Vučićeva "medijacija" u RS – ujedinjeni na evropskom putu i veri u Nemačku | Sudbina dejtonske BiH i Republika Srpska\nPočetna strana > Debate > Sudbina dejtonske BiH i Republika Srpska > Vučićeva "medijacija" u RS – ujedinjeni na evropskom putu i veri u Nemačku\nNakon što je predsednik RS Milorad Dodik prihvatio adaptaciju(prilagođavanje) Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju(SSP) BiH sa EU, BiH su odškrinuta, ali ne i otvorena briselska vrata za prihvatanje aplikacije za članstvo u EU. Naime, još ranije je najavljeno da će 18. jula biti održana sednica Saveta EU za spoljne poslove, na kojoj bi mogla da se razmatra aplikacija BiH, a Miroslav Lajčak, šef diplomatije Slovačke koja od 1. jula predsedava EU, još ranije(27. maja) je poručio da bez adaptacije SSP-a, EU neće dati pozitivno mišljenje "čak ni pod uslovom da sve drugo bude urađeno". Sve drugo još nije urađeno, a ono što je urađeno sa adaptacijom SSP-a - urađeno je sa puno politikantstva.\nNakon nekoliko meseci pregovora, Savet ministara BiH( u kome RS predstavljaju kadrovi Saveza za promene) u junu je usvojio izveštaj o završetku procesa pregovora o adaptaciji SSP-a i poslao Predsedništvu BiH na "overu", ali je onda srpski član Predsedništva BiH Mladen Ivanić odbio da "overi", sve dok se o tom pitanju ne izjasni vlasti RS, iako se već bila izjasnila.\nZatim je Dodik, nakon sastanka sa predstavnicima nekoliko udruženja poljoprivrednika, ponovio da adaptirani SSP nije prihvatljiv, jer nanosi direktnu štetu poljoprivredi RS od oko 75 miliona evra godišnje.\nZatim je Dodik, nakon sastanka sa predstavnicima nekoliko udruženja poljoprivrednika, ponovio da adaptirani SSP nije prihvatljiv, jer nanosi direktnu štetu poljoprivredi RS od oko 75 miliona evra godišnje. No, Dodik je još tada ostavio prostori za neku vrstu kompromisa. "Za RS adaptacija ovog sporazuma prihvatljiva je samo na način da se obešteti, odnosno da joj se omogući da se adekvatno nadoknadi šteta u narednih nekoliko godina", rekao je Dodik.\nUbrzo su predsedavajući Saveta ministara BiH Denis Zvizdić i premijer Federacije BiH Fadil Novalić (oba kadrovi SDA) odbili da potpišu pismo namere kojim RS i FBiH očekuju kredit MMF-a od oko 500 miliona evra, obrazlažući svoj potez tvrdnjom da su "vlasti RS zaustavile pozitivne procese kretanja ka EU", što se direktno odnosilo na Dodikovo odbijanje da prihvati adaptirani SSP.\nIpak, Dodikovo odbijanje nije dugo trajalo, a tome je lično doprineo premijer Srbije Aleksandar Vučić. Pozvao je "svog prijatelja" nemačkog ministra poljoprivrede Kristijana Šmita, koji se sastao sa Dodikom u Istočnom Sarajevu: Dodik je odmah objavio da je "dogovoreno da nemačka vlada odobri mere koje će doprineti umanjenju ili eliminaciji gubitaka koje naši poljoprivrednici imaju".\nU političkom smislu, u celoj ovoj priči na srpskoj strani svi se osećaju kao dobitnici. Dodik očekuje da će sada sigurno dobiti deo kredita MMF-a, a ne krije ni zadovoljstvo što je, očigledno uz pomoć Vučića, uspeo da ubedi suparnički Savez za promene da referendum o Danu RS bude održan 25. septembra, sedam dana pred lokalne izbore, a ne posle tih izbora, kako je tražila Dodikova opozicija.\nSutradan se Dodik u Beogradu zahvalio Vučiću, obojica su izrazili "veru" u nemačku vladu, da je neupućeni posmatrač mogao pomisliti da o poljoprivrednicima u RS više brinu u Berlinu nego u Banjaluci i Beogradu. Koji dan kasnije, srpski član Predsedništva BiH Mladen Ivanić ustvrdio je "da je prelomni trenutak za davanje saglasnosti na SSP bio njegov razgovor sa nemačkim kancelarom Angelom Merkel", pa su tako svi "pokupili" zasluge za ovaj "istorijski uspeh".\nJedino su poljoprivrednici u RS ostali neobavešteni, a i zatečeni što je predstavnik jednog od udruženja prihvatio adaptirani SSP u ime svih, i to nakon što se čuo telefonom sa Dodikom. Dodik, opet, pokušava da smiri situaciju, tvrdnjom da još ima vremena do 1. januara, kada stupa na snagu adaptirani SSP.\nŠta u tekstu tog sporazuma piše niko nije objavio, ali, ako je verovati ranijim procenama predstavnika poljoprivrednih udruženja, nakon što primena počne, neće biti dugog života za poljoprivredu u RS. A jedini koji otvoreno hvali tekst adaptiranog SSP-a , sve tvrdeći da će doneti mnogo više koristi nego štete, jeste onaj koji je bio glavni pregovarač tokom procesa adaptacije.\nIvanić je proglasio "jednu od svojih najvećih pobeda u karijeri", a Vučić se ponovo prikazao u svojoj omiljenoj ulozi svesrpskog vođe, u misionarskoj pozi "pomiritelja" srpskih političara u RS.\nIvanić je proglasio "jednu od svojih najvećih pobeda u karijeri", a Vučić se ponovo prikazao u svojoj omiljenoj ulozi svesrpskog vođe, u misionarskoj pozi "pomiritelja" srpskih političara u RS. A oni ostaju pomireni u "veri" u Nemačku, iako nemačka vlada još ništa konkretno nije obećala da bi se sanirale štetne posledice SSP-a, a analiza o tome, za koju je zadužena Svetska banka, još nije ni na pomolu, a teško da se može očekivati da će biti objektivna.\nIstini za volju, kako se primicao 18. jul, moglo se i očekivati da će i Dodik i ostali srpski političari "izgurati" adaptirani SSP bez jasnijih obrazloženja poljoprivrednicima u RS. Pod Vučićevim mentorstvom, srpskim političarima u RS je, izgleda, postalo najvažnije da nadglasavaju jedni druge na "proevropskom putu", daleko važnije nego da i građanima u detalje objasne kakve ih to blagodeti, a kakve muke čekaju na tom putu. Usput su (ne)voljno pomirili sa Vučićevom praksom da čini na volju čas jednima, čas drugima - uz uslov da se svi drže na njegovom kursu - a sada su i u "veri" u Nemačku postali prilježniji.\nSad, ako ih ta "vera" izda 18. jula, pa BiH ne dobije upitnik, valja očekivati da će ih Vučić posavetovati da još više "vere" ubuduće pokažu kako bi dobili to što traže.


Jeftini letovi iz Španije do Kameruna - Avio karte Španija Kamerun - eSky.rs\nAvio karte iz Španije do Kameruna\nPretražite letove iz Španije do Kameruna\nProverite najbolje prilike za letove iz Španije do Kameruna\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Španije do Kameruna na eSky.rs?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Španije do Kameruna?\n✔ Ako rezervišem let iz Španije do Kameruna, mogu li da rezervišem ujedno i smeštaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Španije do Kameruna?\nBudite sigurni, da na eSky.rs ponuda letova iz Španije do Kameruna uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizovane za visoki standard.\nPopularni aerodromi: Jeftini letovi od Madrid Barajas Jeftini letovi od Valencia Manises Jeftini letovi od Malaga Costa del Sol Jeftini letovi od Barcelona El Prat Jeftini letovi od Palma de Mallorca Airport Jeftini letovi od Valverde El Hierro


U koje zemlje državljani Srbije mogu da putuju, a granice kojih zemalja im još uvek nisu otvorene? | Boom93\nJuče je Evropska unija otvorila granice za državljane 14 zemalja, među kojima je i Srbija. Međutim, iako je Evropsko veće donelo preporuku o otvaranju spoljnih granica EU prvog dana jula, ona nikoga ne obavezuje. Samim tim pojedine evropske zemlje još uvek nisu otvorene za građane Srbije.\nGrađanima se savetuje da pre polaska na put detaljno provere pravila koja važe za državu u koju nameravaju da putuju.\nHrvatska je od 1. jula otvorila granicu za građane Srbije. Kako se navodi na zvaničnoj stranici Vlade Hrvatske o koronavirusu, moguć je ulazak uz obaveznu prijavu na entercroatia.mup.hr. Na sajtu se navodi da se obrazac popunjava zbog najave dolaska i bržeg prelaska granice te radi potencijalnog praćenja kontakata u slučaju zaraze.\nSusedna Mađarska je među zemljama koje su otvorile granice za naše državljane. Za ulazak u tu zemlju ne postoje specifični zahtevi za ulazak, navodi Tanjug.\nSvih devet prelaza je otvoreno i srpski državljani mogu i bez testa i bez karantina, znači bezuslovno, da uđu u Mađarsku.\nOd juče nema restrikcija po pitanju ulaska državljana Srbije u Italiju I nije više potrebno obrazlagati razloge putovanja u ovu zemlju, saopšteno je na sajtu ambasade Italije.\nMeđutim, kako je saopšteno I dalje su na snazi obavezna samoizolacija I medicinski nadzor u trajanju od 14 dana. Prilikom ulaska u Italiju biće potrebno popuniti formular koji će uskoro biti dostupan I na sajtu ambasade Italije.\nDržavljanima Srbije je od juče dozvoljen ulazak I u Francusku bez restrikcija. Međutim, ovo se odnosi na srpske državljane koji dolaze sa teritorije Srbije, a ukoliko državljani Srbije ne dolaze iz Srbije, treba da provere koji uslovi važe za zemlju iz koje dolazi u Francusku.\nKako je saopšteno na sajtu Ambasade Češke, državljani Republike Srbije, od 1. jula mogu putovati u Republiku Češku pod istim uslovima koji su važili i pre pandemije, tj. bez obaveze da imaju PCR test na Covid. Ovo važi ukoliko osoba u poslednjih 14 dana nije boravila duže od 12 sati u nekoj od zemalja koje su u crvenoj zoni.\nGrčka je otvorena za ulazak srpskih turista I državljana, ali samo preko Bugarske. Granični prelaz Evzoni, sa Severnom Makedonijom, koji je prethodne noći otvoren, a tokom dana ponovo zatvoren, neće biti u funkciji do daljeg, potvrđeno je u Ministarstvu spoljnih poslova.\nI dalje ne možemo u Nemačku, Austriju, Švedsku…\nDržavljanima Srbije I dalje nije dozvoljen ulazak u Švedsku, a kako piše u saopštenju na sajtu ambasade, Vlada Švedske donela je odluku o produženju privremene zabrane ulaska u EU preko Švedske do 7. jula 2020. Kao i ranije, cilj zabrane ulaska je da ublaže efekte širenja virusa SARS-CoV-2.\nTakođe, zabrana ulaska po pravilu se odnosi na sve strane državljane koji putuju u Švedsku iz zemalja koje nisu države članice EU, Ujedinjenog Kraljevstva, Norveške, Islanda, Lihtenštajna i Švajcarske.\nAustrija je odlučila da ne otvara granice za ulazak građana Srbije, kao i drugih zemalja Zapadnog Balkana, osim svojim državljanima koji dolaze iz tih zemalja, ali je za njih obavezan 14-todnevni karantin ili PCR test, stoji na sajtu ambasade u Beogradu.\nPutovanje u Nemačku treba odložiti jer ni ova članica EU nije otvorila granice za naše državljane. Kako je saopšteno iz Nemačke ambasade ulazak u Nemačku srpskim državljanima sa boravišnom dozvolom ili nacionalnom vizom biće dozvoljen isključivo ukoliko je putovanje u svrhu povratka na mesto stalnog boravka.\nSlovenija je obavestila Evropsku komisiju da se uprkos njihovim preporukama uslovi za ulazak u Sloveniju ne menjaju I ostaju isti kao I do sada. Srbija će ostati na crvenoj listi, a sve one koji iz Srbije putuju u Sloveniju čeka obavezan karantin od 14 dana.\nU Savetu Evropske unije naglašavaju da će ovaj spisak država biti ažuriran svake dve nedelje u skladu sa najnovijim epidemiološkim podacima.\nOznakedržavljani Srbije EU Granice Požarevac pravila putovanje Srbija


Ali oni se ne spominju u mnogim britanskim pomenima i računima svođenim nakon rata – što je vidljivo i u novom filmu Kristofera Nolana “Denkerk”, u kojem se ne pojavljuje nijedan od indijskih vojnika koji su se borili u čuvenoj bici, piše za Njujork tajms Jasmin Kan, profesorka istorije na Oksfordu. Indijski vojnici koji su se borili u Denkerku su većinom bili muslimani iz Britanske Indije, koja je kasnije postala Pakistan. Oni su sa sobom vodili stotine mazgi, zbog manjka drugih prevoznih sredstava, i odigrali su veliku ulogu prenoseći opremu i zalihe. Neke od njih su Nemci držali kao zarobljenike, a drugi su evakuisani i uspeli su da stignu do Britanije, podseća Kan.\nKan piše da se svuda u Britaniji čuva uspomena na Drugi svetski rat – lako pamtljiv slogan ratnih vremena “Ostani miran i nastavi dalje” se pojavljuje na čestitkama, šoljama za kafu, otiračima. Mnogi gradovi još prave božićne vašare na temu Drugog svetskog rata. Balovi i zabave na kojima se ljudi oblače u stilu četrdesetih su uobičajeni na univerzitetskim kampusima. Ipak, britanska fiksacija na rat ne donosi nikakvu pravdu, a fokusiranje na to da Britanija “stoji sama” ponekad može da izgleda kao da se smatra da je rat doneo manje bola na mnogim mestima širom zemlje, navodi autor.\nMnogi nisu svesni toga da su njihovi dedovi ili pradede učestvovali u ratu. Jasmin Kan napominje da su generacije britanskih školaraca, uključujući i nju samu, slušale lekcije iz istorije o Drugom svetskom ratu, ali nikada nisu čule o njegovoj povezanosti sa Azijom. Britanci iz Južne Azije su tek nedavno postepeno počeli da uviđaju svoje mesto u ovoj “britanskoj” priči.\nAli postoje znaci da se stvari menjaju. “Mnogi istoričari su napisali knjige o kolonijalnim vojnicima u ratu. Imperijalni ratni muzej u Londonu gradi nove galerije posvećene Drugom svetskom ratu kako bi prikazao širu sliku. Neki školski profesori se trude da uvedu raznovrsnije pristupe proučavanju istorije Drugog svetskog rata u učionicama. Na univerzitetima se obično proučava još složenija međunarodna istorija. Ali osnovna ideja da je britanski rat bio imperijalni rat još uvek je zanemarena”, navodi Kan i dodaje:\n“Možda je tako zato što to nije ružičasta, herojska priča o imperiji koja dolazi da spasi svoju zemlju majku. Mladi ljudi iz Azije i Afrike često su pristupali vojsci pod prisilom. U Britaniji, nedostatak zaliha hrane je uzrokovao teškoće, dok je u Indiji rezultirao izgladnjivanjem do smrti. Najmanje tri miliona Bengalaca je umrlo tokom katastrofalne epidemije gladi 1943, o čemu se skoro nikada ne priča.”\nMit o Denkerku ističe ideju da je Britanija bila sama – navodi autor. “To je političko oruđe u rukama onih koji hoće da odvoje istoriju Britanije od evropske istorije i da ojačaju mitove koji podržavaju Bregzit. Jedna anketa iz 2014. je pokazala da je 59 odsto ispitanika u Britaniji tada smatralo da na britansko carstvo treba biti ponosan. Danas se u britanskoj javnosti drugačije gleda na imperiju, i postoji čudna odlučnost da sećanje na nju bude nejasno. Upoznavanje istorije Drugog svetskog rata i imperije je neophodno za razumevanje moderne Britanije, ali u postbregzitovskoj Britaniji, nekima je više u interesu da se vrate u prošlost”, zaključuje Jasmin Kan.\nPiše: D. J


Najava Strateških tokova 2022 – FORST\nTradicionalna godišnja konferencija Strateški Tokovi koju organizuje Forum za strateške studije (FORST) će 2022. godine biti posvećena temi – Evropa nakon francuskih predsedničkih izbora – francusko-nemačka saradnja i Zapadni Balkan. Svake godine tema konferencije Strateški Tokovi je definisana tako da obuhvati najvažniji strateški događaj te godine u Evropi, a to su upravo ove godine francuski predsednički i parlamentarni izbori, koji će bez sumnje obeležiti strateške tokove u Evropskoj uniji u narednim godinama, posebno u kontekstu najnovije radikalizacije ukrajinske krize.\nCilj konferencije je ozbiljna diskusija o novoj eri evropske politike nakon izbora u Nemačkoj u septembru 2021. godine i u Francuskoj u aprilu 2022. godine i, posebno, nakon eskalacije ukrajinske krize ove godine. Pozicija Nemačke i Francuske u Evropskoj uniji, kao ključnih zemalja Unije i njenog strateškog jezgra, će sigurno determinisati budući strateški smer Evrope, te će se stoga na konferenciji diskutovati o poziciji nemačko-francuske strateške osovine nakon francuskih izbora i najnovijih dešavanja na istočnim granicama Unije. Cilj konferencije je da istraži posledice izbora u Francuskoj po evropsko jedinstvo i po kapacitet Unije da deluje kao globalni akter, posebno u kontekstu njene “istočne krize”.\nNa konferenciji će se raspravljati pitanje da li Evropska unija u novom, očigledno kriznom, kontekstu, može da zaokruži svoj geopolitički prostor punom integracijom Zapadnog Balkana u punopravno članstvo, tako da sama EU time stvori uslove da postane zaoružena i dovršena geopolitička sila. To svakako neće biti moguće bez nastavka francusko-nemačkog strateškog parterstva, koje predstavlja stratešku osovinu Evropske unije od njenog samog nastanka. Nakon aprilskih izbora u Francuskoj biće jasnije da li će Francuska nastaviti parterstvo sa Nemačkom u promovisanju progresivnih evropskih politika, čuvajući pre pomenutu “dvoglavu” stratešku osovinu Evopske unije ili će se Francuska okrenuti radikalnijim politikama, razarajući svoje akciono jedinstvo sa Nemačkom i samim tim i stabilnost čitave Evropske unije, kao i mogućnost njenog proširenja na Zapadni Balkan.\nKonferencija će se održati u Beogradu 5. maja 2022. godine, te se očekuje da učesnici konferencije budu visoki zvaničnici iz Francuske, Nemačke, institucija Evropske unije i iz institucija zemalja Zapadnog Balkana, kao i elitne diplomate, analitičari i akademski poslenici i istraživači iz pomenutih zemalja. U ovom sastavu na konferenciji će se raspravljati regionalna i evropska pitanja koja su bitna za regionalnu i evropsku stabilnost u ovoj novoj eri obeleženoj novim vladama u Nemačkoj i Francuskoj i najnovijim dinamičnim strateškim dešavanjima na krajnjem istoku evropskog kontinenta.


FDA o Fajzer vakcini: Korist se vidi već posle 10 dana, ali. . .\nTanjug 9. decembra 2020. 12:05\nVAŠINGTON – Američka uprava za hranu i lekove (FDA), koja bi trebalo da odobri upotrebu Fajzerove vakcine, objavila je izveštaj o velikom kliničkom istraživanju sprovedenom na 44.000 ljudi iz SAD, Brazila i Argentine, a koje govori da se prva korist od vakcine vidi već 10 dana nakon primanja prve doze.\nU izveštaju na 100 strana navodi se da je vakcina delotvorna nezavisno od starosti, rase i telesne mase, a jedino nije jasno koliko zaštita traje, što dodatno naglašava potrebu za drugom dozom, piše Njujork Tajmes o izveštaju FDA.\nRanije studije pokazale su da druga doza vakcine Fajzer Bionteh daje imunološkom sistemu veliki dugoročni podsticaj, efekat poznat kod mnogih drugih vakcina.\nU istraživanju nisu otkrivene teže nuspojave, ali su se mnogi ispitanici požalili na povišenu temperaturu, glavobolju, osećaj hlađenja, umor, bol u mišićima i zglobovima, a velik broj ispitanika imao je i reakciju na mestu gde su primili vakcinu.\nAnaliza Fajzerove vakcine otkrila je da se mnogi ispitanici nisu osećali dobro prvih par sati nakon primanja druge doze cepiva, što znači da bi deo ljudi mogao da zatražiti slobodan dan na poslu, odnosno da zatraži nekoliko sati odmora nakon primanja druge doze vakcine.\nMnogi stručnjaci izrazili su zabrinutost da bi vakcina protiv korona virusa mogla da štiti određene grupe ljudi bolje od drugih, međutim rezultati nisu ukazali na taj problem.\nPokazalo se da je vakcina pođednako efikasna i kada je primaju muškarci i kada je primaju žene, i kada je primaju pripadnici bele, crne rase ili Latino osobe, kao i gojazne za koje se veruje da su pod velikim rizikom da obole od korone.\nTokom istraživanja vakcine nije otkriveno da li ona pruža zaštitu od transmisije virusa drugim osobama, niti kako deluje na određene visokorizične grupe ljudi poput dece mlađe od 16. godina, trudnice i imunokompromitovane osobe.\nBudući da u istraživanju nije učestvovao dovoljan broj ljudi iz pomenutih grupa, pretpostavlja se da FDA verovatno neće dati hitno odobrenje za davanje vakcine tim grupama ljudi.\nUkoliko FDA i odobri vakcinu, nastaviće se istraživanje, a kompanija će ohrabrivati ljude da ostanu u njemu što duže, piše u izveštaju.


„Sigurno je da je osnivanje Nacionalnog saveta crnogorske nacionalne zajednice nešto što je veoma dobro i što je bio cilj Pokrajinske vlade. Delovanje Saveta će sigurno doprineti boljem položaju crnogorske nacionalne zajednice ovde u Srbiji, ali i unapređivanju kulturnih i drugih vidova postojeće saradnje među našim narodima. Sigurno je da će Pokrajinska vlada dati pun doprinos funkcionisanju ove institucije, kao i ukupnoj razmeni privrednih i kulturnih dobara između opština na teritoriji AP Vojvodine i opština u Crnoj Gori. A u okviru ukupne privredne saradnje Srbije i Crne Gore trudićemo se da uloga Vojvodine bude što značajnija“, naglasio je potpredsednik Vasin i naveo da je otvaranje crnogorskog konzulata u Sremskim Karlovcima, odnosno Vojvodini veoma značajno i izrazio uverenje da će upravo iz tog razloga, rezultati naše ukupne saradnje sa Crnom Gorom ostvariti značajan uspeh.\nPotpredsednik Vasin je ovom prilikom uputio zvaničan poziv generalnom konzulu Crne Gore Kankarašu da poseti Pokrajinsku vladu.\nOtvoreni konzulat u zgradi Magistrata je drugi crnogorski konzulat u našoj zemlji, pored odeljenja koje radi pri ambasadi u Beogradu. Funkcionisaće kao stalna misija Crne Gore, gde se, kako je rekao generalni konzul Miodragom Kankarašom zastupaju, štite i promovišu interesi i pruža konzularna zaštita državljanima te republike.\n,,Crna Gora je osetila potrebu da na jedan kvalitetniji način vodi računa o svojoj dijaspori, a najbrojnija crnogorska populacija koja se iselila je upravo ovde. Stoga je bilo prirodno da Crna Gora otvori ovaj Konzulat u Republici Srbiji. Isto tako, važno je da vodimo računa i o nečemu što se zove ekonomska diplomatija. Zadatak nam je povezivanje dve privrede, pogotovo u oblasti turizma. Crna Gora je bila i zemlja partner na Novosadskom sajmu, gde je pružila ruku partnerstva svakom građaninu Srbije i Vojvodine“, kazao je ovom prilikom Miodrag Kankaraš i naveo da je osnovni zadatak crnogorskog konzulata pored jačanja saradnje između Crne Gore i Srbije, odnosno Vojvodine, čuvanje mostova saradnje pripadnika crnogorske nacionalne zajednice sa svojom maticom.\nU Konzulatu će moći da se uradi sve ono što je crnogorskim državljanima ovde potrebno, poput izvoda iz knjiga rođenih, venčanih ili umrlih i izvoda o državljanstvu.


UN preporučuje uvođenje poreza na meso za spas planete\nTanjug 14. marta 2019. 16:05\nNJUJORK – Ujedinjene nacije preporučuju da se ljudi više okrenu biljnoj ishrani kako bi zaštitili životnu sredinu, i navode da bi uvođenje poreza na meso pomoglo da se ostvari ova neophodna promena nutricionističkih navika.\nProizvodnja mesa u laboratoriji takođe bi mogla da pomogne u smanjenju štetnih posledica po okolinu od masovnog uzgoja stoke, za šta se koristi 77 odsto svetskog poljoprivrednog zemljišta, navodi UN u novom izveštaju „Globalni izgledi životne sredine“ (Global Environment Outlook, GEO), piše britanski Tajms.\nPrema dokumentu, predstavljenom u sredu u kenijskoj prestonici, Najrobiju, porez na emisiju gasova sa efektom staklene bašte koji bi se primenio na prehrambene proizvode, pomogao bi da se smanje stakleni gasovi i gubitak staništa divljih životinja, čije se uništavanje povezuje s konzumiranjem crvenog mesa.\nTakav porez bi, kako se navodi, sledeće godine mogao da smanji emisiju staklenih gasova za nekih milijardu tona „zahvaljujući manjoj konzumaciji mesa“, i da donese značajne globalne zdravstvene koristi.\nUzgoj goveda prozivodi šest puta više staklenih gasova po kilogramu proizvoda od, recimo, uzgoja soje.\nOni koji kupuju crveno meso, verovatno ne znaju da se za takav proizvod koristi 28 puta više poljoprivredne površine, nego, na primer, za uzgoj pilića, kao i da je ta prehrambena industrija uveliko odgovorna za uništavanje šuma u Amazoniji, navodi Tajms.\nU izveštaju, koji je pripremilo 250 naučnika iz 70 zemalja, piše da će do 2050. godine biti potrebno povećanje proizvodnje hrane za 50 odsto jer se procenjuje da će u tom periodu čovečanstvo narasti sa sadašnjih 7,7 milijardi na devet ili čak 10 milijardi stanovnika.\nOvo je šesti po redu izveštaj UN-a u kojem se procenjuje globalno stanje životne sredine, a objavljuje se svakih pet do sedam godina. GEO izveštaj sadrži analize ekoloških pretnji na globalnom nivou, uključujući nestanak životinjskih vrsta, klimatske promene i zagađenje staništa divljih životinja plastikom i pesticidima.\nU dokumentu se zaključuje da „smo već toliko zagadili planetu da će, ukoliko se pod hitno ne preduzmu ozbiljne mere, sve više biti ugroženo zdravlje celokupnog stanovništva na Zemlji“.\n„Ili ćemo napraviti drastične korake u zaštiti okoline ili će milioni građana širom Azije, Bliskog istoka i Afrike zadesiti prevremena smrt do sredine ovog veka“, piše u izveštaju, koji takođe poziva na stvaranje globalnog sporazuma za smanjenje dotoka osam miliona tona plastičnog otpada koji svake godine dospeva u okean.


Vreme 1281 - Najava referenduma u Republici Srpskoj: Jedan prijatelj i jedan strah\nDA LI SMO SE RAZUMELI: A. Vučić i M. Dodik\nNiko ne zna da li će se građani Republike Srpske zaista izjasniti na referendumsko pitanje: "Da li podržavate neustavno i nezakonito nametanje zakona od strane visokog predstavnika međunarodne zajednice, a posebno nametnute zakone o Sudu i Tužilaštvu BiH i primjenu njihovih odluka na prostoru Republike Srpske". Još manje se zna šta može uslediti nakon eventualnog izjašnjavanja\nBosna i Hercegovina julske vrele dane, sem u meteorološki crvenom, provodi i u politički opasnom meteoalarmu. Postojana zona crvenog političkog obilježena je reaktiviranjem odluke o referendumu o Sudu i Tužilaštvu BIH od prije četiri godine. Brojna su i različita tumačenja odluke usvojene početkom jula u Narodnoj skupštini Republike Srpske, u zavisnosti ko istu tumači: od gandijevske borbe, demokratskog prava, uvoda u secesiju Republike Srpske pa političkog aparthejda, raspakivanja Dejtona, otvaranja Pandorine kutije, političkog avanturizma, postupka ugrožavanja suvereniteta i integriteta države, pa čak i prve stepenice ka novom ratu u BiH.\nPRIJATELJU, PRIJATELJU: Da je cijena referendumske igranke visoka čak i za okruženje, najbolje svjedoči to što je Milorad Dodik, predsjednik Republike Srpske i idejni tvorac i pokretač referenduma, dan uoči sinove svadbe krajem protekle sedmice, došao u Beograd kako bi ga premijer Vlade Srbije Aleksandar Vučić lijepo zamolio da o svojoj odluci u ime Srbije dobro razmisli još jednom.\n"Zahvalan sam što poštuju to viđenje Srbije, za koje mislim da je u ovom trenutku celovito, sveobuhvatno i ozbiljno", istakao je Vučić nakon razgovora sa Dodikom, kojem je posebno zahvalio što je prihvatio ovu vrstu razgovora.\nIako se, prema Vučićevim riječima, Srbija nikada i ni na koji način nije miješala u unutrašnje stvari BiH, kao ni interne političke stvari u Republici Srpskoj, srpski premijer je spreman da "pomogne u iznošenju dodatnih argumenata" pa čak i pred poslanicima u RS. Istim onim koji su sa 45 glasova ZA, 31 uzdržanim i niti jednim glasom protiv usvojili Odluku o referendumu o Sudu i Tužilaštvu BiH. Istina, Vučić dobro "razumije argumente prijatelja Dodika".\nPartija demokratskog progresa usprotivila se "sramotnom i nedopustivom ponašanju predsjednika Republike Srpske u Beogradu, koji je na zajedničkoj konferenciji za medije sa premijerom Srbije ponovo vrijeđao i napadao političke protivnike", pri čemu ih je posebno iznenadio Vučić, "koji nije reagovao na takav nastup". Dotle Vučiča mori samo jedan strah: onaj od regionalne nestabilnosti i političkih sukoba. "Veliki strah imam zbog situacije u BiH", opisao je svoje strahove Vučić u beogradskoj "Politici".\nNakon prijateljske molbe Vučića, Dodik je osjetno ublažio retoriku. Do tada veoma izričit stav da će referendum sprovesti, omekšao je, ostavljajući prostor za ponovno razmatranje situacije u septembru, ističući kako ipak treba da budu ispunjena četiri uslova: nezavisno sudstvo, procesuiranje svih koji su činili ratne zločine, promjena krivičnog zakona da bi se nadležnost za suđenje proširila prema zakonima entiteta i da primjena ovog zakona ne bude retroaktivna.\nDragan Čavić, lider Narodnog demokratskog pokreta, izbrojao je da je Dodik do sada već tridesetak puta zveckao referendumom na političkoj sceni BiH. Iako Čavić ne spori problematičnost Suda i Tužilaštva BiH, istovremeno otvara potpuno drugo pitanje, zanemareno iz ugla vladajućih stranaka u RS o djelovanju i političkoj nezavisnosti pravosudnih institucija na entitetskom nivou.\nSTRUKTURNI DIJALOG: Prvu veliku referendumsku bitku predsjednik Republike Srpske izvojevao je početkom juna 2011. godine, kada je pod prijetnjom referendumom isto o Sudu i Tužilaštvu BiH, sa tadašnjom visokom predstavnicom Evropske unije za spoljnu politiku i bezbjednost Ketrin Ešton dogovorio strukturalni dijalog sa Evropskom unijom o reformi pravosuđa u BiH. Tada mu je, po sopstvenom džentlmenskom priznanju četiri godine kasnije, Eštonova priznala da je vidjevši prostor od aerodroma u Mahovljanima do centra Banjaluke shvatila zašto on zdušno brani Republiku Srpsku.\nU strukturalnom dijalogu od početka sudjeluju predstavnici vlada oba entiteta, sa nivoa države BiH i predstavnici Evropske unije. Predstavnici RS i tad su insistirali na bržem procesuiranju ratnih zločina, posebno zločina nad srpskim stanovništvom, koji još nisu dospjeli u fazu procesuiranja pred sudovima, prestanku retroaktivne primjene Krivičnog zakona BiH i razdvajanju apelacione nadležnosti Suda BiH. Prije četiri godine Milorad Dodik je naglasio kako je cilj strukturalnog dijaloga sa Evropskom unijom o reformi pravosuđa "sprečavanje pravnog nasilja koje je oličeno u nametnutim zakonima visokog predstavnika u pravosuđu, a koje ide u pravcu umanjenja značaja zakonodavstva i pravosuđa Srpske".\n"Republika Srpska u strukturalni dijalog sa Evropskom unijom ulazi sa stavom da je reforma pravosuđa BiH neophodna. Očekujem konkretne razgovore sa delegacijom EU i kvalitetnu reformu pravosuđa. Imamo veoma jasnu i preciznu koncepciju o korjenitoj reformi pravosuđa BiH", tako je govorio Dodik tada. Četiri godine ranije, Željka Cvijanović, u to vrijeme ministrica za ekonomske odnose i regionalnu saradnju Republike Srpske, imala je puno povjerenje u Evropsku uniju i očekivala da će se strukturalni dijalog o reformi pravosuđa u BiH voditi po principima i na način kako je to predviđeno sporazumom Eštonova–Dodik. U prevodu to je značilo "poštivanje principa partnerstva, uz potrebnu dozu kredibiliteta i međusobnog povjerenja dvije ugovorne strane".\nPredstavnik Evropske komisije u Strukturalnom dijalogu Žan-Erik Pake potvrdio je u intervjuu za bijeljinsku BN televiziju kako je Vlada Republike Srpske "odobrila izuzimanje predmeta ratnih zločina od entitetskih tužilaštava i njihovo prebacivanje u nadležnost Tužilaštva BiH".\n"Ono što je obezbijeđeno kroz Strukturalni dijalog je da se razjasni ko je odgovoran za koju vrstu predmeta. Otpočeli smo 2011. strukturalni dijalog i uspostavili jasne kriterijume ko šta rješava. Preskočili smo prvu prepreku u rješavanju predmeta ratnih zločina. Znači pravosudne institucije i vlade Republike Srpske, Federacije BiH i države uspjele su to da riješe, učinjen je napredak. Znamo da to nije dovoljno i ja razumijem uzroke frustracija kod građana, žrtava, a ponekad i na političkom nivou. Međutim, zna se šta je čija nadležnost, nijedno tužilaštvo, ni na entitetskom ni na državnom nivou, ne može reći da nema dovoljno resursa ili sredstava za rad na predmetima", istakao je Pake, naglašavajući kako se "strukturalni dijalog nastavlja i u njemu aktivno učestvuju ministri pravosuđa sa svih nivoa vlasti u BiH".\nPrema Dodiku, strukturalni dijalog je opstruisan i to su uradili "zvanično Sarajevo i pojedini dijelovi međunarodne zajednice koji nisu željeli uspjeh Evropske unije".\n"To je nama uvijek bilo jasno. Mi smo željeli taj uspjeh, da nije bilo tako, ne bih poklonio poverenje nekadašnjem visokom predstavniku EU za spoljnu politiku i bezbjednost, gospođi (Ketrin) Ešton da partnerski uđemo u taj proces. U svakom slučaju, ono što se želi postići referendumom i ono što se prvobitno namjeravalo postići strukturalnim dijalogom je potpuno kompatibilno", dodao je Dodik. Stoga je za Dodika osuđivanje odluke o referendumu "nedemokratski, necivilizacijski i, upravo, antievropski čin".\nIako su narodni poslanici opozicionih partija u Narodnoj skupštini Republike Srpske bili uzdržani prilikom glasanja o referendumu, oni su ukazali na njegove pogubne posljedice najprije za samu Republiku Srpsku i opasnosti kojima je ovaj entitet izložen usvajanjem ove odluke. Za Dragana Čavića riječ je o direktnom konfliktu sa Evropskom unijom, koji će imati krupne posljedice za RS. Očekujući krajnje rigidne korake prema Republici Srpskoj, ne isključujući ni sankcije prema ovom entitetu, on smatra da će "Evropska unija referendum okvalifikovati kao nešto što podriva ustavni poredak BiH".\nBrojni zvaničnici iz Federacije BiH smatraju da je ova odluka uvod u secesiju Republike Srpske, te da je njome otvorena Pandorina kutija i otpočeo proces za kojeg ni njegovi vinovnici, zapravo, ne znaju kud vodi.\n"Nema nikakve sumnje u to da je ova odluka poziv na rat. Već mjesecima sam govorio da je Dodik spreman da izazove organizovano masovno nasilje da bi sačuvao vlast", izjavio je Emir Suljagić, zamjenik ministra odbrane BiH, vjerujući da u BiH "ima ljudi, kapaciteta i institucija koje će biti spremne da brane njen integritet i suverenitet". Nakon usvajanja odluke o referendumu za Ramiza Salkića, potpredsjednika Republike Srpske, "upaljeno je crveno svjetlo", čime se ozbiljno ugrožavaju kako opšte tako i bezbjednosno stanje u cijeloj zemlji.\nZa predsjednika Kluba Srpske demokratske stranke u Narodnoj skupštini RS Vukotu Govedaricu ovo je "lična bitka Milorada Dodika, koji na primjeru Ive Sanadera zna šta se dešava na putu ka EU", i da će "takvi ljudi sve raditi kako bi se suzbila vladavina prava u RS". Prema Govedarici, Dodik se sad bori protiv nametanja koja je nekad sam zagovarao. Istovremeno je upitao predsjednika Republike da li je znao da su odluke o donošenju zakona o Sudu i Tužilaštvu BiH neustavne kada su za njih glasali poslanici Saveza nezavisnih socijaldemokrata (SNSD) u državnom parlamentu, ako se to znalo, zašto su za njih glasali, te zašto je SNSD i nakon 2003. godine u Parlamentarnoj skupštini BiH nastavio svojim glasovima podržavati neustavne, nametnute odluke visokog predstavnika.\nPOLITIČARI, AMBASADORI, PRAVNICI: Reakcije međunarodnog faktora u BiH bile su žustre, a mogle su se nazrijeti i prijetnje sankcijama. Ambasadori Upravnog odbora Savjeta za sprovođenje mira zaključili su da bi najavljeni referendum predstavljao "fundamentalno kršenje Dejtonskog sporazuma". Ovakav zaključak potpisali su svi, sem Rusije.\n"Pitanja koja se odnose na pravosudne institucije BiH spadaju u ustavne nadležnosti BiH, a ne entiteta, dok su status i ovlaštenja visokog predstavnika pitanja koja proističu iz Opšteg kolektivnog sporazuma za mir i međunarodnog prava, te ni oni ne spadaju u okvir nadležnosti RS", navedeno je u izjavi ambasadora. Dalje su naglasili kako Narodna skupština RS ne može usvajati pravne akte o tim pitanjima putem referenduma ili na bilo koji drugi način, te podsjetili sve organe u BiH da se njihove obaveze iz Dejtonskog sporazuma odnose na sporazum u cjelini i na sve njegove anekse, te da organi ne mogu primjenjivati odredbe selektivno.\nI pravnici su različito tumačili Odluku o referendumu. Za profesora Pravnog fakulteta u Sarajevu Zdravka Greba ova odluka predstavlja elementarno kršenje Dejtonskog sporazuma, s obzirom na to da je u njemu jasno potcrtano da je visoki predstavnik njegov vrhovni tumač. Na drugoj strani, Mile Dmičić, profesor ustavnog prava u Banjaluci smatra da nema ni najmanje sumnje da postoji "ustavna i zakonska utemeljenost da se referendum održi i da on ne predstavlja atak na dejtonska rješenja, niti će pak ugroziti dejtonska načela, a posebno ne integritet i suverenitet BiH, koja je složena zajednica od dva entiteta u čijim je nadležnostima upravo pravosudni sistem".\nPrema saopštenju iz Delegacije Evropske unije u BiH, referendumska agenda ozbiljno bi ugrozila reforme, na koje su se obavezali lideri svih političkih stranaka u BiH, uključujući i Milorada Dodika. Održavanjem referenduma, kako je istakao portparol evropskih komesara za spoljnu politiku i bezbjednost i za politiku susjedstva i pregovore o proširenju, "rizikuje se podrivanje snažnijeg procesa evropskih integracija". Inicijativa za održavanjem referenduma u ovoj instituciji viđena je kao pokušaj odvlačenja pažnje od stvarnih socioekonomskih problema sa kojima se građani BiH svakodnevno suočavaju.\n"Naš osjećaj je da referendum otvara Pandorinu kutiju i zato je on izazvao tako duboku zabrinutost i unutar BiH i izvan nje. Stalno pokušavamo zatvoriti tu kutiju, no neko je uporno iznova otvara i stalno nas vraća da se bavimo pitanjima dejtonskog uređenja. Nema dileme da to jesu važna pitanja, ali ona samo odvraćaju pažnju", istakao je Lars-Gunar Vigemark, šef Delegacije EU u BiH, naglašavajući kako "sad ulazimo u rizik lančane reakcije raznih nepredvidivih događaja. Evropska unija je jasno rekla da referendum izravno dovodi u pitanje suverenitet i integritet BiH i to je nešto što nadilazi samu RS jer je ovdje reč o državnim institucijama."\nMilorad Dodik izjavio je da odluka Narodne skupštine RS o raspisivanju referenduma o Sudu i Tužilaštvu BiH neće narušiti evropski put BiH.\n"Biće upravo suprotno. Tek sad se širom otvaraju vrata za sveobuhvatni dijalog i otklanjanje brojnih nedostataka u pogledu Suda i Tužilaštva BiH. Strukturalni dijalog je, nažalost, ta vrata samo odškrinuo i zabilježeni su tek milimetarski pomaci, iako je proces trajao četiri godine", rekao je Dodik, odgovarajući na pitanje da li će odluka o referendumu narušiti evropski put BiH.\nŠTA ĆE BITI DAN POSLE: Premijerka Vlade RS Željka Cvijanović istakla je kako "međunarodna zajednica pokušava da nametne tezu da je najavljeni referendum nezakonit i neustavan, što je, kako kaže, netačno, jer se građani Republike Srpske mogu izjašnjavati o svemu što ih se tiče". Vigemark pak potvrđuje kako Evropska unija planira razgovarati sa političarima u BiH ne bi li bila iznađena rješenja za probleme, ali da na osnovu odluke donešene 2011. godine i dalje može posegnuti za mjerama sankcionisanja političara koji ometaju sprovođenje Dejtonskog sporazuma i krše Ustav zemlje. Američka ambasadorka u zemlji Morin Kromak aktivnosti oko referenduma vidi kao antidejtonske i antiustavne, koje jesu prijetnja, te ova ambasada sudjeluje u ozbiljnim razgovorima o potezima nakon odluke o referendumu.\nZa to vrijeme premijerka Cvijanović ne očekuje reagovanje OHR-a, jer bi "kažnjavanje zbog referenduma značilo diktatorski obračun sa demokratijom".\n"Iza SAD stoje arogancija i moć, ali iza nas stoje pravo i istina. Narod ide na referendum, ne uzima oružje", reagovao je Dodik na stav američke ambasade.\nRaspisivanje referenduma u RS sa referendumskim pitanjem: "Da li podržavate neustavno i nezakonito nametanje zakona od strane visokog predstavnika međunarodne zajednice, a posebno nametnute zakone o Sudu i Tužilaštvu BiH i primjenu njihovih odluka na prostoru Republike Srpske", nije još završena stvar. Očekuju se stav Vijeća naroda, Ustavnog suda, i dodatna razmišljanja, bez namjere da se miješa u unutrašnje stvari u BiH, uključio se Aleksandar Vučić, a vladajuće političke strukture u Republici Srpskoj ne isključuju ni pregovarački postupak sa međunarodnom zajednicom. Mnogi vjeruju da međunarodni faktor ovog puta nema namjeru pregovarati, te da do referenduma neće ni doći, s obzirom na to da Bosna i Hercegovina još uvijek, ni 20 godina nakon rata, nije suverena država. Još bitnija su pitanja šta sutradan: hoće li odmah biti oslobođeni oni koji izdržavaju zatvorske kazne, šta sa onima koji su u sudskim procesima, hoće li biti spriječeno djelovanje državnih agencija poput SIPE, Državne granične službe, Direkcije za koordinaciju policijskih tijela, Službi za poslove sa strancima na teritoriji entiteta, hoće li u takvim okolnostima postojati potreba za državnim ministarstvom bezbjednosti? Ima li potrebe propitivati građane za mišljenje kad je ono unaprijed poznato i sugerisano kroz referendumsko pitanje? I da li će ih izlazak na referendum izvesti iz mizerne socijalne i ekonomske situacije?


Radio Nešvil – Bogatić » „Supermoći“ osoba sa nultom krvnom grupom „Supermoći“ osoba sa nultom krvnom grupom – Radio Nešvil – Bogatić\n4. septembra 2016. 4. septembra 2016. radionesvil\nOsobe sa nultom krvnom grupom su posebne, ali ne samo zbog toga što njihovu krv mogu da prime svi, a oni isključivo nultu. Ta grupa čini „vlasnika“ drugačijim od ostalih, između ostalog, i zbog toga što je podložniji određenim infekcijama. Pojedine karakteristike onih koji imaju takvu krv toliko su poželjne da neki stručnjaci, doduše u šali, kažu da je reč o supermoćima.Kao „najbolji u prirodi“, ovi ljudi su rođeni lideri i lako se odlučuju na akciju na poslu, vitalni su, fokusirani, sposobni i uspešni.\nSa druge strane, manje su otporni na neke bolesti poput hipotiroidizma i drugih problema sa tiroidnom žlezdom, zatim, često imaju čir, kao i manjak joda.\nZavršena baražna utakmica izmedju FK „Napredak“ i FK “ Letnjikovac…\n2. jula 2016. radionesvil Komentari su isključeni na Završena baražna utakmica izmedju FK „Napredak“ i FK “ Letnjikovac…\n1. marta 2015. radionesvil Komentari su isključeni na Saveti za dobro raspoloženje


Koristite Office 365 grupama umesto poštanskim sandučićima na lokaciji - Office podrška\nPoštanski sandučići na lokaciji koristi mnogo organizacije kao njihov alatka za saradnju koji odaberete. Došla je uobičajeni poštansko sanduče će vam pomoći da koordinacije i skladištite tim ili projekat Srodne e-pošte na jednom mestu i SharePoint lokacije za skladištenje na zajedničke datoteke. Međutim, promenjen onako kako su sarađivali osoba ima godina, klijenti zatražile rešenje koje podiže više aktivni obrazac za saradnju. Stoga, da imaju ukinut poštanskim sandučićima na lokaciji i pokušavate da biste premestili na Office 365 grupama koje obezbeđuju mnogo bogatiji utisak saradnju.\nViše informacija o odluku potražite u članku Svoja mišljenja i negodovanja od poštanskih sandučića na lokaciji.\nGrupe u usluzi Office 365 omogućavaju vam da odaberete skup osoba koje želite da sarađujete sa i lako Podešavanje kolekciju resursa za te osobe da biste delili. Ne morate da brinete o ručno dodeljivanja dozvola resursi jer Dodavanje članova u grupu automatski daje dozvole su im potrebne za alatke za grupu pruža.\nOffice 365 grupe prevazilaze šta poštanskim sandučićima na lokaciji nude i uključuju:\nPristup gosta – sa poštanskim sandučićima na lokaciji mogao da obezbedi osobama izvan vaše organizacije pristup. Sa grupama možete ponuditi goste pristup e-pošte razgovore, datoteke i deljenu OneNote beležnicu.\nDeljene prijemno poštansko sanduče – gde se izvrši razgovori tradicionalno imate u poštanskom sandučetu. Ovaj deljeni prijemno poštansko sanduče je u potpunosti pretraživanja tako da kreira dnevna arhive grupe poruka. Nove članice grupe možete da pretražujete ili pomeranje unazad kroz istoriju da biste došli na brzinu brzo o tome šta je bio komunicirali grupi prethodno.\nDeljene datoteke biblioteke - grupi ima SharePoint datoteke biblioteke gde korisnici mogu se skladište, deljenje i saradnja na dokumentima, radne sveske, prezentacije, slike ili bilo koju drugu vrstu datoteke su im potrebne za rad na.\nDeljeni kalendar - grupi dobija deljeni kalendar da biste objavili događaje povezane sa grupom. Svaki član koji se pretplatili na grupu automatski pozvani na događaje objavljene kalendar te događaje može da se pojavi na svoje kalendare u Office 365 ako žele.\nDeljenu OneNote beležnicu - grupi automatski ima deljenu OneNote beležnicu gde članovi grupe mogu da prikupljanje i saradnja na informacije. Mnogo grupa koristite beležnicu da biste kreirali dnevna Wiki stranice sa najčešća pitanja i drugim resursima.\nSadržaj je podložan prepoznavanju - grupe u programu Outlook koji su javni u vašoj organizaciji podrazumevano, što znači da su jednostavna za druge osobe u vašoj organizaciji da otkriju i pridruživanje ili Pregledajte materijal u grupi. Ako je više osetljivi sadržaj grupe možete se prebaciti na grupu da biste privatno, koje skriva sadržaj iz koje nisu članovi i zahteva vlasnika grupe da odobri sve zahteve za priključivanje.\nSamouslužnog kreiranja - administratori ne morate da ide tako što ćete zahteva od korisnika da kreirate grupe. Korisnici mogu da kreiraju sopstvene grupe po potrebi. Ako želite da kontrolišete koji korisnici u vašoj organizaciji da kreirate grupe u članku kontrolisanje ko može da kreira Office 365 grupama.\nDržanje direktorijum u okviru kontrola je problem svakog administratora. Evo nekih alatki za Office 365 grupama nude će vam pomoći da biste olakšali:\nImenovanje smernice - imenovanja smernice omogućavaju vam da definišete koje jesu i nisu prihvatljivi imena za grupe. Koji sprečava korisnike pruža laik ili zabranjeno imena grupe. Pored toga, možete da nametnete preduzeća standardne prefiksa ili sufiksa za imena grupe.\nDinamički članstvo - dinamičke članstvo vam omogućava da članstvo u grupi postavio pravilo, što dodaje (ili uklanja) članovi grupe na osnovu metapodataka (kao što su odeljenje ili ulogom) u aktivnom direktorijumu.\nSkrivena članstvo u grupi – ako imate razlog Lista članova u grupu da bude poverljivo, na primer, ako su članovi studente, možete da sakrijete listu članova izvan lica.\nKreiranje dozvole - tamo možda neke osobe iz vaše organizacije koje ne želite da imate mogućnost da kreirate nove grupe. Postoji nekoliko tehnika za upravljanje dozvolama za kreiranje u direktorijumu.\nNadgledanje evidencije – možete da imate više pouzdanosti što dozvoljava korisnicima za kreiranje grupa i upravljanje članstvo u grupi zato što Office 365 grupama nadzora evidencije vam omogućavaju da pratite koji je kreirao ili izbrisane određenoj grupi ili izvršili promene u članstvo grupe.\nPošiljalac ograničenja - ove postavke dozvoljava da kontrolišete ko ima dozvolu za slanje poruka grupi. Grupe može da bude konfigurisan tako da dozvoli e-poštu izvan lica, ali možda ćete želeti da biste ograničili koje samo određene izvan stranke.\nSpoljni korisnik podršku - pozivanjem gosti u grupu možete da odaberete da budu uključene u e-poštu razgovore u grupi.\nPravila prenosa - pravila za prenos radi za grupe baš kao i za Exchange. Pravila možete da potražite poruke koje ispunjavaju određene uslove, a zatim da deluju na poruke.\nViše proxy adrese - grupe mogu da sadrže pseudonime baš kao poštansko sanduče korisnika. Dodatni proxy adrese mogu biti korisni za prihvatanje poruke poslate na druge te pseudonime ili što vam olakšava da dođete do grupe koja ima mnogo ili teško pravopisa ime.\nPoštanski sandučići na lokaciji pozivaju pasivne obrasca za saradnju. Sa saradnju postali više kritičnih za moderni timovima, naši korisnici sve tražili su rešenja koji pružaju više aktivni saradnju iskustva. Stoga, smo odlučili da se Poštanski sandučići na lokaciji i reklamiranje upotrebu grupe.\nPrvi koraci uz grupe je lako i mogu da se radom minuta.\nKreiranje SharePoint Online lokaciju tima koja se dobija uz Office 365 grupe tako što ćete pratiti ove korake:\nIdite na SharePoint Online. Možete da dobijete tako što ćete prijavljivanje na Office 365 portal na https://www.office.comzatim kliknuti na pokretanje aplikacija u gornjem desnom uglu pregledača.\nKliknite na + Kreiranje lokacija na matičnoj stranici SharePoint i odaberite Lokaciju tima\nUnesite novo ime lokacije tima i opis, u oknu koje se pojavljuje. Popunite sva druga polja organizaciji zahteva i kliknite na dugme dalje.\nDodavanje vlasnici i članovi lokaciju u oknu sledeće i kliknite na dugme Završi. Možete odabrati da biste dodali isti članovi koji pripada u klasičnom iskustvo lokacije tima.\nNovokreirani SharePoint Online lokaciju tima sada je spreman za upotrebu. Pogledajte članak Kreiranje lokacije tima u sistemu SharePoint Online za više detalja.\nDa biste pristupili grupa, kliknite na pokretanje aplikacija i stavke pošta. Pronaći će na kartici grupa u oknu fascikle i grupe će se kreirati za te sa istim imenom kao ime lokacije u sistemu SharePoint. Ova grupa kuće deljeno poštansko sanduče u obliku razgovora razmaka, na karticu datoteke koji daje brzi prikaz dokumenata stranice iz SharePoint lokacije, grupe kalendara i beležnice koje mogu biti prikazane na SharePoint lokaciji.\nSada ste spremni da koristite grupe.\nŠta je moj postojeće poštanskim sandučićima na lokaciji?\nMi shvatamo da neki od vas možda važnih podataka u poštanskim sandučićima lokacije koji će treba za kontinuitet poslovanja Vaše. U postojeći poštanske sandučiće lokacije će nastaviti da rade kao i ranije u ovom trenutku.\nŠta ako koristim Project Online?\nAko ste korisnik Project Online nećete moći da se povežete sa SharePoint Online lokaciju tima. Međutim, možete da nastavite da koristite lokaciju tima projekta klasični iskustvo koji će nastaviti da funkcioniše, minus mogućnost da kreiraju nove poštanskog sandučeta lokacije. Ako vam je potrebna sa adresom rešenje zajedno sa lokacije, preporučujemo vam da kreirate novu Office 365 grupu i koji koristite za e-poštu. Pogledajte članak Kreiranje grupe u programu Outlook za više detalja.\nRadimo procesu radi na dugoročno rešenje i će vas obavestiti kad imamo rešenje.\nNovembra imamo proceduru koji će vam pomoći da povežete postojeće SharePoint lokacija tima u sistemu Office 365 grupe. Ovo će eliminišete potrebe da biste kreirali novu SharePoint Online lokaciju tima ispočetka. Više detalja pogledajte novu SharePoint i OneDrive mogućnosti ubrza vaš digitalni transformaciju . U međuvremenu, Savetujemo vam da koristite grupe za sve slučajeve koju ste kreirali poštansko sanduče na novu lokaciju.\nPoštanski sandučići na lokaciji\nOvaj članak je poslednji put ažurirana 2 avgust 2017 kao rezultat komentare. Ako pronašli ove informacije korisno i posebno ako niste, koristite kontrole za povratne informacije ispod da biste nas obavestili kako da ga bolje.


Prvi pneumatski kobot predstavila je kompanija FESTO - Počinje nova era saradnje ljudi i robota - Automatika.rs\nNaslovna Vesti Dešavanja Prvi pneumatski kobot predstavila je kompanija FESTO – Počinje nova era saradnje...\nŠta ako postoji robot koji je lak za rukovanje, ne zahteva sigurnosnu ogradu i koji je takođe po atraktivnoj ceni? To bi uvelo potpuno novu eru u saradnji ljudi i robota. Ova nova era sada počinje – sa prvim pneumatskim robotom na svetu koji nam dolazi iz kompanije Festo.\nTeško da će bilo koji segment industrijskog tržišta rasti tako brzo u narednih nekoliko godina kao saradnja ljudi i robota. Koboti oslobađaju zaposlene od posebno napornih ili monotonih zadataka, dajući im tako nove nivoe slobode i čineći njihov rad lakšim i zdravijim. I nijedna druga tehnologija nema tako osetljiv i fleksibilan pristup saradnji čoveka i robota kao pneumatika.\nFesto Cobot duguje mnoge svoje prednosti, kao što su njegova osetljivost, težina i manja cena, prednostima pneumatike. Direktni pogoni u akcisama su veoma isplativi i posebno lagani jer, za razliku od električnih rešenja, nisu potrebni teški prenosnici ili skupi senzori sile-momenta. Prvi pneumatski kobot na svetu rezultat je izuzetne ekspertize u kontrolisanoj pneumatici kompanije Festo.\nIsplativa opcija – čak i za mala i srednja preduzeća\nFesto Cobot čini korišćenje kobota isplativim za mala i srednja preduzeća, jer se često oslanjaju na ručne radne procese. Ovo se postiže zahvaljujući fleksibilnim opcijama aplikacije, tako da se male serije ili radni koraci sada mogu obraditi automatski. Zahvaljujući jedinstveno intuitivnom i jednostavnom puštanju u rad i programiranju, brzo i lako se uhvati u koštac sa njim i nije potrebna opsežna obuka.\nPneumatski Festo Cobot biće jeftiniji od električnih kobota u istoj klasi pogotovo u svojoj glavnoj oblasti primene rukovanja malim i lakim predmetima sa nosivošću do 3 kg. „Kada bude pušten u prodaju 2023. godine, Festo Cobot će postaviti nove standarde u saradnji ljudi i robota svojom lakoćom upotrebe“, objašnjava dr Frank Melcer, član Upravnog odbora za upravljanje proizvodima i tehnologijom u kompaniji Festo.\nJednostavan za rukovanje i fleksibilan za upotrebu\nFesto Cobot se sastoji od samog hardvera, ručnog modula i Robotic Suite – softvera za intuitivno puštanje u rad i programiranje. Ovaj paket omogućava puštanje u rad i programiranje Cobota za manje od sat vremena. Prethodno poznavanje robotike takođe nije potrebno jer samorazumljivi softver „Robotic Suite” sadrži jasno vizuelizovane i standardizovane funkcionalne blokove. Pneumatski pogoni omogućavaju da se robotska ruka lako vodi rukom i bez ikakvog otpora, tako da se tačke puta ili putanje mogu naučiti brzo i precizno.\nZahvaljujući najsavremenijim, laganim metodama konstrukcije i materijalima, Festo Cobot je težak samo 17 kg – tako da se može brzo i lako preneti na drugu lokaciju.\nNa ovogodišnjem sajmu tehnike, Hannover Messe 2022, kancelar Nemačke Olaf Šolc, posetio je Festo štand i tom prilikom mu je Predsednih upravnog odbora kompanije Festo, Dr. Oliver Jung, predstavio prvi pneumarski kobot na svetu.\nPrethodni tekstFANUC Srbija: DANI OTVORENIH VRATA 2022\nMicasaverde uređaji za kućnu automatizaciju od sad i u Evropi\nWiSPP – Smart home utičnica\nPoseti Noć istraživača 2013 u četiri grada širom Srbije


UOČI ŽRIJEBA KVALIFIKACIJA: Italija želi da izbjegne Zmajeve\nŽRIJEB 7. DECEMBRA\nŽrijeb kvalifikacija za SP 2022. bit će održan 7. decembra.\nNaša reprezentacija je u četvrtom šeširu i ne možemo biti optimistični uoči novih kvalifikacija, ali sve će reprezentacije sigurno htjeti da izbjegnu našu selekciju iz četvrtog šešira, a takav slučaj je i s Italijom.\nTamošnji mediji analizirali su šešire i usaglasili se da bi im najteža grupa bila ona sa Švicarskom, Norveškom, Bosnom i Hercegovinom i Armenijom.\nIpak, koga god da dobiju, Italija će biti prvi favorit za direktan plasman na Mundijal.\nNavijači BiH ne žele utakmice reprezentacije u Banjaluci?...\nŠOK IZ NJEMAČKE: Schalke 04 raskida ugovor sa Ibiševićem!...


Sve ljubitelje košarke očekuje zanimljiva utakmica između dva gradska rivala, koji su se poslednji put sastali u pripremnom periodu pred početak lige, kada je Dinamik slavio posle produžetaka. Dorćolci su ušli u seriju od četiri pobede i ako želi da ostane u konkurenciji za visoku poziciju na tabeli imaju imperativ da pobeđuju utakmice na domaćem terenu. OKK Beograd se nalazi na poslednjem mestu sa samo jednom pobedom i jasno je koliki značaj za njih ima ovaj gradski derbi.\nTrener Dinamika Miro Alilović je izjavio da se njegova ekipa mora dati svoj maksimum ako želi pobedu protiv OKK.\n- Ne sme nas zavarati mesto koje naš protivnik zauzima na tabeli. OKK Beograd je dobra ekipa koja je u uzlaznoj formi. Mi moramo igrati čvrsto, timski i maksimalno koncentrisano ako želimo da nastavimo naš pobednički niz - rekao je Alilović.


TRAGEDIJA Proslavljeni rukometaš izgubio život u saobraćajnoj nesreći\nNekadašnji golman rukometaša Proletera Željko Bjelica izgubio je život u teškoj saobraćajnoj nesreći, koja se dogodila u četvrtak 23. febrauara oko 20.20 časova, na putu Zrenjanin – Melenci.\nŽeljko Bjelica (1964 - 2017)\nBjelica je rođen u Nikšiću. Kao rukometaš proslavio se u Proleteru iz Zrenjanina, u čijem dresu nastupio u finalu Kupa šampiona protiv Barselone. Igrao je i u Francuskoj, a uspešnu karijeru okončao je upravo u Zrenjaninu, gde je započeo trenerski rad. Kao trener radio je još u rukometnim klubovima Hercegovina, Gradnulica i Vojvodina.\nKomemoracija će se održati u subotu 25. februara u "baroknoj sali" Gradske kuće u Zrenjaninu, dok je sahrana istog dana od 15 časova na Novom groblju.


Vrhovni sud SAD (Foto: Rojters)\nAmerički Vrhovni sud počinje devetomesečno zasedanje u ponedeljak, uzdrman smrću liberalne sudije Rut Bejder Ginzberg, bitkom u Sentatu oko potvrde imenovanja njene naslednice, pandemijom koronavirusa i kratkim vremenom do predsedničkih izbora čiji će ishod možda upravo ove sudije biti pozvane da odluče.\nUsred turbulencija, sud u krnjem sastavu, sa 8 sudija, a ne u punom sa 9, takođe treba da raspravi nekoliko velikih slučajeva, uključujući republikanski zahtev da se ukine Obamaker. Pretres je zakazan za 10. novembar, nedelju dana nakon izbora.\nAko sudija Ejmi Koni Beret, koju je predložio Donald Tramp kao zamenu za Ginzberg, bude potvrđena u Senatu kao što se očekuje, jer to telo kontrolišu republikanci, sud bi ideološki naginjao na desno, sa potencijalnom većinom od 6 prema 3.\nSud počinje zasedanje kao i uvek prvog ponedeljka u oktobru. Međutim, početak će biti drugačiji nego pre, sa dva slučaja o kojima se će se raspravljati na telekonferencijama zbog pandemije koronavirusa. Sud je tako počeo da radi u maju i nastaviće najmanje do kraja zasedanja.\nZgrada suda, gde se okupio veliki broj ljudi koji su odavali počast pokojnoj sudiji Ginzberg, nakon njene smrti 18. septembra, ostaće zatvorena za javnost zbog pandemije.\nSled događaja biće i test za glavnog sudiju, konzervativnog Džona Robertsa, koji je predsedavao procesom o opozivu u Senatu, koje se završilo oslobađanjem Trampa optužbi da je zloupotrebio moć i opstruirao Kongres pritiskanjem Ukrajine da pokrene istragu o njegovom demokratskom rivalu Džou Bajdenu.\nRoberts je poznat kao institucionalista koji poštuje nezavisnost suda.\n"On želi da ima čvrstu ruku i želi da je sud na sigurnom putu", kaže Nikol Saharski, advokatica koja radi slučajeve koji se nađu pred sudijama.\nJedan od najviše očekivanih slučajeva biće razmatran već prve nedelje u sredu, kada sudije treba da odluče o multimilionskoj parnici o autorskim pravima na softver između Gugla (Alphabet Inc's Google) i Orakla (Oracle Corp). Orakl je optužio Gugl da im je prekršio autorska prava da bi napravio Android sistem koji se koristi u pametnim telefonima.\nU slučaju o Obamakeru, Beret bi mogla da ima presudni glas.\nGrupa saveznih država na čijem su čelu demokrate, uključujući Kaliforniju i Njujork želi da sačuva zakon iz 2010, pod zvaničnim imenom Zakon o pristupačnoj zdravstvenoj nezi, u slučaju u kome države koje vode republikanci i Trampova administracija žele da ukinu taj akt.\nObamaker je obezbedio da 20 miliona Amerikanaca dobije zdravstveno osiguranje ili kroz vladine programe ili kroz polise privatnog osiguranja. Takođe je zabranio osiguranjima da odbiju da osiguraju ljude koji imaju već postojeće zdravstene promene. Republikanski protivnici nazvali su zakon nečuvenom intervencjom vlade na tržištu zdravstvenog osiguranja.\nVrhovni sud je prethodno presudio 5 prema 4, sa Robertsovim presudnim glasom 2012. godine. Odbio je još jedan pokušaj 2015. godine sa 6 prema 3 glasova, Gejnzberg je bila u većini oba puta.\nBeret je pre kritikovala ove odluke. Demokrate koje su protiv njene nominacije istakle su da bi ona mogla da glasa za ukidanje Obamakaera, iako pravni stručnjaci misle da nije verovatno da će sud to učiniti.\nSud će razmatrati još jedan veliki slučaj 4. novembra o opsegu izuzetaka verskih prava u određenim federalnim zakonima. Spor je počeo u odluci Filadelfije da zabrani lokalnom katoličkom subjektu da učestvuje u programu hraniteljstva, jer organizacija zabranjuje da istopolni parovi budu hranitelji.\nSudije su se već bavile mnogim hitnim zahtevima u vezi sa izborima ove godine, neki od njih su u vezi sa promenom pravila zbog pandemije. Konzervativna većina je na strani državnih zvaničnika koji su protiv toga da sudovi uvode promene u izborne procedure da bi olakšali glasanje.\nTramp je rekao da želi da Beret bude potvrđena pre izbora, da bi mogla da ima presudan glas u potencijalnom sporu oko rezultata izbora, najverovatnije u njegovu korist. On je rekao da očekuje da Vrhovni sud presudi o ishodu izbora, iako se to desilo samo jednom, kada je 2000. godine presudio u korist republikanca Džordža Buša.\nDemokrate su najavile da će ispitivati Beret tokom rasprave o potvrđivanju nominacije, koja treba da počne 12. oktobra, o tome da li treba da se izuzme iz nekih slučajeva koji imaju veze sa izborima. Sudije imaju zadnju reč o tome da li se izuzimaju u slučajevima.\nDžefri Rozen, predsednik neprofitnog Nacionalnog ustavnog centra, rekao je na događaju koji je u petak održala libertarijanska Pacifička pravna fondacija, da očekuje da sud ostane po strani u velikim slučajevima vezanim za izore, a ako to ne može, da proba da ima jednoglasnu odluku.\n"Legitimitet suda je od ključne važnosti za sve sudije u ovom neobično delikatnom vremenu", rekao je Rozen.\nAko je sud podeljen 4 prema 4 u svim raspravljenim slučajevima pre nego što dođe novi sudija, mogao bi da održi drugi krug iznošenja verbalnih argumenata, tako da novi sudija može da učestvuje u odluci.


Njemačka kompanija za platne kartice Wirecard prijavila je bankrot poslije skandala “teškog” dvije milijarde dolara, kada je uhapšen i njen generalni direktor.\nZbog bankrota ove kompanije, blokiran je i novac korisnika iz Srbije koji koriste povezane platne sisteme.\nOva kompanija saopštila je da je otvorila postupak bankrota zbog prezaduženosti, a njen generalni direktor i osnivač Markus Braun uhapšen je prethodno zbog sumnje da je lažirao finansijske izvještaje.\nZbog bankrota Wirecard-a, u problemu su i korisnici u Srbiji, koji imaju platne kartice povezanih sistema, kao što je “Payoneer”.\nMnogima je novac blokiran na računima zbog činjenice da su sve kartice koje su povezane sa Payoneer nalozima izdate od kompanije Wirecard.\nPayoneer je saopštio kako vjeruje da je “novac koji se nalazi kod procesora kartica odgovarajuće zaštićen i da je zamrzavanje privremeno”.\nSva sredstva preko maksimalnog iznos sredstava na vašoj kartici su pod kontrolom Payoneera i kao takvi nisu pod uticajem privremenog zamrzavanja aktivnosti koji je uslijedio odlukom britanske regulatorne agencije zbog bankrota njemačke kompanije.\nInače, ovaj sistem za plaćanje koristi veliki broj ljudi u Srbiji koji rade za strane kompanije kao takozvani frilenseri.


DO KRAJA GODINE BITKOIN SKAČE NA 14.000 DOLARA Analitičari predviđaju novi katapult vrednosti kriptovalute\nStručnjaci su primetili da je u poslednje četiri godine prva kriptovaluta porasla u ceni sa 1.000 na 10.000 dolara. Ako se trend ponovi, cena bitcoina mogla bi dostići 100.000 američkih dolara do kraja 2025. godine, navodi se u izveštaju.\nAnalitičari su istakli da je dugoročni rast vrednosti bitkoina vođen osnovnim faktorima ponude i potražnje.\nDo danas je na tržištu 90 odsto - od konačnih 21 miliona - bitkoina. Međutim, ograničena količina jedan je od najvažnijih faktora rasta vrednosti kriptovaluta.\nS obzirom na činjenicu da potražnja za ovim instrumentom od strane institucionalnih investitora raste, moguće je predvideti da će se dinamika kretanja bitkoina nastaviti i u narednim godinama, navodi se u izveštaju.\nJedan od Blumbergovih stratega, Mike McGlone, najavio je letos da bi cena bitkoina na tržištu mogla dostići 20.000 dolara do kraja decembra ove godine zbog sve veće aktivnosti Bitcoin Walleta i depresijacije fiat novca.\nČak 80 odsto centralnih banaka širom sveta istražuje DIGITALNE VALUTE\nDžek Dorsi, suosnivač i izvršni direktor Tvitera i osnivač američke platne kompanije Square, kupio je ove nedelje oko 4.709 bitkoina, za što je platio 50 miliona dolara. Kada je vest objavljena u četvrtak, Square je rekao da veruje da je bitkoin "instrument ekonomskog osnaživanja koji omogućuje učestvovanje u globalnom monetarnom sistemu koji je u skladu sa svrhom firme". Ulaganje predstavlja oko 1 odsto ukupne tržišne imovine.\nBitkoin ove godine beleži stalan rast - u skladu s trendom, i trenutno trguje na poznatoj kripto berzi Bitstamp po ceni od 10.881 dolara.\nBITKOIN U MINUSU Kriptovaluta za jedan dan izgubila 6 odsto vrednosti\nČeški milijarder Petr Kelner je stradao u subotu kada je pao helikopter na Aljasci, u kojem je bio sa svojim bliskim saradnikom i još četvoro ljudi. Milijarder je kobnog dana krenuo helikopterom iz popularnog rizorta na heli-ski, na ekstreman sport kojim je voleo da se bavi. Helikopter je trebalo da ih prebaci do snegom prekrivenih planina nedaleko od Enkoridža odakle bi se potom vrtoglavom brzinom spuštali ka podnožju.


On je precizirao da su od te bolesti svinja najugroženiji Bačka i Srem gde se nalazi najveći korupus farmi svinja.\n- Ljudi mogu da budu spokojni jer ta bolest nije opasna za njih, ali može da predstavlja problem za ekonomiju jedne zemlje jer lek za ovu bolest ne postoji - objasnio je Nedimović.\n- Mi smo osnovali nacionalni centar koji se bavi problematikom afričke kuge svinja i već godinu dana preduzima sve preventivne mere - rekao je Nedimović.\n"VIŠE NE MOŽE DA SE UNESE NI SENDVIČ" Zbog epidemije afričkom kugom u Rumuniji naši stočari zabrinuti, formiran krizni centar\nPodsetio je da je Srbija zabranila protok robe životinjskog porekla iz Mađarske i Rumunije.\n- Ovde je najvažnija preventiva da se spreči dolazak bilo kakve robe koja može imati sumnjivo poreklo i koja može ukazati na prisustvo ove bolesti - napomenuo je ministar.\nNedimović: Laboratorija u Batajnici će KONTROLISATI SVE, bezbednost hrane na prvom mestu\nPremijerka Ana Brnabić istakla je večeras da su plate još niske, ali da su mnogo bolje nego što su bile, navodeći da je, na primer, plata doktora specijaliste 2012. godine bila 67.540 dinara, a danas je 96.270 dinara.\nCrnogorci u poljoprivredi zarađuju više od svojih kolega iz Srbije, Republike Srpske i Federacije BiH. Poredeći plate u ovim državama i entitetima tokom jula i avgusta, radnici iz Crne Gore su na prvom mestu i u građevinarstvu, finansijskim i delatnostima osiguranja, kao i u saobraćaju i skladištenju, a više zarađuju i u sektoru usluga smeštaja i ishrane, dok u rudarstvu i prerađivačkoj industriji prednjače srpske plate. Federacija BiH vodeća je po visini prosečne zarade u državnoj upravi.\nEkonomski lideri okupili su se jubilarni 50. put u Davosu, švajcarskom zimskom centru. Svetski ekonomski forum traje svega četiri dana, ali posao koji tamo započne razvija se tokom cele godine. Ovo je šest osnovnih stvari koje svako treba da zna o Davosu.


Odbor direktora MMF usvojio aranžman sa Srbijom | Boom93\nOdbor direktora Medjunarodnog monetarnog fonda (MMF) potvrdio je danas u Vašingtonu novi savetodavni aranžman sa Srbijom, koji će trajati narednih 30 meseci, saopštilo je Ministarstvo finansija.\nOn je dodao da, zahvaljujući novom aranžmanu sa MMF-om koji je savetodavnog karaktera, Srbija šalje ozbiljnu poruku medjunarodnoj finansijskoj javnosti i kao država dobija na kredibilitetu.\n“Nama novac od te finansijske institucije ne treba, ali nam je potrebna saradnja. Osim ambicioznog plana strukturnih reformi, fokus će biti i na pružanju podrške privrednom oporavku, očuvanju makroekonomske i finansijske stabilnosti. To treba da dovede do poboljšanja životnog standarda, konkurentnosti i rasta srpske privrede, još većeg broja stranih direktnih investicija”, rekao je Mali.\n“U narednih 30 meseci posebno ćemo se fokusirati na dodatne strukturne i institucionalne reforme, kako bi se osigurao jači i intenzivniji rast u srednjem roku, sa posebnim fokusom na ekologiju. Podrška privrednom oporavku i dalje je najvažniji prioritet naše ekonomske politike. Nastojaćemo da smanjimo fiskalne troškove i rizike i prema potrebama definišemo mere za vanredne situacije”, istakao je on.\n“Novi aranžman je od posebnog značaja kada je u pitanju reforma javnih preduzeća i modernizacija Poreske uprave, jačanje naplate prihoda i unapredjenje poslovnog ambijenta. Posebna pažnja će biti posvećena jačanju okvira upravljanja javnih investicija. Кada je u pitanju restruktuiranje javnih preduzeća, prvenstveni cilj je unapredjenje efikasnosti i ograničavanje fiskalnih troškova i rizika”, naveo je Mali.\nOcenio je da je unapredjnje poslovnog okruženja prioritet, zbog čega se nastavlja sa strukturnim reformama, jer se time podržava rast vodjen privatnim sektorom.\nMali je rekao da je od ključnog značaja sprovodjenje mera za suzbijanje sive ekonomije, kao i da je u planu i izrada sveobuhvatnog plana za zeleni rast, kako bi bio podržan ekonomski oporavak i obezbedjen održiviji razvoj.\n“Srbija ostaje posvećena definisanim ciljevima u narednom periodu. Pomoć MMF-a će svakako biti od velike koristi, jer uz dobre savete i posvećen rad, jedini ishod može biti potpun oporavak od krize izazvane virusom korona u veoma kratkom vremenskom periodu. Istovremeno, računamo na stope rasta koje će biti na zavidnom nivou, čak i u poredjenju sa znatno razvijenijim zemljama Evrope. Put kojim smo krenuli vodi nas samo ka još većem napretku”, ocenio je ministar finansija.\nOznakemedjunarodni monetarni fond MMF Novi aranžman Srbija vlada Srbija\nPoreznici u prvom polugođu otkrili oko 7,3 milijarde dinara utajenog poreza


Ostale vesti, 21.10.2010, 01:31 AM\nViše od 20% klikova na PPC oglase (pay-per-click, engl. - plaćanje po kliku) u poslednja tri meseca su bili ili slučajni ili zlonamerni, što znači da je novac oglašivača protraćen na posetioce web sajtova koji uopšte nisu bili zainteresovani za reklamirane proizvode ili usluge, niti su imali nameru da ih kupe.\nPrema globalnom istraživanju koje je u sredu objavila kompanija Click Forensics, oko 22,3% ovakvih slučajeva čine takozvane "klik prevare", što predstavlja porast od 8% u poređenju sa istim periodom prošle godine.\nKlik prevare utiču na efikasnost PPC reklamnih kampanja, u kojima oglašivači plaćaju po kliku, odnosno svaki put kada posetilac sajta klikne na njihov oglas. PPC oglasi su obično kratki, tekstualni i sa linkom ka sajtu oglašivača. PPC oglasi se obično nalaze pored rezultata pretrage pretraživača i na web stranicama povezanim sa njihovom tematikom.\nPPC oglasi su najpopularniji vid internet oglašavanja, kojem pripada uobičajeno 45% do 50% budžeta oglašivača namenjenog online marketingu. Google je svetski lider u prodaji i distribuciji PPC oglasa, od kojih kompanija ostvaruje najveći deo svog profita.\nDo klik prevara dolazi kada se na PPC oglase klikne ili greškom ili zlonamerno. Slučajni klikovi se dešavaju kada korisnici nenamerno kliknu na oglas. Zlonamerni klikovi obično potiču od vlasnika web sajtova koji nastoje da povećaju naplatu svojih PPC oglasa.\nKompanija Click Forensics, koja kvartalno objavljuje izveštaje počev od 2006. godine, je za porast klik prevara okrivila automatizovane napade pomoću bot mreža i nove izvore oglasa koje prevaranti koriste, kao što su mobilni telefoni, društvene mreže i video.


Počinje isplata od 100 evra za penzionere i prijavljivanje putem call centra | EpicentarPress\nPočinje isplata od 100 evra za penzionere i prijavljivanje putem call centra\nDatum: 15.05.2020. 18:45\nMinistar finansija Siniša Mali izjavio je da danas kreće isplata od 100 evra za penzionere tako da će po predviđenom rasporedu, skoro njih milion, moći sutra da ih podignu u bankama.\n"Onda ćemo sukcesivno da plaćamo i ostale, nakon pezionera i onih koji primaju socijalnu novčanu pomoć, kreće isplata građanima koji su se prijavili", rekao je Mali za Televiziju Pink.\nOn je podsetio da do 5. juna traje prijavljivanje punoletnih građana, navodeći da u budžetu ima novca za sve isplate. Inače, od danas svi punoletni građani, koji imaju ličnu kartu i prebivalište u Srbiji, mogu i telefonom da se prijave za jednokratnu pomoć od 100 evra.\nBroj telefona kontakt - centra je 0800/101-100\n"Naši najstariji sugrađani su imali težak period iza sebe kad je reč o korona virusu, i ovo je naš način da kažemo hvala. Dakle, po sto evra na račun 950.000 penzionera ide već danas i onda ćemo sukcesivno da uplaćujemo svima", rekao je Mali.\n"To je jedini indikator koji može da kaže koliko se broj nezaposlenih i traže pomoć države povećao", rekao je Mali, navodeći da su finansijske mere države "pogodile u centar".


Evroparlament podržao predlog rezolucije o Bregzitu - BIGportal.ba\nEvropski parlament podržao predlog rezolucije o Bregzitu kojim se omogućava odlaganje britanskog izlaska.\nTakođe, naglašava se i da će u slučaju izostanka dogovora Britanci i dalje morati da poštuju svoje finansijske obaveze prema Evropskoj uniji.\nEvroparlamentarci su sa 544 glasova “za” i 126 glasova “protiv” podržali predlog rezolucije u kojoj stoji da je u interesu i Londona i Brisela da se Bregzit sprovede na uredjen način, prenosi Hina.\nTo će to biti moguće samo kad Ujedinjeno Kraljevstvo ispoštuje obaveze prema pravima gradjana, finansijsku odštetu razlaza i Sporazum iz 1998. godine koji je ukinuo tvrdu granicu izmedju dve Irske.\nFinancijska obaveza Britanaca prema EU-u i dalje će vredeti i u slučaju izlaska bez dogovora, upozorava se u predlogu rezolucije.\nU rezoluciji se ističe da će neuredan izlazak iz EU-a u potpunosti biti odgovornost britanske vlade te se poručuje kako se Brisel strogo protivi suspenziji britanskog parlamenta do 14. oktobra.\nPredsednik Evropske komisije na odlasku Žan-Klod Junker je na raspravi uoči glasanja u Strazvuru otkrio kako se u ponedeljak, uz glavnog evropskog pregovarača za Bregzit Mišela Barnijera, sastao s britanskim premijerom Borisom Džonsonom i kako su imali “prijateljske, konstruktivne i pozitivne razgovore”.\nJunker smatra kako postoji stvaran rizik izlaska bez dogovora, no da je i dalje moguće postizanje sporazuma. “Komisija je spremna raditi dan i noć da bi se pronašli tehnički i politički dogovori”, rekao je predsednik Evropske komisije.\nDodao je i kako je Džonsonu poručio da nije “emocionalno vezan” za bekstop, nego za ciljeve koje se žele postići tim mehanizmom, ali da britanska vlada još nije došla s alternativnim predlogom za pitanje irske granice. “Dok se to ne dogodi ne mogu vam reći da ima napretka”, zaključio je.\nFinska ministarka za evropska pitanja Titi Tupurainen, predstavnica države koja trenutno predsedava Unijom, na raspravi je rekla kako je izlazak bez sporazuma “najverovatniji scenario”, što su aplauzom pratili britanski zastupnici stranke Bregzit.\nPredsednik Evropske narodne stranke Manfred Veber kazao je kako je Bregzit “glup” i kako je samo pokazao stanovnicima EU-a prednosti tog saveza. “Pobornici Bregzita tvrdili su da će donji dom britanskog parlamenta preuzeti kontrolu, a sad su ga suspendirali.”\nNajdžel Faraž, jedan od najistaknutijih zagovornika Bregzita, kazao je da se čini da će se najverovatnije postići sporazum o bekstopu na evropskom samitu 17. oktobra, ali da je sporazum koji je s Briselom postigla bivša premijerka Tereza Mej loš za Britance.\nPredstavnik liberala Gaj Ferhofšstat kazao je kako je dobro da stranka Bregzit i Najdžel Faraž mogu da prave toliko buke tokom rasprave, jer to više ne mogu činiti u svom parlamentu. “Usput, tamo nisu ni izabrani”, dodao je Ferhofšstat .


Macron ‘troslojnom’ Unijom uništava snove Zapadnog Balkana | MIŠLJENJA | Al Jazeera\nMacron ‘troslojnom’ Unijom uništava snove Zapadnog Balkana\nEmmanuela Macrona ovih dana mnogi na Balkanu zovu 'evropskim Donaldom Trumpom' (Reuters)\nEmmanuel Macron je možda pobijedio na francuskim predsjedničkim izborima obećavši da će poraziti populizam, ali ovih dana ga mnogi na Balkanu zovu “evropskim Donaldom Trumpom”. Razlog za ovo neobično poređenje je odlučno protivljenje francuskog predsjednika proširenju Evropske unije. On je na samitu u Briselu uložio veto na otvaranje pregovora o pridruživanju sa Sjevernom Makedonijom i Albanijom. Francuski lider je bio jedini koji je odbio Sjevernu Makedoniju, a u odbijanju Albanije su ga podržali samo lideri Danske i Holandije.\nMacron je odbranio svoju odluku – koju je odmah i javno proglasio “historijskom greškom” šef Evropske komisije Jean-Claude Juncker – tvrdeći da bi se Unija trebala fokusirati na to da svoju kuću dovede u red prije nego što razmotri opciju prijema novih članova. “Ovo je rasprava o viziji. Pravila o povećanju treba reformirati”, rekao je on.\nZa francuskog predsjednika ova zaista jeste rasprava o viziji. U Francuskoj postoji uvažena tradicija doživljavanja Evrope kroz koncentrične krugove, koja vodi porijeklo od vremena kada je predsjednik bio Francois Mitterrand. U ovoj viziji, koju Macron očito dijeli, stanovnici istočne Evrope mogu poslovati i sarađivati s Evropskom unijom, ali oni ne pripadaju “istinski evropskom” unutrašnjem svetom krugu.\nOd ‘dvoslojne’ do ‘troslojne’ Unije\nPočetkom 1990-ih, suočen sa zahtjevima od Poljaka, Mađara, Čeha i drugih bivših komunističkih nacija centralne i istočne Evrope da se “vrate u Evropu”, Mitterand je osmislio nacrt za Evropu koji je smjestio Francusku u središte male i dobro integrirane Zapadnoevropske unije, koja ima samo labavu poveznicu zasnovanu na ekonomiji sa svojim istočnim susjedima. Na kraju su Mitterandovu želju da drži nacije centralne i istočne Evrope izvan Evropske unije ignorirali drugi članovi osnivači bloka. Kao rezultat, Evropska unija je proširena i dopustila je nizu država ulazak u eurozonu i bezgranični predio Schengena. Najnovija pridružena članica je Hrvatska, koja je nedavno dobila zeleno svjetlo od Evropske komisije da se pridruži Schengenu.\nAli, odluka Velike Britanije da napusti evropski blok predstavlja priliku za Francusku da doradi Mitterandov nacrt za 21. stoljeće. Kroz niz govora, Macron je iznio svoju viziju, objašnjavajući da bi želio izgraditi troslojnu Evropu: unutrašnji krug sačinjen od opipljivo ojačane eurozone; drugi krug koji se sastoji od članica Evropske unije u jednom snažnom tržištu i mnogo manje integriran vanjski krug, koji je “unija vrijednosti, demokratskih principa i ekonomskih sloboda”, koji bi jednog dana potencijalno mogao uključiti Rusiju i Tursku. Razlog za očitu Macronovu misiju da okonča proširenje Evropske unije je jednostavan: on vjeruje da je njeno proširenje doživjelo neuspjeh. Umjesto dinamičnih mladih demokratija koje bi mogle pomoći da se ubrza evropska integracija, Evropska unija je završila s Mađarskom Viktora Orbana i Poljskom koja je upravo izabrala populističku stranku Zakon i pravda za još jedan mandat.\nDakle, što se Macrona tiče, Sjeverna Makedonija i Albanija trebaju nastaviti boraviti u čekaonici. A države poput Mađarske, Poljske i Rumunije trebaju ostati izvan izvidnice Evropske unije okupljene oko eurozone. Proširenje je mrtvo. Živjela slaba i zlobna Evropska unija, s Njemačkom kao ekonomskom snagom i Macronovom Francuskom kao strateškim liderom. Blokiranjem zahtjeva za članstvo Sjeverne Makedonije i Albanije, Macron je napravio prvi korak ka postizanju ove vizije. Njegov je potez, međutim, već doveo u pitanje budućnost Evropske unije i stabilnost kontinenta.\nOštećen je kredibilitet bloka\nGrčka i Makedonija su riješile 27 godina dugu raspravu u vezi imena ove druge 2018. godine, potpisavši značajan sporazum, poznat kao Prespa, u okviru kojeg je Makedonija promijenila ime u Republika Sjeverna Makedonija. Ovaj je sporazum obavezao Atinu da prestane sprečavati Makedoniju da se pridruži NATO-u i da joj dozvoli da počne pregovore o pridruživanju Evropskoj uniji. Skoplje je uskoro potpisalo sporazum da se pridruži NATO-u i pripremilo se da počne pregovore s Evropskom unijom. Brisel je bio tako zadovoljan ovim sporazumom da ga je nazvao “krunskim ostvarenjem”.\nMacronovo nepridruživanje Sjeverne Makedonije Evropskoj uniji poremetilo je taj proces. Johannes Hahn, evropski komesar koji je predvodio nastojanja da se motiviraju Sjeverna Makedonija i Albanija da uvedu reforme kako bi bile kvalificirane za pridruživanje Evropskoj uniji, rekao je da je Macron oštetio kredibilitet bloka “ne samo na Zapadnom Balkanu, već i šire… Odbiti priznanje dokazanog napretka će imati negativne posljedice, uključujući rizik destabilizacije Zapadnog Balkana, s punim utjecajem na Evropsku uniju”, dodao je on.\nMinistar vanjskih poslova Sjeverne Makedonije Nikola Dimitrov je u međuvremenu optužio Evropsku uniju da je neiskrena. “Najmanje što Evropska unija duguje ovoj regiji je da bude direktna s nama… Ako više ne postoji konsenzus o evropskoj budućnosti Zapadnog Balkana, građani zaslužuju da to znaju”, kazao je on.\nEvropska so na balkanskoj rani\nDan kasnije je premijer ove države Zoran Zaev sazvao prijevremene izbore. To je rizik koji bi mogao imati negativan ishod. Konzervativno-nacionalistička stranka VMRO-DPMNE će voditi kampanju na osnovu obećanja da će revidirati sporazum Prespa s Grčkom i, nakon neočekivane kritike Evropske unije, mogla bi uspjeti doći na vlast. Naravno, neće biti lako nijednoj budućoj vladi da poništi ustavne izmjene koje je donio sporazum između Skoplja i Atine. Ipak, Macronova je odluka bez sumnje dovela otvoreno proevropsku naciju na put udaljavanja od Brisela. Činjenica da je Evropska unija prekorila Sjevernu Makedoniju dok nastavlja pregovore sa Srbijom Aleksandra Vučića, koja se svaki dan približava Rusiji i Kini, dodaje so na ranu.\nNaravno, prerano je da se kaže kako je Macron ubio Evropsku uniju kakvu poznajemo. Mnoge članice Evropske unije još nisu spremne odustati od sna o povećanju. Italijanski premijer Giuseppe Conte je rekao kako će predložiti da pregovori o pridruživanju s Albanijom i Sjevernom Makedonijom ponovo počnu u novembru. Belgijski premijer Charles Michel također je obećao da neće dozvoliti da se ovo pitanje zaboravi, rekavši: “Vidjet ćemo kako da se kasnije vratimo ovoj debati.”\nFrancuska neće lako popustiti pred pritiskom ostatka Evropske unije, ali i dalje može biti uvjerena uz protuusluge. Evropska unija bi mogla pristati da razdvoji Sjevernu Makedoniju i Albaniju i ponudi da ide dalje samo s prvom od njih. Također može ponuditi da značajno pooštri kriterije za pridruživanje. Ipak, jedna univerzalna istina o Evropskoj uniji je kolektivna sposobnost njenih članica da izdrže. Vjerovatno ćemo dobar dio toga vidjeti u narednim mjesecima.\nDimitar Bechev radi na Evropskom institutu pri Londonskoj školi ekonomije.\nEvropska samica za francuskog predsjednika\nOgromna većina zastupnika Evropskog parlamenta iskazala je bijes i razočaranost najnovijim krahom kredibiliteta Evropske unije.\nEvropski parlament podržava članstvo Albanije i S. Makedonije u EU-u\nEvropski parlament smatra da je izostanak konsenzusa među članicama o početku pristupnih pregovora ‘strateška greška’.\nHahn: Francuska očito ne želi nikakvo trenutno proširenje EU-a\nEvropski komesar za proširenje oštro je kritizirao odbijanje početka pristupnih pregovora sa Sjevernom Makedonijom i Albanijom.\nEra američko-ruskih ‘reseta’ je gotova\nŠta dogovor o Nagorno-Karabahu znači za Rusiju i Tursku?\nCrnomorski plin jača tursku geopolitiku\nUprkos dobrim vijestima, Zapadni Balkan je u nevolji


Turska komunistička partija po prvi put dobila svog gradonačelnika – IL GRIDO DEL POPOLO\nTurska komunistička partija po prvi put dobila svog gradonačelnika\nObjavljeno 1. aprila/travnja 2019. od Il Grido del Popolo©\nU provinciji Tunceli, na srednjem Istoku Turske, u općini Dersim, na održanim lokalnim izborima, sa 32,4 posto, pobedio je kandidat Turske komunističke partije (TKP) Fatih Mehmet Maçoğlu. Tako je ova partija po prvi put dobila svog gradonačelnika otkako je registrirana pod ovim imenom. Što se tiće samih izbora, vladajuća Partija pravde i razvoja (AKP) Ređepa Tajipa Erdogana, je izgubila svoju veliku podršku u glavom gradu, ali i u ostalim velikim gradovima poput Izmira, Adane, Antalije. U gradu na Bosforu je do samog kraja bilo neizvesno, ali je ipak na kraju slavio kandidat AKP, Jildirim. Mnogi analitičari kažu da je ovo početak kraja Erdogana, mada i dalje njegova partija uživa najveće poverenje u zemlji.\nUkupno je 12 partija učestvovao na izborima na kojima se bira lokalna vlast, a pravo glasa u Turskoj ima više od 57 miliona građana. Tursku čine 81 provincija, među kojima i 30 metropola, uključujući Ankaru i Istanbul. Odaziv na ovim izborima je bio preko 84 posto, a birači su glasovali za 1389 gradonačelnika, na više od 200 hiljada glasačkih mesta.


Na putevima i prugama radovi vredni 4,5 milijarde evra - Gradjevinarstvo.rs\nNavela je da je ove godine u Srbiji rekonstruisano 120 kilometara pruga i objasnila da je to prvi put da se u Srbiji rekonstruiše više od 50 kilometara pruge i da vozovi mogu ići brzinom od 120 kilometara na sat.\n- Plan je da u 2016. bude dodatno rekonstruisano 250 kilometara pruge – rekla je ministarka i dodala da je cilj i da se pruga Beograd-Bar vrati na projektovanu brzinu između 80 i 100 kilometara.\nU putnoj mreži, prioritet za 2016. godinu biće i Koridor 11, najavila je Mihajlovićeva i dodala da se u januaru može očekivati zaključenje ugovora za deonicu Surčin-Obrenovac.\n- Kada se potpiše ugovor Surčin-Obrenovac, nema čekanja. Početkom građevinske sezone, u martu, možemo da počnemo radove – rekla je Mihajlovićeva.\nIstakla je i da su za narednu godinu u planu razgovori oko deonice Požega-Preljina i naglasila da je spremna sva projektno-tehnička dokumentacija.\n- U 2016. godini u celoj Srbiji treba da se rehabilituje više od 200 kilometara puta, i to će biti finansirano iz kredita „Svetske banke“ i „Evrospke investicione banke“ i sredstvima Vlade Srbije – precizirala je Mihajlovićeva.\nSledeće godine, kako je dodala, očekuje se dogovor u Parizu o načinu finansiranja auto-puta Niš-Merdare-Priština-Albanija, a do marta će biti gotova projektno-tehnička dokumentacija.\nMinistarka je najavila i da će Koridor 10 biti završen sledeće godine ili početkom 2017.\n- Ove godine imali smo deonicu Srpska kuća-Levosoje od osam kilometara, koja je dodeljena kroz javni poziv konzorcijumu domaćih kompanija. To je prvi put da je neku deonicu na Koridoru 10 radio srpski konzorcijum i oni će to završiti do decembra 2016. godine – rekla je Mihajlovićeva.\n- Sledeće godine Srbija će imati urađeno 90,7 kilometara auto-puta, a ove godine izgrađeno je 91,1 kilometar. To je skoro duplo više od evropskog proseka koji je 55 kilometara – dodala je ministarka.\nMihajlovićeva je rekla da je ove godine potrošen sav novac za kapitalne investicije u Ministarstvu građevinarstva i da je efikasnost budžeta 98 odsto.\nDodala je da se drugi deo novca nalazi u javnim preduzećima koja su povećala svoju efikasnost na 60 odsto, dok je pre godinu i po bila 25 odsto, tako da, kako je objasnila, neće biti penala.\nBudžet ministarstva za narednu godinu je 31 milijarda dinara, a od toga, kako dodaje, 12,5 milijardi namenjeno je samo za kapitalne investicije.\nGovoreći o ranije najavljenom spajanju javnih preduzeća „Putevi Srbije“ i „Koridora Srbije“, Mihajlovićeva je rekla da je dogovoreno da preduzeće „Koridori“ nastavi da radi dok se ne završi Koridor 10.\n- To je do kraja sledeće godine ili do početka 2017. To preduzeće je osnovano za Koridor 10 i kada se taj projekat završi više neće biti razloga da postoji – rekla je Mihajlovićeva.


Newsletter : privredni-imenik.com\nOvo je svakako najefikasniji način da budete u toku sa projektom Privrednog Imenika Srbije ali i moćno sredstvo za direktno obraćanje velikom broju aktivnih poslovnih subjekata iz Srbije, koji su prijavljeni na mejling listi Privrednog Imenika Srbije.\nNewsletter ima posebno mesto u komunikaciji Privrednog Imenika Srbije sa korisnicima, oglašivačima i pretplatnicima u sklopu strategije direktnog marketinga i B2B koncepta svih njegovih izdanja.\nSvakog meseca Privredni Imenik Srbije šalje najmanje 1 novi newsletter na oko 18.000 adresa iz svoje mejling liste poslovnih subjekata: firmi, institucija, organizacija i preduzetnika. Pored redovnih informacija i obaveštenja u vezi sa projektom, newsletter nudi mogućnost plasiranja vesti, poruka i oglasa svim korisnicima, pretplatnicima i oglašivačima u izdanjima Privrednog Imenika Srbije.\nUkoliko niste naručilac naših izdanja ili oglašivač u nekom od njih, možete se prijaviti za prijem newsletter-a, biltena i drugih informacija preko Prijave za newsletter u hederu na naslovnoj strani sajta, bez obzira na to da li ste fizičko ili pravno lice.\nUkoliko se radi o pravnom licu preporučujemo da nam dostavite i kompletne informacije o firmi preko Obrasca za ažuriranje radi besplatnog unosa i ažuriranja podataka u svim izdanjima Privrednog Imenika Srbije.\nViše o oglašavanju u newsletter-u Privrednog Imenika Srbije >>>


Motorola se polako oporavlja – Android Market\nMotorola se polako oporavlja\nLenovo je izgleda napravo pravi potez preuzimanjem Motorole.\nOvaj proizvođač mobilnih telefona zabeležio je rast prodaje od 118 odsto u odnosu na isti period prošle godine i isporučio više od 10 miliona uređaja u kvartalu koji je završen zaključno s 31. decembrom.\nMotorola je ostvarila prihode od 1,9 milijardi američkih dolara, čime je ispunjen deo ciljeva koje Lenovo ima zacrtan za ovu kompaniju.\n“Motorola je na pravom putu da ispuni cilj profitabilnosti u 4-6 kvartala od akvizicije”, navodi se u izveštaju.\nLenovo, Xiaomi i LG se bore za treću tržišnu poziciju kad je reč o pametnim telefonima, a Motorola bi vremenom mogla da donese prevagu svojoj matičnoj kompaniji u Kini – naročito zato što će se njihovi uređaji uskoro početi prodavati i tamo.\nPrevious Article Tvitovi će biti vidljiviji na Googleu\nNext Article Da li su ovo dimenzije Samsung Galaxy S6 telefona?


Javne česme – Gradske oaze u vrelim letnjim danima Javne česme – Gradske oaze u vrelim letnjim danima\nU vrelim letnjim danima kojih je zbog klimatskih promena sve više, javne česme su često spas za građane.\n27/05/2021 autor: Nenad Spasojević\nFotografija: Jorge Láscar CC BY 2.0\nSa dolaskom letnjeg perioda godine počinju i problemi sa prekomerno visokim temperaturama i većim potrebama za vodom. Posebno je ovaj problem izraženiji kada smo na otvorenom i izloženi sunčevom zračenju. Sa promenama u klimi, leta postaju sve toplija, a sa njima je i sve češća pojava toplotnih talasa kada se ne preporučuje preterano dug boravak napolju. U takvim periodima u mnogim gradovima često možemo videti cisterne sa vodom za rashlađivanje.\nMeđutim, jedan od načina da se osvežimo jeste i konzumiranje vode sa javnih česmi. Njihov značaj nije samo u rashlađivanju, mada im je to primarna namena, već one mogu da podstaknu rast svesti kod građana o potrebama smanjenja plastičnog otpada.\nToplotni talasi povećavaju potrošnju flaširane vode\nShodno promenama u klimi građani su u vrelim danima primorani da imaju vodu kod sebe. Ta negativna posledica klimatskih promena dovela je i do prekomerne kupovine flaširane vode, čiju u najvećem broju slučajeva plastičnu ambalažu, građani odlažu kao otpad. Na taj način, građani su pri rešavanju svojih potreba doveli praktično do stvaranja novog problema.\nToplotni talasi imaju veliki uticaj na potrebe stanovništva za vodom, podaci iz Velike Britanije pokazuju da se tokom toplotnog talasa 2006. prodaja flaširane vode u pojedinim supermarketima duplirala, dok je na nivou cele 2018. zabeležena rekordna prodaja flaširane vode u ovoj zemlji što se povezuje jednim od najtoplijih leta koje je Velika Britanija ikada iskusila.\nKonzumiranje vode sa javnih česmi i pozitivan uticaj na životnu sredinu\nKao odgovor na problem rasta plastičnog otpada, u Britaniji su odlučili da odgovore sa većim brojem mesta na kojima možete natočiti vodu.\nPrimer za to jeste London. Uvidevši probleme sa rastom otpada uprava grada je pre nekoliko godina odlučila da pilot projekotm postavi javne česme odnosno mesta za dopunu vode. Ukupno 20 novih javnih česmi imalo je za cilj da građane natera da smanje kupovinu flaša i da ambalažu zapravo dopunjuju na postojećim i novim javnim česmama. S obzirom na pozitivan odnos, građani Londona su dobili u još novih 50 javnih česmi čija je vrednost oko 5 miliona funti. Na ovaj način je uprava grada Londona je zajedno sa kompanijom Thames Water učestvovala sa podjednakim udelom u novim investicijama. Kao i u prethodnoj investiciji fokus postavljanja bio je na prometnim mestima kao što su tržni centri, metro stanice, ali i mestima za sport i rekreaciju.\nEvropa je iz godine u godinu takođe na udaru toplotnih talasa. Zbog dvostukog problema u vidu klimatskih promena, ali i negativnog uticaja na životnu sredinu, reagovala je i Evropska komisija. Naime, uvidevši jasan nedostatak ovih objekata, Evropska komisija je predložila nacionalnim vladama članicama da se poveća broj javnih česmi i tako smanji zagađenje. Prema pojedinim analizama, kupovinom plastičnih boca sa vodom domaćinstva u EU godišnje potroše i preko 600 miliona evra. Sledivši preporuke u mnogim gradovima Evrope su nikle nove javne česme, koje su ujedno predstavile i arhitektonsku kreativnost.\nJavne česme često nisu samo obični objekti. Česme poput Terazijske, Delijske ili Čukur-česme imaju izuzetnu kulturnu vrednost. Međutim, pored toga što su pojedine česme kulturna i istorijska dobra, veoma je značajani njihov uticaj na rešavanje ekoloških problema.\nNadležni i kvalitet vode sa javnih česmi u Beogradu\nNa prostoru deset beogradskih opština nalazi se skoro 200 javnih česmi koje koriste vodu izvorskog porekla ili vodu iz gradskog vodovoda. O održavanju ovih česmi pre svega brine JKP Beogradski vodovod i kanalizacija, u čiju nadležnost spadaju i fontane. Kada se govori o ispitivanju kvaliteta vode za piće sa javnih česmi, tu je pored JKP Beogradski vodovod i kanalizacija nadležan i Gradski zavod za javno zdravlje. Posebno je važno istaći da Gradski zavod vrši proveru kvaliteta vode koja je izvorskog porekla, ali isto tako i analizu vode sa česmi koje koriste vodu iz gradskog vodovoda.\nTako je u martu mesecu na 16 ispitanih česmi koje koriste izvorsku vodu, voda za piće bila na svega njih 3. Međutim sa dolaskom toplijeg vremena od aprila meseca, vrši se ispitivanje vode na ukupno 32 javne česme sa izvorskom vodom. Na ovoj mapi Gradskog zavoda za javno zdravlje možete da vidite koje javne česme sa izvorskom vodom su ispravne za piće prema poslednjim analizama.\nIako voda za piće sa javnih česmi sa izvorskom vodom prema poslednjim ispitanim podacima pokazuje da je voda ispravna na 12/32 javne česme, stanje sa česmama koje koriste vodu gradskog vodovoda je dosta povoljnije. Razlog za to jeste i taj što je ovo prerađena voda, ali takođe ona prolazi i nekoliko procesa kontrole uključujući i dodatna ispitivanja. Uz to, objekti koji koriste ovu vodu nalaze se na mnogim lokacijama, a pre svega u parkovima i blizu pojedinih prometnih delova grada.\nJavne česme – korisni primer iz regiona\nLjubljana koja je proglašena zelenom prestonicom Evrope za 2016. godinu, na ovom planu je promenila, uvećala ili poboljšala mnogo stvari, među kojima su i javne česme. S obzirom da je grad u osvajanju ove titule uspeo da uradi mnogo i po pitanju svesti građana, to je učinjeno i u slučaju sa racionalnijom potrošnjom vode. Naime, Ljubljana sa blizu 300.000 stanovnika nema veliki broj javnih česmi, ali je njihov broj porastao u poslednjih nekoliko godina.\nOno na šta su posebno obratili pažnju jeste njihovo strateško postavljanje, kako bi svi delovi grada bili jednako pokriveni ovim objektima. Takođe, jedna značajna stvar sa ovim gradom jeste mogućnost korišćenja mobilne aplikacije putem koje možete videti koliko ste udaljeni od najbliže javne česme, ali i saznati nešto više o njoj.\nJavne česme neminovno predstavljaju značajnu kulturnu tradiciju mnogih gradova. Njihov društveni značaj je nesporan, a posebno što mogu dati doprinos i smanjenju, pre svega, plasičnog otpada. Kada se o tim objektima koji se nalaze u Beogradu govori, iako je njihova brojka zadovoljavajuća, potrebno je istaći da je očito potrebno da se više poradi na njihovom održavanju i kvalitetu. Voda sa javnih česmi u Beogradu jeste za piće, ali izvorska voda je često promenljivog kvaliteta, što pokazuju i analize iste.\nPrilikom postavljanja novih javnih česmi u Beogradu treba prioritizovati prometna mesta kako bi se dao doprinos smanjenju stvaranja otpada i građanima olakšali vreli dani. Primer Londona i Ljubljanje mogu poslužiti mnogim gradovima širom Evrope kao primer kako se može podstići i rashlađivanje građana, ali ujedno i smanjenje kupovine flaširane vode i stvaranja nepotrebno velikih količina otpada.


Društvo i ekonomija: Sindikati prete protestom - BalkaniYUm.TV '); } //]]>\nSindikati prete protestom\nDaćemo vladi 15 dana da vrate cene na nivo pre 1. septembra, a ukoliko to ne učini, pozvaćemo ljude na masovne proteste u svim gradovima Srbije, poručuje predsednik Saveza samostalnih sindikata Ljubisav Orbović. Nema razloga za proteste, rekao ministar spoljne i unutrašnje trgovine Rasim Ljajić.\nPredsednik Saveza samostalnih sindikata Srbije Ljubisav Orbović zatražio je od Vlade Srbije da vrati cene osnovnih životnih namirnica u narednih 15 dana, koje su neopravdano poskupele. Ukoliko to ne učine, sindikat će pozvati građane na masovne proteste.\n"Povećanjem PDV-a nisu obuhvaćene osnovne životne namirnice, tako da je povećanje cena ovih dana neopravdano. Daćemo Vladi 15 do 20 dana da vrate cene na nivo koji je bio pre 1. septembra, a ukoliko to ne učini, pozvaćemo ljude na masovne proteste u svim gradovima Srbije", rekao je Orbović.\nOn je podsetio da su tokom septembra značajno poskupele osnovne životne namirnice i usluge, pre svega mleko i mlečni proizvodi, ulje, brašno, peciva, testenine, jaja, voće, sokovi, hemija, energenti, prevoz.\n"Kod većine proizvođača cene su povećane od 15 do čak 30 odsto u odnosu na isti period prethodne godine, a u pojedinim slučajevima povećanje cena iznosi i do 100 odsto", istakao je Orbović.\nOrbović je podsetio da je pasulj u septembru prošle godine koštao 200 dinara, a u septembru ove 300 dinara, mleko je sa 57,9 dinara poskupelo na 69,9, cena jogurta je sa 87,9 otišla na 93,35, dok su jaja sa 143,9 dinara poskupela na 169,99 dinara.\nPotrošači su na svom džepu u prethodnom periodu najviše osetili poskupljenje mesa. Tako je piletina pre godinu dana koštala 246,9 dinara, a danas košta 344 dinara, svinjski but je sa 459,9 povećan na 649,99, juneći but 559,9 na 687,68 dinara.\nPrema izveštaju Samostalnog sindikata, "Vitalovo" ulje je za godinu dana poskupelo sa 130,9 na 189,09, kupus sa 30 na 60 dinara, "Imlekov" maslac sa 117,9 na 149,99 dinara, krompir sa 40 na 50 dinara, paradajz sa 40 na 80 dinara, gradski prevoz u Beogradu sa 2.680 na 3.216 dinara.\n"Osnovne životne namirnice drastično su poskupele. Ono što je nekada bilo sirotinjska hrana, sada je misaona imenica za mnoge porodice. Kupovna moć stanovništva Srbije drastično je opala", naglasio je Orbović.\nLjubisav Orbović je dodao da ima razumevanja da je Vlada nasledila tešku ekonomsku situaciju iz prethodnog perioda, ali da to ne znači da ih treba osloboditi obaveza jer su, kako kaže, obećali da će imati kontrolu nad cenama.\n"Predstavnici Vlade danima govore da li će biti gej parada ili neće i skoncentrisani su samo na to pitanje, a pritom dolazi da životnog ugrožavanja egzistencije građana, onda imamo problem sa takvom Vladom", zaključio je Orbović.\nLjajić: Nema razloga za proteste\nMinistar spoljne i unutrašnje trgovine i telekomunikacija Rasim Ljajić uveren je da nema razloga da se građani pozivaju na masovne proteste zbog najnovijih poskupljenja, jer je Vlada Srbije iskoristila sve mehanizme koji su joj stajali na rapolaganju da stabilizuje tržište i spreči poremećaje.\n"Ne vidim osnova za to uprkos tome što kao građanin delim nezadovoljstvo što su neki neopravdano podigli cene svojih proizvoda, a pre svega proizvođačke cene", rekao je Ljajić.\nUz ocenu da država ne može da uradi ništa više od onoga što je već uradila, Ljajić je najavio da će na narednoj sednici vlade doneti novu odluku o bescarinskom uvozu novih količina ulja što,kako tvrdi, još jednom potvrđuje da ne postoji ništa što je vlada u ovom trenutku mogla da uradi, a da to nije učinila.\n"Cene se formiraju slobodno na tržištu u zavisnosti od ponude i tražnje. Mi smo uradili sve što možemo i sve mehanizme koje imamo na raspolaganju smo iskoristili počevši od toga da je za pet osnovnih životnih namirnica, do kraja godine, na snazi uredba o ograničenju marži na 10 odsto", rekao je Ljajić.\nOn je podsetio i da je doneta uredba o ograničenju cene hleba tip "Sava", od brašna tipa 500 , odluka o zabrani izvoza suncokreta, šećerne repe i soje, odluku o bescarinskom uvozu kukuruza, pšenice, soje, šećerne repe, a sve sa ciljem da se spreči poremećaj na tržištu.