da su pripadnici Uprave za organizovani i teški kriminalitet u nedjelju oko 20 časova na području Bijeljine, a uz podršku pripadnika Specijalne antiterorističke jedinice i PU Bijeljina, uhapsili tri lica.\nUz navođenje njihovih inicijala, iz MUP-a su dodali da se sumnjiče za pripremanje otmice. Tokom akcije hapšenja pretreseni su objekti koje koriste osumnjičeni, a kako saznajemo kod Sanje Stupar pronađen je automatski pištolj, a kod Perića pištolj.


Članci poređani po datumu: petak, 08 februar 2019\nPijan se zakucao u ogradu, par minuta ranije tu se igrala djeca\nPolicija uhapsila papagaja kao saučesnika narko-dilera\nRisto Radić novi predsjednik opštinske Boračke organizacije Lopare /FOTO/\n"Srbijagas" kupio "Bijeljina-gas" i najavljuje širenje u Srpskoj\nDodik: Sačuvati mir, stabilnost i saradnju svih vjerskih zajednica /VIDEO/\nVladika Fotije na Vaskrs služi u Sabornom hramu\nHorski festival će okupiti četrdesetak ansambala\nHrvatski patent za spas košnica - Nijemci već ulažu\nDvojica Hrvata izumela su novi način za suzbijanje najopasnijih štetočina u košnicama, od kojih ugine 90 odsto pčela.\nKolumbija: Veterinar krijumčario heroin u kučićima\nKolumbijski veterinar je hirurškim putem, na farmi u zloglasnom Medeljinu, kučićima u stomak stavljao kesice sa heroinom.\n„TRB“: Otvaranjem novih pogona posao za još 50 radnika /VIDEO/\nKompanija “Tehnički remont Bratunac”, koja je pred lice domaće, ali i svetske javnosti, iznela novo borbeno vozilo “Despot”, nastavlja tradiciju lokalne vojne radionice, osnovane pedesetih godina, ali i Tehničko-remontnog zavoda iz Hadžića, koji je tokom rata preseljen u Podrinje.\nZa rekonstrukciju Sokolskog doma izdvojeno 65.000 KM /VIDEO/\nJoš prošle godine počeli su radovi na rekonstrukciji Sokolskog doma.\nJanuarska penzija uvećana svim korisnicima prava /VIDEO/\nJanuarska penzija uvećana je svim korisnicima prava, a riječ je kako navode u Fondu PIO RS o redovnom godišnjem usklađivanju penzija, na bazi zakonske odredbe koja predviđa usklađivanje sa porastom prosječne plate u Republici Srpskoj i porastom troškova života, što je zabilježeno u 2018. godini.\nU narednom periodu nastavak arheoloških ispitivanja I otkrivanje novih lokaliteta /VIDEO/\nNakon obimnih priprema I geofizičkih snimanja terena, na lokaciji PD, muzej Semberije je u saradnji sa Orijentalnim institutom “Orea” iz Beča započeo arheološka ispitivanja humki za koje se pretpostavlja da datiraju iz predhrišćanskog perioda.\nTehnička škola nastavlja sa obukom operatera na CNC mašinama\nTehnička škola „Mihajlo Pupin“ raspisala je Konkurs za upis polaznika na Program osposobljavanja operatera na CNC mašinama za obradu drveta.\nPreventivno djelovanje među mladima – najbolja zaštita od droge /VIDEO/\nGradska uprava Bijeljina je prepoznala važnost I alarmantnost ovog problema pa s ciljem prevencije od 2007 godine finansira projekte I organizuje edukativna predavanja na ovu temu.\nVišković: Vlada će ispuniti plan predviđen za prvih 100 dana /VIDEO/\nPremijer Republike Srpske Radovan Višković je rekao da Vlada i njeni resori stoje na raspolaganju predsjednku Srpske i da u narednim danima očekuje i prvi radni sastanak po pitanju demografske obnove Republike Srpske.\nČetiri pacijenta preminula od posljedica respiratornih infekcija\nInstitutu za javno zdravstvo Republike Srpske prijavljeno je da su četiri pacijenta preminula od posljedica teških akutnih respiratornih infekcija, po jedan pacijent u Univerzitetskom kliničkom centru Republike Srpske, te bolnicama u Bijeljini, Zvorniku i Gradišci.\nPijan se zakucao u ogradu, par minuta ra…\nPolicija uhapsila papagaja kao saučesnik…\nRisto Radić novi predsjednik opštinske B…\n"Srbijagas" kupio "Bijelj…


Koncert „Melodija jednog prijateljstva“ povezao BG i Rim – Krstarica\nKoncert „Melodija jednog prijateljstva“ povezao BG i Rim\nTanjug 20. novembra 2021. 09:34\nBEOGRAD – U Skupštini grada Beograda sinoć je direktno prenošen koncert „Melodija jednog prijateljstva“, koji je emitovan uživo iz Rima.\nMuzičko veče imalo je kao osnovnu ideju da spoji dve prijateljske kulture, srpsku i italijansku, i dva grada, Beograd i Rim.\nGostima su se predstavili violinista Ilija Marinković i pijanistkinja Nataša Veljković, saopštio je gradski Sekretarijat za informisanje.\nrekao je sinoć da Beograd na ovaj način pruža podršku kulturnoj saradnji dva grada i dve zemlje.\n„Beograd je uvek spreman da kulturom i umetnošću povezuje narode, a sa italijanskim narodom ta veza je izuzetno jaka“, rekao je Mladenović.\nOn je podsetio da se naš glavni grad nekada zvao Singidunum i da je bio deo Rimskog carstva, tako da veza i uticaj postoje još iz tog doba.\n„Danas su naši narodi u prijateljskim, moglo bi se reći i bratskim odnosima, a dva grada izuzetno dobro sarađuju. Nadam se da ćemo u narednom periodu imati prilike da ugostimo italijanske umetnike, kao što je to danas slučaj sa našim umetnicima u Rimu“, istakao je Mladenović.\nUživo iz Rima gostima su se obratili i Goran Aleksić, ambasador Srbije u Italiji, i direktor prestižnog italijanskog konzervatorijuma „Santa Čečilija” Roberto Đulijaniji, dok su se iz Beograda obratili predsednik Konfindustrije Srbija Patricio Dei Tos i ambasador Italije u Beogradu Karlo Lo Kašo.\nGoran Aleksić je tom prilikom ukazao da su ova dva vrhunska muzičara ambasadori naše kulture i naše zemlje u Italiji.\nItalija je naš politički i ekonomski partner i jedan od najsnažnijih zagovornika ulaska Srbije u EU, dodao je Aleksić. On je potvrdio da će se nastaviti sa organizacijom događaja poput ovog, u duhu prijateljstva i dalje saradnje.\nAmbasador Italije Lo Kašo je ukazao da je koncert završnica susreta sa italijanskim preduzetnicima, koji mnogo čine na obogaćivanju odnosa između dve zemlje. Inicijativa je simbol prijateljstva, snažnog partnerstva u ekonomskim i političkim odnosima, dodao je on, i izrazio uverenje da će veze u budućnosti nadalje jačati.\nPotreba za muzikom i umetnošću uopšte naročito je velika u uslovima pandemije, istakao je Lo Kašo.\nPored brojnih zvanica kako u Beogradu tako i u Rimu, događaju je u ime organizatora prisustvovao i direktor „Dadova“ Vladimir Mijović.\nKoncert je bio deo većeg projekta „EUNIC Roma”. Na pomenutom konzervatorijumu studiraju mladi ljudi iz 43 zemlje.\nOrganizatori manifestacije su Ambasada Srbije u Rimu, Omladinsko pozorište „Dadov“ i Konfindustrija Srbija, a uz podršku Ambasade Italije u Beogradu, Grada Beograda, Banke Intesa, Banke Intesa Sanpaolo i brojnih privrednih partnera.


Poslovni kursevi i škola srpskog jezika\nPoslovni kursevi srpskog jezika\nPoslovni kursevi srpskog jezika - Audio verzija\nPoslovni kurs srpskog jezika – potreba je svakog polaznika koji je odlučio da svoju profesionalnu karijeru nastavi na teritoriji srpskog govornog područja, u bilo kojoj struci ili oblasti.\nIz ovih razloga bili smo u mogućnosti da Vam izađemo u susret i spunimo svaku želju – kada je učenje srpskog jezika u pitanju – u poslovnom svetu. Omogućili smo Vam da kroz naše kurseve – u vidu grupne ili individualne nastave – savladate sve termine koji su vezani za oblast kojom se bavite. Bilo da je reč o medicini, administraciji, menadžmentu, marketingu, poslovnoj komunikaciji ili nekoj drugoj oblasti koju u ovom momentu nismo naveli.\nPoslovni kurs srpskog jezika – traje onoliko koliko vi osećate potrebu da biste bili sigurni u stečeno znanje, kako Vam jezik ne bi bio prepreka u poslu kojim se bavite.\nOno što je jedino potrebno da uradite, kako bismo znali da Vam je naša profesionalna usluga potrebna, jeste da nas kontaktirate putem telefona, e-mail-a ili lično na adresi, a mi ćemo učiniti sve da poverenje potkrepimo iskustvom i profesionalnim radom sa svakim polaznikom ponaosob.\nSpisak gradova za poslovni kurs srpskog jezika


Generalna skupština Ujedinjenih nacija (UN) usvojila je danas neobavezujuću rezoluciju kojom se proglašava nevažećim referendum o otcepljenju Krima od Ukrajine i kasnije pripajanje crnomorskog poluostrva Rusiji.\nUkrajina je podnela nacrt rezolucije kojom se ponavlja da referendum na Krimu 16. marta nije validan a članice pozivaju da ne priznaju nikakvu promenu statusa crnomorskog poluostrva i da se uzdrže se od bilo kakvih pokušaja modifikovanja ukrajinskih granica pretnjom, upotrebom sile ili drugim nelegalnim sredstvima i poziva na dijalog za rešavanje krize.\n"To šalje poruku da međunarodna zajednica neće dozvoliti da ono što se desilo na Krimu bude presedan za dalje izazove pravilima iz okvira" (Povelje UN) rekao je vršilac dužnosti ukrajinskog ministra inostranih poslova Andrij Deščicia.\nTekst usvojene rezolucije veoma je sličan američkom nacrtu rezolucije od 19. marta koji je podnet Savetu bezbednosti a na koji je na Rusija stavila veto.\nZa razliku od rezolucija Saveta bezbednosti UN, rezolucije Generalne skupšitne nisu pravno obavezujuće i na njih se ne može uložiti veto.\nAmerička ambasadorka Samanta Pauer rekla je da je bilo "krajnje obeshrabrujuće videti kako se Rusija ponaša kao da Ukrajinci nemaju legitiman interes na Krimu", preneo je AFP.\nRusija je ostala pri svom stavu ističući da nije mogla da uskrati podršku stanovnicima Krima u njihovom pravu na samoopredeljenje.\n"Nekoliko vekova Krim je bio sastavni deo naše zemlje, ali je proizvoljna odluka ŠSR-a da ga prenese Ukrajini poremetila to priorodno stanje stvari," rekao je ruski ambasador Vitalij Čurkin na sednici Generalne skupštine.


Trinkijeri pun poštovanja u Zagrebu: "Cibona i Partizan su istorija evropske košarke i to niko nikad neće moći da promeni" - Sportske.net\nTrinkijeri pun poštovanja u Zagrebu: "Cibona i Partizan su istorija evropske košarke i to niko nikad neće moći da promeni"\nKoliko je važna pobeda u Zagrebu i šta je bio plan crno-belih posle bolnog poraza koji žulja...\n''Grobari'' nisu stopostotno zadovoljni, ko je opet ''zaspao'' i šta se još mora popraviti? (TVITOVI)Partizan preboleo šok iz ''Pionira'', dominacija crno-belih u Zagrebu!Poluvreme u Zagrebu, Partizan furiozno završio drugu četvrtinu, da li su navijači zadovoljni? (TVITOVI)Trinkijeri nema dilemu: "Cibona? Istorija, klasik..."Trinkijeri nema dilemu: "Cibona? Istorija, klasik..."\nProtutnjao je Partizan Zagrebom i pregazio Cibonu u "jugoslovenskom klasiku", a Andrea Trinkijeri pohvalio je crno-bele za timsku pobedu koja joj je bila potrebna, ali nije propustio priliku ni da oda počast "vukovima" i njihovoj istoriji.\n"Najvažnija stvar za ekipu posle poraza od Ritasa je bila da se vratimo na teren i zaboravimo na to, da nastavimo kopati. Imali smo dobar start, a onda od petog do 15. minuta smo bili loši u odbrani.\nCelo prvo poluvreme smo imali probleme u odbrani, ali posle smo našli balans i sa odbranom smo dobili meč. Gađali smo centre koji su bili efikasni ali ovo je baš bila timska pobeda", rekao je Trinkijeri.\nPartizan je u dvorani "Dražen Petrović" slavio 83:59, a danas je imao i prednost na centru, pa su novinari pitali trenera da li je to bio plan.\n"Plan je bio da se vratimo na teren i zaboravimo Ritas...Plan je bio da odigramo agresivno i snažno, uvek je teško kad se izgubi onako kao protiv Ritasa. To boli, to žulja. To je bilo ključno, a onda smo dobro čitali utakmicu, naši centri su bili efikasni. Kad igraš na strani i kad možeš ubaciti loptu u reket lakše je kontrolisati utakmicu", odgovorio je Trinkijeri.\nPartizan nema šanse da prođe dalje u Evrokupu, pa je novinare zanimalo da li je to prilika da neki mlađi igrači dobiju priliku da igraju, kao što je Pecarski, ali trener crno-belih imao je vrlo prosto odgovor: "Svaki dan se igrači moraju boriti i izboriti za priliku".\nItalijanski stručnjak više puta je govorio koliko voli i srpsku i jugoslovensku košarku i nije sada mogao da propusti priliku da kaže neku reč o veličini Cibone, dvostrukog evropskog šampiona.\n"Cibona je znala biti bolja. Imam veliko poštovanje prema treneru Veliću i ovom klubu. Cibona i Partizan su istorija evropske košarke i to niko nikada neće moći da promeni. Ova dvorana za mene nije kao i svaka druga dvorana", rekao je Trinkijeri.\nIvan Velić je priznao realnost:\n"Čestitke Partizanu, oni su apsolutno bili bolji tim danas od nas. Mi smo imali nekih 18 minuta dobre igre prvog poluvremena, igrali smo korektno, sa dobrom odbranom, bez obzira što nas nije služio šut u prvom poluvremenu, bili smo u igri. Prelako smo im dozvolili da odu na devet poena prednosti u finišu druge četvrtine.\nU drugom poluvremenu su pojačali agresivnost, a sve što su šutirali su pogodili, mislim četiri ili pet vezanih trojki. To nas je saseklo... Videli smo da je razlika u kvaliteti velika i da su oni pod košem izuzetno jači u odnosu na naše momke kojima je ovo prva sezona na ovom nivou", rekao je Velić.\nVelić o tome kako vidi Partizan ove sezone: "Ove ekipe koje su među četiri će imati velike probleme sa Partizanom u plej-ofu".


SNS: U izbornu trku Gvozdenović ulazi sa većinskom podrškom | VAmedia - info portal\n15/04/2015 15/04/2015 Нема коментара на SNS: U izbornu trku Gvozdenović ulazi sa većinskom podrškom\nValjevski naprednjaci izabraće svoje gradsko rukoodstvao 23.aprila na Skupštini koja će početi u 18 sati. U izbornu trku praktično ulaze dva kandidata dr Slobodan Gvozdenović aktuelni poverenik ove partije i Janko Gagić koga je valjevska javnost uoznala na mestu direktora JKP “Vidrak”.\nNa izbornoj Skupštini SNS-a u Valjevu delegati iz MO glasaće za sastav GO i prvog čoveka stranake na lokalu. Na danas održanoj konferenciji8 za novinare šef pravnog tima ove partije Mihailo Milutinović rekao da je na mestu kandidata dr Slobodana Gvozdenovića podržala 82 člana Skupštine dok je Janko Gagić dobio podršku za kandidaturu 32 člana.\nPo njegovimm rečima poništeni su izbori u MZ Žikica Španac pa će na tom izbornom mestu izbori i biti ponovljeni.\nKako je ponovo aktuelizovana najava podele stanova zaposlenima u GU Valjevo Milutinović je danas rekao da SNS neće glasati za tu dodelu jer se po njegovom mišljenju zaposleni u Upravi nikako ne mogu smatrati važnijima od drugih u javnom sektoru te i na osnovu toga ne mogu imati privilegovan status.


Vesti online / Vesti / Svet / "Vesti" u Sent Galenu: Proterana Srpkinja opet u majčinom zagrljaju\n"Vesti" u Sent Galenu: Proterana Srpkinja opet u majčinom zagrljaju\nMarija Milunović je nedavno konačno zagrlila majku Svetlanu dva meseca nakon što je sredinom februara odlukom švajcarskih vlasti kantona Sent Galen deportovana u Srbiju.\nPosle dva meseca opet zajedno: Marija i Svetlana\n- Presrećna sam što sam ponovo kod majke. Ne mogu da opišem svoja osećanja - rekla je ova 18-godišnjakinja za švajcarske medije pošto je prešla austrijsko-švajcarsku granicu.\n- Konačno smo ponovo zajedno - izjavila je nasmejana i zadovoljna majka Svetlana Švendinger za medije, koje su, kao i "Vesti", sve vreme pomno pratile slučaj Milunović.\nNedugo posle deportacije majka je posetila kćerku u Srbiji. Posle više od dva meseca razdvojenosti, njih dve su morale da budu još malo strpljive, jer je umesto da dođe u nedelju ujutru autobus kasnio više sati zbog strogih kontrola na srpsko - mađarskoj granici, pa su se srele kasno u noći između nedelje i ponedeljka.\nMarija je, i pored više pravnih pokušaja, pritiska javnosti i opiranja da se vrati kod nasilnog oca i njegove nove porodice, neumoljivom odlukom Ureda za migraciju St. Galena i presudom više sudskih instanci, 14. februara, poslata avionom u Srbiju.\nJedina nada za povratak je bilo mesto "o-per", devojke za čuvanje dece, koje joj je ponudila jedna porodica iz susednog Lihtenštajna, a za koje su se majka i kćerka na kraju izborile uz pomoć advokata.\nMarija bi uskoro trebalo da počne da radi, a da bi obavila neke poslednje formalnosti, dobila je vizu za Lihtenštajn na period od mesec dana, sa kojom može legalno da boravi i u Švajcarskoj.\nMesto bebi-siterke joj je obezbeđeno za period od godinu dana. Šta će se desiti posle toga, još je nejasno. Majka je rekla da im je cilj da Marija "završi školu i stručno se usavrši kako bi sebi osigurala budućnost".\nTrenutno su, međutim, obe pre svega srećne i zahvalne što je nađen način da budu ponovo zajedno i što će Marija da radi nedaleko od Sargansa, mesta u kojem živi Svetlana.\nPočetkom ove sedmice Marija se javila porodici iz Lihtenštajna i zvanično je počela da radi u utorak.\n"Vesti" u Sent Galenu: Suze jače peku u tuđini\nVesti u Sent Galenu\nSVET Mariju proteruju i iz Lihtenštajna?!\nDRUŠTVO "Vesti" u Švajcarskoj: Folkloraši igraju i fudbal\nDRUŠTVO Čuvari srpske tradicije u Švajcarskoj


Uređaj „Korner“ obećava jeftin i jednostavan kućni sigurnosni sistem - Prozori + Vrata\nALU stolarija Uređaj „Korner“ obećava jeftin i jednostavan kućni sigurnosni sistem\nKućni sigurnosni sistemi mogu sigurno doneti osećaj mira i bezbednosti vlasnicima kuća, ali se oni uglavnom ne koriste u domovima ljudi koji su pod striktnim budžetom, kao što su ljudi koji iznajmljuju stanove. Međutim, projektanti sistema „Korner“ (ugao) se nadaju da će to promeniti sa jednostavnim bezbednosnim sistemom koji košta ispod 100 američkih dolara i ne zahteva mesečne naknade.\nUređaj „Korner“ se sastoji od dva dela: zakrivljeni senzor pokreta „tag“ koji se postavlja u gornjem uglu okvira vrata ili prozora, i uređaja „fob“ koji se priključuje u Internet priključak na korisničkom ruteru.\n„fob“ komponenta sistema\nKada je sistem uključen, a tag detektuje pokret koji on povezuje sa otvaranjem vrata ili prozora, on šalje poruku fobu korišćenjem bežičnog protokola „Zigbee“. Fob odgovara emitovanjem sopstvenog audio alarma visokog zvuka, kao i obaveštavanja korisnika putem aplikacije koja se nalazi na njihovm iOS ili Android uređaju.\nPrikaz postavljenog sistema\nKoristeći tu aplikaciju, korisnik može da kontaktira policiju, ili da prosledi obaveštenje do nekoga drugog ko može da pogleda njihov stan. Aplikacija im takođe omogućava da uključe ili isključe sistem ručno, ili da ga programiraju.\nPrema trenutnom programu sistema, jedan fob može da podrži do 15 tagova, a svaki tag bi trebalo da bude u stanju da funkcioniše do tri godine sa svojom, već uključenom, ćelijskom baterijom – aplikacija će omogućiti korisnicima da znaju kada neka od baterija treba da se zameni. Lepak na tagovima je za višekratnu upotrebu, tako da se oni mogu prebaciti kada se korisnik preseli u drugi stan.\nDvodelni ekvivalent taga\nIako nekoliko donekle sličnih kućnih bezbednosnih sistema već postoji, većina njih uključuje dvodelni ekvivalent taga, u kojim je jedan deo spojen sa vratima a drugi je spojen sa ramom vrata. Tim iza uređaja „Korner“ tvrdi da ne samo da je njih sistem lakši za postavku, već je i manje sklon odašiljanju lažnih uzbuna, a takođe i ne izgleda rogobatno.\nPrethodni tekstSigurna tehnologija za zgrade – GEZE sistemi\nSledeći tekstAluroll industrijska i garažna vrata


Faktor | Komšić sa Van der Bellenom: Predsjednik Austrije prihvatio poziv da posjeti BiH\nKomšić sa Van der Bellenom: Predsjednik Austrije prihvatio poziv da posjeti BiH\nObjavljeno: 10.10.2019. u 15:37\nKonstatirano je da je Republika Austrija najveći investitor u Bosni i Hercegovini, te da u Republici Austriji živi i privređuje oko 200 hiljada ljudi porijeklom iz BiH\nSagovornici su bilateralnu saradnju Republike Austrije i države Bosne i Hercegovine ocijenili kao odličnu, te izrazili zadovoljstvo ukupnim odnosima dvije države. Konstatirano je da je Republika Austrija najveći investitor u Bosni i Hercegovini, te je navedeno da u Republici Austriji živi i privređuje oko 200 hiljada Bosanaca i Hercegovaca. Istaknuto je da Bosna i Hercegovina u ekonomskim odnosima s Republikom Austrijom bilježi suficit. S druge strane, izražena su očekivanja o daljnjim ulaganjima u BiH, a posebno u oblast drvne industrije.\nObostrano su naglašene izuzetne prijateljske, kulturološke, historijske veze i obrazovne veze između dvije države. Tokom sastanka predsjednik Republike Austrije zahvalio je predsjedavajućem Predsjedništva BiH Željku Komšiću na podršci Bosne i Hercegovine njegovoj inicijativi u oblasti klimatskih promjena.\nPredsjednik Alexander van der Bellen kazao je da Austrija podržava ulazak čitave regije jugoistočne Evrope u Evropsku uniju, interesirajući se za odnose u regiji i za dinamiku procesa formiranja nove vlasti u Bosni i Hercegovini.\nKomšić je naglasio da se vojna neutralnost Austrije, koja se u političkom diskursu u BiH zloupotrebljava kao navodni argument protiv NATO integracija BiH, ne može dovoditi u vezu s političkim intencijama protivnika NATO integracija u BiH, jer se radi o potpuno različitom shvatanju neutralnosti. Komšić je dodao da NATO za BiH znači sigurnost i stabilnost koju posjeduje Republika Austrija, čime bi strah od sukoba, kroz provođenje reformi, bio zauvijek otklonjen.\nPredsjedavajući Komšić kazao je da potpisuje svaku riječ iz Mišljenja Evropske komisije, odnosno preporuke i mjere koje je potrebno poduzeti kako bi se Bosna i Hercegovina približila EU kroz ispunjavanje evropskih standarda i odbacivanje antievropskih koncepata, jer u Mišljenju EK nema koketiranja s etničkim konceptima. Predsjednik Republike Austrije Alexander van der Bellen sa zadovoljstvom je prihvatio poziv predsjedavajućeg Predsjedništva BiH Željka Komšića za zvaničnu posjetu Bosni i Hercegovini, saopćeno je iz Službe za odnose s javnošću Predsjedništva BiH.\nAlexander Van der BellenŽeljko Komšić\nFormirao radnu grupu\nNakon ubistva Lane Bijedić: Grubeša inicirao uvođenje kazne doživotnog zatvora u BiH