Pokretanje posla nije nimalo jednostavan proces, ali sa druge strane nije ni nemoguća misija. Ono što je na početku bitno napomenuti jeste da, ukoliko u prvi plan stavite isključivo materijalnu korist, takvi poslovi se često mogu završiti i pre nego što se započnu.\nDa biste uspeli u biznisu koji želite da pokrenete, potrebno je da osim novca, koji će naravno doći kao posledica vašeg rada, fokus stavite na ostvarivanje poslovnog i životnog uspeha, zadovoljstva i sreće. Takva vizija i način izvršavanja strategija, vodiće vas ka sigurnom uspehu u pokretanju posla.\nUkoliko želite da osvojite individualni online coaching potrebno je da na email marketing@jovanaminic.com pošaljete nekoliko rečenica o sebi: ime i prezime, čime se bavite, da li imate neku poslovnu ideju i zbog čega želite da osvojite individualni coaching. Nakon pregledanih prijava osoba koja osvoji coaching biće kontaktirana kako bismo se dogovorili oko termina njegovog održavanja.\nSimanić: PKS snažno podržava žensko preduzetništvo\nPKS organizuje radionicu za preduzetnice\n“Starbucks” će zatvoriti 8.000 kafića


Котор Варош очекује помоћ Србије | Opština Kotor Varoš\n19 June 2019, 3:17 PM\nKotor Varoš očekuje pomoć Srbije\nKOTOR VAROŠ, 10. APRILA – Načelnik Kotor Varoša Zdenko Sakan rekao je da ova opština nije dobijala finansijsku podršku Srbije za realizaciju projekata, ali je uvjeren da će ubuduće biti drugačije i na sastanku sa zvaničnicima Srpske i Srbije biće predstavljeni projekti u interesu stanovnika ove lokalne zajednice.\n“Osim izgradnje nove zgrade opštinske uprave, za čiju namjenu su obezbijeđena kreditna sredstva, razmišljamo i o projektima predviđenim planom kapitalnih investicija koji bi dobili finansijsku podršku Srbije“, izjavio je Sakan Srni.\nOn je kao prioritetan projekat izdvojio rekonstrukciju zgrade Narodne osnovne škole u Kotor Varošu koja je izgrađena još početkom 20. vijeka i predstavlja simbol austrougarske arhitekture.\n“Skoro 120 godina nakon što je izgrađen, ovaj objekat koji ima veliku kulturno-istorijsku vrijednost je u veoma lošem stanju i nije u upotrebi. Postoji projekat u vrijednosti od 750.000 KM u okviru kojeg bismo izgradili kulturni centar i biblioteku, tako da očekujemo pomoć Srbije i Srpske“, istakao je Sakan.\nOn je naveo da na području opštine postoje određeni problemi putne infrastrukture, zatim kanalizacione i vodovodne mreže, a nakon što su srušeni stari i dotrajali objekti duž glavne ulice otvara se mogućnost realizacije novih projekata.


Iniciran je sastanak između direktora „Gulfooda“ i generalnog direktora Novosadskog sajma. Susret i buduća saradnja u formi potpisivanja protokola o poslovno-tehničkoj saradnji, trebalo bi da bude realizovana tokom učešća na šestoj tematskoj nedelji „Poljoprivreda i prehrana“ koja će biti održana od 12. do 20. februara 2022.\nIzvršna direktorica za kongresne aktivnosti Novosadskog sajma, Andrea Knezy sastala se sa predstavnicima Kongresne i Sajamske industrije Dubaija - Dijegom Kortezeom, predsednikom za Kongresne komercijalne poslove Svetskog trgovinskog centra; Stinom Jakobsenom, direktorom Kongresnog Biroa Dubaia i Fatimom Ezahra Munzih, menadžerkom Kongresne prodaje.\nU direktnom susretu razgovaralo se na temu buduće saradnje kroz organizovanje manifestacija iz oblasti poljoprivrede i prehrambene industrije, informacionih tehnologija, digitalnog biznisa kao i medicine i brige o zdravlju, saradnji u pogledu transfera znanja u različitim akademskim oblastima, ali i o zajedničkim inicijativama u međunarodnim asocijacijama iz sektora kongresnog biznisa. Predstavljena je lista sajmova, kako sopstvenih tako i organizovanih od strane eksternih kompanija, gde sajamske manifestacije čine najveći deo ukupnih prihoda.\nPrivredna komora Srbije u saradnji sa Vladom Republike Srbije, razradila je poseban program posete svetskoj izložbi EXPO DUBAI 2020, u okviru pete tematske nedelje pod nazivom “Putovanja i povezanost”. Osnovni cilj učešća Republike Srbije na Expo Dubai 2020 jeste promocija srpske poslovne zajednice na vodećoj svetskoj poslovnoj manifestaciji, koja se realizuje kroz namenski biznis program koji obuhvata različite oblike učešća i aktivnosti. Za realizaciju biznis programa zadužene su Privredna komora Srbije, Razvojna agencija Srbije i operativni tim za svetsku izložbu, dok poslovna strategija obuhvata realizaciju 9 privrednih delegacija.


Centar za socijalni rad je u?estvovao u realizaciji brojnih projekata koji se odnose na unapre?enja socijalne i porodi?no-pravne za�tite kako na lokalnom nivou,tako i na �irem planu.\n- Projekat ,,Izgradnja Doma za stara lica na teritoriji grada Novog Pazara,, (Gerontolo�ki centar),kapaciteta 80 mesta,kojim smo konkurisali kod Ministarstva rada i socijalne politike, projekat je odobren i sredstva za izgradnju doma su obezbe?ena i o?ekujemo realizaciju svih projektnih aktivnosti.\n- Projekat ,,Izgradnja servisa pomo? u ku?i za stare i OSI na teritoriji grada Novog Pazara,, koji nam je odobren na konkursu Fonda za socijalne inovacije\n- Projekat ,,Instalacija programa � Integral-2 za vo?enje evidencije i dokumentacije u Centru za socijalni rad. Izvr�eno je umre�avanje svih kompjutera u Centru i u saradnji sa Ministarstvom rada i socijalne politike izvr�eno je instaliranje licenciranog softvera ,,Integral-2,,.\n- Projekat ,,Izrada strate�kog plana op�tine Novi Pazar,, gde smo uzeli aktivno u?e�?e u izradi strate�kih pravaca razvoja u oblasti socijalne za�tite.\n- Projekat : ,, Planiranje lokalnih usluga socijalne za�tite-PLUS,, za Ministarstvo rada i socijalne politike � Fond za socijalne inovacije\n- U okviru tog projekta ura?ena je Strategija socijalne za�tite i socijalne politike grada Novog Pazara,koja je usvajena od strane Gradskog ve?a i Skup�tine grada Novog Pazara i ve? su zapo?ete aktivnosti na realizaciji ovog strate�kog dokumenta.\n- Projekat : ,, Nacrt Strategije za Rome ,, gde smo u saradnji sa NVO ,,Urban �in,, i drugim socijalnim akterima na lokalnom nivou radili na dono�enju ovog strate�kog dokumenta za pobolj�anje polo�aja romske populacije.\n- Projekat : ,, Strategija za mlade ,, gde smo u saradnji sa Kancelarijom za mlade u Novom Pazaru i drugim socijalnim akterima na lokalnom novou radili na izradi ovog strate�kog dokumenta za mlade\n- Projekat : ,,Izrada Lokalnog plana akcije za decu (LPA),,u saradnji sa UNICEF-om i Strated�ik marketingom,gde smo uzeli aktivno u?e�?e u izradi ovog strate�kog dokumenta za na�u op�tinu,kao i na realizaciji brojnih aktivnosti iz ove strategije.\n- Projekat : ,, Sre?ivanje prijemne kancelarije,arhiviranje predmeta i unos u elektronsku bazu podataka. gde smo u okviru projekta Javnih radova 2010.godine konkurisali kod Ministarstva ekonomije i regionalnog razvoja i Nacionalne slu�be za zapo�ljavanje i projekat nam je odobren u trajanju od tri meseca.\n- Projekat ,,Partnerstvom protiv siroma�tva,,gde smo bili partneri Tima potpredsednika Vlade za implementaciju Strategije za smanjenje siroma�tva i NVO ,,Urban �in,,\n-Projekat : ,,Zdravlje i mladi na Balkanu,, u organizaciji kanadske organizacije CIDA,gde smo uzeli aktivno u?e�?e u implementaciji svih aktivnosti na realizaciji ovog projekta.Kao rezultat ovih aktivnosti je otvaranje Savetovali�ta ua mlade u Zdravstvenom centru Novi Pazar,odnosno u Domu zdravlja,gde je u?e�?e Centra za socijalni rad bilo zna?ajno.\n- Predlozi projektnih ideja za ,,Pro-program,,\n- U saradnji sa Ministarstvom rada i socijalne politike i Ministarstvom unutra�njih poslova instaliran je program ,,?elik,, - ?ita? biometrijskih li?nih karata za potrebe centra za socijalni rad.\n- Tokom godine redovno je ra?en mese?ni Informator o radu Centra za socijalni rad\n- Ura?en je Web sajt Centra za socijalni rad Novi Pazar: www.centarzsrnovipazar.org.rs\ni E-mail : Ova adresa el. pošte zaštićena je od spam napada, treba omogućiti JavaSkript da biste je videli i centarnp@ ptt.rs\n- Ura?eni su brojni upitnici o odre?enim kategorijama korisnika (osobe sa invaliditetom,deca na porodi?nom sme�taju i hraniteljstvu,socijalno ugro�ena lica,itd.), za potrebe nadle�nih ministarstava,Republi?kog zavoda za socijalnu za�titu,kao i za potrebe Gradske uprave grada Novog Pazara.


Šešelj kandidat za predsednika - JUGPRESS\nŠešelj kandidat za predsednika\nPredsednik Srpske radikalne stranke Vojislav Šešelj biće kandidat za predsednika Srbije, rekla je na današnjoj konferenciji za novinare predsednica Gradskog odbora SRS u Leskovcu Lidija Dimitrijević.\nSrpska radikalna stranka obeležila je konferencijom za medije 27 godina rada stranke.\n“SRS je proteklih godina imala mnogo uspona i padova koje smo stoički podneli, nismo poklekli i nismo menjali svoju ideologiju. Nakon što je Vojislav Šešelj, najpoznatiji antiglobalista na svetu i zvanično pobedio Haški tribunal, jer je oslobođen po svim tačkama optužnice, Srpska radikalna stranka se vratila u parlamentarni život, kako na republičkom, tako i u većini lokalnih parlamenata.“\nDimitrijevićeva je dodala i da SRS nije zadovoljna trenutnim odnosom snaga, jer on ne predstavlja istinit prikaz volje građana.\n„Trenutni odnos snaga predstavlja volju stranih ambasada i njihovog uticaja u Srbiji, jer su pojedine političke stranke silom ubačene u Narodnu skupštinu na intervenciju američkog ambasadora Kajla Skota. U Srbiji se teško živi, a to se može promeniti samo uz potpuni zaokret državne politike od ove današnje takozvane proevropske ka iskrenoj saradnji sa Ruskom Federacijom. Takav zaokret može da načini jedino Vojislav Šešelj, predsednik SRS i kandidat za predsednika Republike Srbije na izborima koji su pred nama.“\nRadikali očekuju da se zajedno sa predsedničkim raspišu i vanredni parlamentarni izbori jer je život običnih građana sve lošiji.


ŠIROM SRBIJE PROSLAVLJEN DAN EVROPE UZ PORUKU „ČOVEK ČOVEKU TREBA DA JE ČOVEK - STOP NEČOVEŠTVU“ ⋆ Evropski pokret u Srbiji\nHome/Vesti/ŠIROM SRBIJE PROSLAVLJEN DAN EVROPE UZ PORUKU „ČOVEK ČOVEKU TREBA DA JE ČOVEK – STOP NEČOVEŠTVU“\nU ponedeljak, 9. maja proslavljen je Dan Evrope celodnevnom manifestacijom u Beogradu, u organizaciji Evropskog pokreta u Srbiji, uz podršku Heinrich Boll Stiftung Fondacije u Beogradu, Međunarodnog Evropskog pokreta i Konrad Adenauer Stiftung Fondacije u Beogradu. Pored Beograda, domaćini proslave bili su i Leskovac, Valjevo, Kraljevo, Kruševac i Sremska Mitrovica. Istovremeno, u Novom Sadu je realizovan program obeležavanja Dana Evrope u organizaciji EU Delegacije u Srbiji, u kojem je takođe učestvovao Evropski pokret u Srbiji.\nCelokupan događaj koji je posetilo preko 100 prolaznika i više od 50 aktivnih učesnika obeležen je porukom „Čovek čoveku treba da je čovek – stop nečoveštvu“ u cilju skretanja pažnje na protest protiv rata u Ukrajini i odavanje poštovanja prema preminulima u nezamislivim ratnim strahotama i razaranjima u poslednja dva meseca.\nU prepodnevnim časovima, članovi Foruma mladih Evropskog pokreta u Srbiji realizovali su uličnu akciju na Trgu Republike. Mladi su u prolazu igrali igru „Točak EU vrednosti“ i davali izjave o značaju elementarnih vrednosti EU: sloboda, participacija, demorkatija, vladavina prava, ljudska prava i slično. Mladi su pored promocije vrednosti EU slali i antiratne poruke i poruke podrške vršnjacima u Ukrajini koji se suočavaju sa ratnom krizom.\nManifestacija proslave Dana Evrope centralno mesto je zauzela na Cvetnom Trgu u periodu od 18.00 do 23.00h. Proslava je otpočeta igrokazom pozorišne grupe mladih „Naš svet, naša pravila“ koja okuplja desetak srednjoškolaca i srednjoškolki iz Vranja i Beograda. Performans pozoršne grupe sadržao je istorijske izjave Evropljanja uz podsećanje značaja postojanja Evropske unije kao antiratnog projekta i aktera na međunarodnoj sceni koji podstiče prijateljstvo i saradnju među narodima. Performans je završen izvedbom pesme Đorđa Balaševića „Samo da rata ne bude“, koja je privukla pažnju brojnih prolaznika i posetilaca Cvetnog Trga.\nU okviru programa pušteni su video materijali kampanje „Zajedno za Evropu“ Međunarodnog evropskog pokreta, sa ciljem slanja ujedinjene poruke da „u kriznim vremenima shvatamo da smo zajedno jači“ i da nas „solidarnost, sloboda i mir povezuju“. Direktno uključenje tima Evropskog pokreta u Srbiji prisutnog na centralnoj proslavi Dana Evrope u Novom Sadu obogatilo je program kroz prikaz atmosfere i broja ljudi koji su u dobrom raspoloženju proslavili „solidarnost, slobodu i mir“ u našem evropskom društvu. Usledio je niz priloga o proslavi Dana Evrope iz Leskovca, Valjeva, Kraljeva, Kruševca i Sremske Mitrovice koji su na različite načine poslali poruke saradnje i prijateljstva za zajedničku evropsku budućnost Srbije i drugih evropskih zemalja. Evropski pokret u Srbiji Kraljevo ispred svojih prostorija organizovao je razgovore sa sugrađanima na temu evropskih vrednosti i prikazao film nagrađene ekipe učenika i učenica Srednje saobraćajno-tehničke škole o promociji evropskih vrednosti (više o tome ovde). Evropski pokret Valjevo organizovao je razgovor sa aktivistima i stručnjacima u cilju promocije evropske ideje i vrednosti, pre svega mira među narodima i pravu na zdravu životnu sredinu (više o tome ovde).\nGeneralna sekretarka Zvezdana Kovač je na pitanje novinara Newsmax Adria kako ocenjuje pad interesovanja građana za EU ocenila da “je jasno da vlast oblikuje javno mnjenje. Kako se retorika predsednika Srbije i pojedinih minsitara u tehničkom mandatu već promenila, tako bi se, ukoliko bi istraživanje bilo sprovedeno sada, većina građana izjasnilo za ulazak u EU. EU treba da je izbor Srbije, ne samo zbog besplatnog školovanja i olakšanog kretanja, već zbog toga što EU znači mir, demokratiju, pravdu i zbog toga što bi Srbija imala pravo glasa u odlučivanju i oblikovanju zajednice čiji bi bila član.”\nSrpsko-portugalski pisac i književnik Dejan Tiago Stanković, odnedavno predsednik Foruma za kulturu Evropskog pokreta u Srbiji podelio je prisutnima na proslavi svoje uvide i zapažanja, kroz isticanje značaja slobode govora za demokratski razvoj i evropski put u okviru evropskih razgovora na otvorenom.\nU okviru manifestacije predsednica Jelica Minić svečano je uručila nagradu „Doprinos godine Evropi“ Branki Anđelković, ko-osnivačici i programskoj direktorki Centra za istraživanje javnih politika. Nagradu za „Doprinos godine Evropi“ ustanovili Evropski pokret u Srbiji i Međunarodni evropski pokret, a dodeljuje se svake godine za govor, knjigu, konkretnu akciju ili stav pojedinca, organizacije ili grupe građana koji su značajno doprineli procesu evropskih integracija i promociji evropskih ideja i vrednosti u našoj zemlji (više o tome ovde).\nCelokupan program svečano je priveden kraju emitovanjem filma „Supernova“ reditelja Harija Mekvina koji nosi snažnu poruku o važnosti prihvatanja, inkluzije i ravnopravnog tretmana LGBTQIA+ ljudi. Evropski pokret u Srbiji odabirom filma podseća i da je Beograd, u septembru 2022. godine, domaćin EuropePride-a, koji se prvi put održava u zemlji koja još uvek nije članica Evropske unije.\nBy zorana| 2022-05-11T20:07:58+01:00\tMay 11th, 2022|Categories: Vesti|Tags: Dan Evrope, Evropske integracije, Evropske vesti|Comments Off on ŠIROM SRBIJE PROSLAVLJEN DAN EVROPE UZ PORUKU „ČOVEK ČOVEKU TREBA DA JE ČOVEK – STOP NEČOVEŠTVU“


Crnogorski gigant biće zatvoren posle 50 godina - 08.12.2021, Sputnik Srbija\nCrnogorski gigant biće zatvoren posle 50 godina\nVlasnik kompanije Uniprom Nikšić Veselin Pejović, najavio je danas da se Kombinat aluminijuma Podgorica (KAP) zatvara, a 500 radnika biće otpušteno, čime će... 08.12.2021, Sputnik Srbija\nPejović je na konferenciji za novinare rekao da će plansko gašenje početi 15. decembra, prenosi RTCGGašenje je najavljeno zbog visokih cena struje koje će važiti od 1. januara, kada Unipromu ističe ugovor sa Elektroprivredom Crne Gore (EPCG).Cena električne energije za KAP trenutno iznosi 45 evra po megavatu, uz porez na dodatu vrednost (PDV), dok poslednjih meseci na međunarodnim berzama ona dostiže i 250 evra.Pejović je rekao da je EPCG prvo ponudila cenu struje od 120 evra po megavat satu plus PDV.„Sada su ponudili još višu cenu od 127 evra“, kazao je Pejović.Sa druge strane, iz EPCG kažu da bi dalja primena postojećih cena koje važe za Uniprom dovela EPCG u gubitak od preko 60 miliona evra u 2022. godini, što bi se, kako kažu, odrazilo na teret građana Crne Gore i visinu cene struje koju plaćaju, navode „Vijesti“.Pejović na to odgovara da se „radi o manipulaciji“, te poručuje da Uniprom, koji upravlja KAP-om u poslednjih osam godina, „nikada nije, niti će sticati profit preko leđa građana“.Pejović kaže da će „posle gašenja KAP-a EPCG imati 100 miliona viška“, pa veruje „da će ovaj profit podeliti sa građanima tako što će od januara smanjiti cenu struje za 50 odsto“.\nekonomija, crna gora, kombinat aluminijuma podgorica, region – ekonomija, region\nVlasnik kompanije Uniprom Nikšić Veselin Pejović, najavio je danas da se Kombinat aluminijuma Podgorica (KAP) zatvara, a 500 radnika biće otpušteno, čime će posle 50 godina rada nekadašnjeg crnogorskog industrijskog giganta.\nPejović je na konferenciji za novinare rekao da će plansko gašenje početi 15. decembra, prenosi RTCG\nGašenje je najavljeno zbog visokih cena struje koje će važiti od 1. januara, kada Unipromu ističe ugovor sa Elektroprivredom Crne Gore (EPCG).\nCena električne energije za KAP trenutno iznosi 45 evra po megavatu, uz porez na dodatu vrednost (PDV), dok poslednjih meseci na međunarodnim berzama ona dostiže i 250 evra.\nPejović je rekao da je EPCG prvo ponudila cenu struje od 120 evra po megavat satu plus PDV.\n„Sada su ponudili još višu cenu od 127 evra“, kazao je Pejović.\nSa druge strane, iz EPCG kažu da bi dalja primena postojećih cena koje važe za Uniprom dovela EPCG u gubitak od preko 60 miliona evra u 2022. godini, što bi se, kako kažu, odrazilo na teret građana Crne Gore i visinu cene struje koju plaćaju, navode „Vijesti“.\nPejović na to odgovara da se „radi o manipulaciji“, te poručuje da Uniprom, koji upravlja KAP-om u poslednjih osam godina, „nikada nije, niti će sticati profit preko leđa građana“.\nPejović kaže da će „posle gašenja KAP-a EPCG imati 100 miliona viška“, pa veruje „da će ovaj profit podeliti sa građanima tako što će od januara smanjiti cenu struje za 50 odsto“.\nJezero crvenog mulja: Ekološka bomba Crne Gore (video, foto)\n18 Mart 2019, 10:39


Foto: nadamacura_official / Instagram\nNada Macura u mladosti\nNaime, Nada se na Instagramu podsetilqa vremena kada je kada je počela svoju doktorsku karijeru, dok je bila jedna od, kako je sama rekla "najpoželjnijih žena".\n- Ova slika je iz mlađih dana, najlepše godine mog života. Kako vreme leti dragi moji - napisala je Nada u komentaru uz fotografiju.\nZAVIRITE U LUKSUZ Ovako izgleda dom Cece Ražnatović\nCeca Ražnatović zajedno sa porodicom sprema se da proslavi novogodišnje i božićne praznike. U domu je uvek vesela atmosfera, a kako izgleda kutak u kojem oni najviše borave pogledajte u našoj galeriji.\nBivša učesnica Farme ima samo 26 godina, i brojne estetske intervencije.\nGoran Jevtić sinhronizuje crtani film „ Ledeno doba 3“\nJedan od animiranih dugometražnih filmova koji se poslednjih godina nametnuo kao veoma zabavan i privlačan za sve generacije - „Ledeno doba” dobio je i svoj treći nastavak pod nazivom „Dinosaurusi dolaze”.


Јавни конкурс НСЗ за организовање спровођења јавних радова на којима се ангажују незапослена лица у 2018. години – Grad Kragujevac\nProgram javnih radova namenjen je radnom angažovanju prvenstveno teže zapošljivih nezaposlenih lica i nezaposlenih u stanju socijalne potrebe, radi očuvanja i unapređenja radnih sposobnosti nezaposlenih, kao i radi ostvarivanja određenog društvenog interesa. Javni rad sprovodi poslodavac – izvođač javnog rada, koga određuje Nacionalna služba za zapošljavanje na osnovu javnog konkursa.\nradno sposobni korisnici novčane socijalne pomoći, Romi, lica bez kvalifikacija/sa niskim kvalifikacijama, viškovi zaposlenih, lica koja posao traže duže od 18 meseci.\nisplatu naknade za obavljen posao licima angažovanim na javnim radovima po osnovu ugovora o privremenim i povremenim poslovima, maksimalno 18.000 dinara po licu, na mesečnom nivou za pun fond radnih časova, odnosno srazmerno vremenu radnog angažovanja na mesečnom nivou; utvrđeni iznos naknade za obavljeni posao se uvećava za pripadajući porez i doprinose za obavezno socijalno osiguranje, koji su obračunati u skladu sa zakonom;\nnaknadu troškova dolaska i odlaska sa rada angažovanih lica na javnim radovima, u visini do 2.000 dinara po licu srazmerno vremenu radnog angažovanja na mesečnom nivou, za svaki mesec angažovanja, uvećan za pripadajuće doprinose za obavezno socijalno osiguranje, koji su obračunati u skladu sa zakonom;\n1.000 dinara po licu za javne radove koji traju mesec dana,\n1.500 dinara po licu za javne radove koji traju dva meseca,\n2.000 dinara po licu za javne radove koji traju tri i četiri meseca;\nJavni konkurs je otvoren od dana objavljivanja u sredstvima javnog informisanja, a poslednji rok za prijem prijava za učešće na javnom konkursu je 2. april 2018. godine.\nJavni konkurs NSZ za organizovanje sprovođenja javnih radova na kojima se angažuju nezaposlene osobe sa invaliditetom u 2018. godiniJavni poziv NSZ za učešće u finansiranju Programa obuke za potrebe poslodavca za zaposlenog u 2018. godini


Vučević i Mirović posetili "Sever 4": Investicija koja budi optimizam (FOTO) | (Vesti - 25.07.2016) Novi Sad\n25.07.2016 u 15:30h\nVučević i Mirović posetili "Sever 4": Investicija koja budi optimizam (FOTO)\nGradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević zajedno je s predsednikom Vlade Vojvodine Igorom Mirovićem obišao gradilište u novosadskoj industrijskoj zoni "Sever 4" gde se izvode radovi na infrastrukturnom opremanju te lokacije. Oni su tom prilikom postavili vremensku kapsulu u gradilište, u koju su ubacili poruke napisane tim povodom i zatim ubacili po jedan novčić.\nTaj celokupan projekat podrazumeva kompletno infrastrukturno opremanje preko 190.000 m² u radnoj zoni "Sever 4", na potezu od zaleđa Rafinerije "Novi Sad" do autoputa Beograd-Subotica. Na osnovu urbanističkog plana, izdvojene su dve parcele, od osam i od šest hektara, koje se prioritetno privode nameni, kao i površine namenjene pristupnim saobraćajnicama i pratećoj infrastrukturi. Na osnovu Odluke Skupštine Grada iz decembra 2015. godine, potpisan je Sporazum sa kompanijom "Lir" o uređenju parcele od osam hektara i izgradnji proizvodne hale.\n- Svedoci smo da se projekat izgradnje nove fabrike u Novom Sadu realizuje veoma uspešno, a to pored izgradnje same hale, podrazumeva i komunalno opremanje ove industrijske zone uz autoput. To je svakako jedna od najvećih i najkonkretnijih investicija u gradu koja budi optimizam, a uskoro ćemo ovde imati jednu velelepnu halu u koju će nekoliko hiljada ljudi svakodnevno dolaziti na posao. Pored izgradnje ove fabrike, koja već ima kao višegodišnjeg zakupca kompaniju Lir, mi ćemo automatski pored tih osam hektara opremiti i šest hektara susednih parcela koje ćemo odmah ponuditi narednim investitorima. Takođe, zajedno sa Republikom i Pokrajinom smo spremni da opremamo i preostalih 30 hektara slobodnog zemljišta, odnosno da kompletiramo Radnu zonu "Sever 4". Moja poruka, ispisana i na hartiji ubačenoj u tzv. Vremensku kapsulu danas, jeste da je težnja da se fabrike u Novom Sadu otvaraju, a ne da se zatvaraju – rekao je gradonačelnik Miloš Vučević i dodao da su projekt-menadžeri kompanije "Lir" u tokom obilaska gradilišta izrazili zadovoljstvo, što se Grad pridržava rokova prema ugovorenim planovima.\nPredsednik Vlade Vojvodine Igor Mirović izrazio je zadovoljstvo, što je po prvi put na gradilištu tog velikog industrijskog kompleksa, koji ne predstavlja samo halu koju će koristiti kompanija "Lir", već će postati značajna industrijska zona u tom delu grada.\n- Verujem da će se u sklopu naše nove politike okupljanja oko projekata, odnosno zajedničkog rada Vlade Republike Srbije, pokrajinske vlade i Grada Novog Sada, nastaviti sa izgradnjom infrastrukture za dodatno opremanje 30 hektara industrijske zone koji predstavljaju razvojnu šansu za Novi Sad. To je nešto na čemu ćemo raditi narednih godina, jer je jedan od prioriteta ekonomskog razvoja AP Vojvodine da se pre svega razvijaju radne, industrijske, agroindustrijske i poslovne zone i da kompanije poput Lira u što većem broju dolaze u sve opštine u Vojvodini – rekao je Igor Mirović i naglasio da je na svoju poruku, stavljenu u vremensku kapsulu, zapisao da je izgradnja zone "Sever 4" najbolja slika ubrzanog ekonomskog razvoja grada.\nJP "Zavod za izgradnju grada" je ovlašćeno da u ime i za račun Grada bude investitor izgradnje hale koja je namenjena za proizvodnu delatnost, spratnosti je P i P+1, a ukupna površina iznosi 28.500 m².\nPovezane teme gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević igor mirović Lear Lir Miloš Vučević premijer vlade vojvodine radna zona Sever 4 zavod za izgradnju grada ZIG


Košarkaški klub Mega Mozzart » SINOVEC: „NADAMO SE PODVIGU PROTIV ZVEZDE“\nMega Bemax u ponedeljak 25. decembra od 18 časova nastavlja takmičenje u ABA ligi gde će u okviru 13. kola u Sremskoj Mitrovici dočekati lidera na tabeli ekipu Crvene zvezde mts. Košarkaši Mege će na ovom meču, kao i na tri naredna u periodu između katoličkog Božića i pravoslavne Nove godine, zaigrati u specijalnoj prazničnoj garnituri dresova.\nKarte za utakmicu su uveliko u prodaji po ceni od 400 dinara za tribine i mogu se kupiti od 8 do 22 časa kafiću „Pinki“ u okviru hale, kao i na dan utakmice od 15 časova na blagajni hale PSC Pinki u Sremskoj Mitrovici.\nTrener Mega Bemaxa Dejan Milojević je istakao da je bitno da ekipa da sve od sebe u ovom meču:\n– U ponedeljak dočekujemo Crvenu zvezdu koja je svakako prvi favorit za osvajanje ABA lige. Imaju izuzetno kvalitetan tim koje je spoj iskusnih i mladih igrača. Potrebno je da odigramo agresivnu odbranu sa puno energije u igri. Bitno je da damo sve od sebe u ovom meču, a za šta će to na kraju biti dovoljno, videćemo,\nJedan od najiskusnijih u redovima Mega Bemaxa je Stefan Sinovec je istakao da će ekipa pokušati da iskoristi svoje prednosti:\n– U nezgodnom trenutku nam dolazi najteži protivnik koji će sigurno želeti da pokaže reakciju posle dva poraza u Evroligi. Igramo protiv ekipe koja nije samo u vrhu ABA lige, već i u evropskom vrhu. Sigurno je da izlazimo na teren sa velikom nadom u podvig. Pokušaćemo da iskoristimo naše prednosti, a to su mladost i više treninga. Od odbrane sve polazi i ako tu odigramo na najvišem nivou i uspemo da uvedemo utakmicu u neizvestan finiš, onda je sve moguće,\nizjavio je Sinovec.\nSpecijalni gosti Mega Bemaxa na utakmici će biti mlađe kategorije Košarkaškog kluba „Joker“ iz Sombora, koji nosi ime kluba po nadimku Nikole Jokića, bivšeg košarkaša Mege i sadašnje NBA zvezde i igrača Denver Nagetsa. Takođe, Mega će na ovom meču ugostiti i košarkašice ŽKK Budućnost Bemax iz Podgorice, koje će u utorak biti i deo tradicionalne novogodišnje utakmice Mege koja će se održati u hali „Mega Factory“ u Beogradu.\nMega Experience projekat će se nastaviti i na meču protiv Crvene zvezde mts, s tim što će ovom prilikom gosti kluba biti najuspešniji takmičari BeoBasket Fantasy lige.\nU ponedeljak nas očekuje praznik košarke u Sremskoj Mitrovici.\nU UTORAK TRADICIONALNA NOVOGODIŠNJA UTAKMICA MEGE I PROMOCIJA KALENDARA


Neodržive cene grejanja – Nadlanu.com\nNeodržive cene grejanja\nBEOGRAD, 20. januara 2010. (Beta) - Stalna konferencija gradova i opština (SKGO) upozorila je u sredu da je loše stanje u velikom broju lokalnih toplana posledica kontrolisanih cena komunalnih usluga.\n"Cene komunalnih usluga su ekonomski neodržive, zbog čega preduzeća koja se bave tom delatnošću imaju gubitke, a građani loše usluge", navodi se u saopštenju SKGO.\nDodaje se da su disparitet cena energenata i usluga javnih komunalnih preduzeća, kao i prošlogodišnje smanjenje transfernih sredstava gradovima i opštinama, onemogućile lokalne samouprave da obezbede stabilan sistem finansiranja daljinskog grejanja.\nPrvi korak u rešavanju nepovoljnog stanja u komunalnim preduzećima, kako je predložila SKGO, trebalo bi da bude ukidanje uredbe Vlade Srbije kojom je precizirano da se cene komunalnih usluga mogu povećavati samo u skladu sa rastom inflacije. Ta uredba, kako je navedeno, propisuje da lokalna vlast ostaje bez isplata iz republičkog budžeta u slučaju da jednostrano poveća cene komunalnih usluga, bez ozbira što je to poskupljenje izazvano rastom cena energenata.


Hocu.ba Federalna TV traži novinare/ke, reportere/ke i voditelje/ice – Hocu.ba\nFEERALNA TV vas poziva da se javite na audiciju za novinare/ke, reportere/ke i voditelje/ice.\nRadio-televizija Federacije BiH nudi mogućnost za stjecanje radnog angažmana u Sarajevu, ali i svojim IT centrima: Mostar, Bihać, Tuzla, Zenica i Travnik.\n“Uz visoku stručnu spremu, poželjno je da ste komunikativni, radoznali, uporni, spremni za timski rad, te da imate iskustva u radu medija.\nZa voditelje/voditeljice završena visoka stručna sprema nije eliminatoran preduslov, kao ni za honorarne saradnike i volontere.\nSvoju prijavu sa ličnim podacima (ime i prezime, datum rođenja, stručna sprema, radno iskustvo u medijima, te kratak opis ličnih karakteristika i interesovanja) i fotografijom možete dostaviti na e-mail adresu: [email protected] do 21.09.2020. godine.\nKandidati koji budu izabrani na temelju prijave bit će obaviješteni o datumu održavanja audio-vizuelnog testa”, objavili su iz FTV-a.\n(Visited 570 times, 19 visits today)\nAutor Melisa Selak BiH FTC HOCUPOSAO posao\n« Stipendije Republike Češke za stdente koji dolaze iz zemalja u razvoju\nSOS Dječija sela u BiH zapošljavaju na poziciju koordinatora/ice u projektu jačanja porodice Sarajevo »


Jerusalim: Ponovo tenzije na osetljivom svetom mestu\nTanjug 18. jula 2021. 23:39\nJERUSALIM – Na stotine jevrejskih hodočasnika posetilo je osetljivo sveto mesto u Jerusalimu, uz pratnju jakog policijskog obezbeđenja, neposredno nakon što su se muslimanski vernici na kratko sukobili sa izraelskim bezbednosnim snagama.\nNije bilo prijava o povređenima, ali su incidenti izazvali tenzije na mestu koje je sveto za Jevreje i muslimane.\nNa istom mestu (za Jevreje to je Hramovna gora) su ranije ove godine izbili veliki neredi, koji su doveli do jedanaestodnevnog oružanog sukoba između Izraela i palestinskog Hamasa u Pojasu Gaze, preneo je AP.\nJevreji ovu lokaciju u Jerusalimu poštuju kao svetinju, gde su nekada bili biblijski hramovi i najsvetije je mesto u judaizmu.\nDanas, to je mesto i za kompleks džamija Al Akse, treće najsvetijeg mesta u islamu.\nIslamski vakuf, koji upravlja kompleksom, rekao je da je oko 1.500 Jevreja ušlo u tu zonu, što je znatno veći broj nego u uobičajnim danima.\nVakuf je optužio izraelsku policiju da je koristila taktiku demonstriranja sile i rekao da su neki posetioci prekršili postojeći sporazum o statusu kvo koji zabranjuje Jevrejima da se mole na tom mestu.\nUoči posete, izraelska policija je saopštila da je manja grupa mladih muslimana bacala kamenje na bezbednosne snage, koje su brzo osigurale oblast.\nNa amaterskom video snimku deluje da policija ispaljuje gumene metke, uobičajne za suzbijanje mase, a muslimanskim vernicima je potom bilo zabranjeno da ulaze u kompleks na nekoliko sati, dodaje AP.\nVakuf je optužilo izrael da je „narusio svetost“ džamije dozvolivši jevrejskim ekstremistima „da preplave džamiju, da naprave provokativne šetnje i da izvedu javne molitve i rituale“.\nDodaje se da oblast „isključivo pripada islamskoj džamiji i da neće prihvatiti nikakve podele ili partnerstvo“.\nPremijer Izraela Naftali Benet pohvalio je ponašanje policije tokom posete mestu, obećavši da će štititi versku slobodu za Jevreje i muslimane na tom mestu.


Vlada usvojila Predlog zakona o budžetu za 2016 – Balkanekspresrb.rs\nVlada usvojila Predlog zakona o budžetu za 2016\nOvaj budžet, kao i prethodni za 2015. godinu, dobili su podršku Međunarodnog monetarnog fonda i predstavljaju ključni deo Programa koji istovremeno rešava problem deficita ali i strukturne probleme koji taj deficit uzrokuju. Budžet za narednu godinu je skrojen na osnovu prognoze da će u 2016. godini rast BDP-a iznositi 1,75 odsto, a inflacija 2,8 odsto\nVLADA Srbije usvojila je danas Predlog zakona o budžetu za 2016. godinu kojim su planirani prihodi u iznosu od 997,4 milijarde dinara, a rashodi 1.119 milijardi zaokruženo. Planirani fiskalni deficit na nivou republike za sledeću godinu je 121,8 milijardi dinara.\nPodsećanja radi, planirani fiskalni deficit za 2015. godinu iznosio je 191,3 milijardi a do kraja ove godine prema poslednjim projekcijama iznosiće oko 100 milijardi dinara uključujući stare dugove za gas, vojne penzije i subvencije u poljoprivredi.\nOvaj budžet, kao i prethodni za 2015. godinu, dobili su podršku Međunarodnog monetarnog fonda i predstavljaju ključni deo Programa koji istovremeno rešava problem deficita ali i strukturne probleme koji taj deficit uzrokuju. Budžet za narednu godinu je skrojen na osnovu prognoze da će u 2016. godini rast BDP-a iznositi 1,75 odsto, a inflacija 2,8 odsto.\nPrihodi budžeta od naplate poreza, kako je predviđeno, iznosiće 829,5 milijardi dinara, od čega je naplata PDV-a 427 milijardi.\nVlada Srbije prethodno je usvojila i Fiskalnu strategiju za 2016. godinu sa projekcijama za 2017. i 2018. koja prethodi izradi Nacrta zakona o budžetu za 2016. godinu koji će, kako je planirano, biti pred poslanicima tokom ovog meseca.\nOsnovni ciljevi u narednom srednjoročnom periodu fokusirani su na nastavak sprovođenja mera fiskalne konsolidacije, održavanje makroekonomske stabilnosti uz zaustavljanje daljeg rasta duga i uspostavljanje trenda njegovog smanjenja što je u skladdogovorenim aranžmanom sa Međunarodnim monetarnim fondom.\nFokus je i na jačanju stabilnosti i otpornosti finansijskog sektora, otklanjanju prepreka privrednom rastu i podizanju konkurentnosti sprovođenjem sveobuhvatnih strukturnih reformi, nastavak reformi javnih preduzeća, kao i podizanje efikasnosti javnog sektora.\nVlada Srbije će nastaviti da vodi odgovornu fiskalnu i ekonomsku politiku usmerenu na kreiranje stabilnog i predvidivog poslovnog ambijenta.♦\nMoskva tvrdi: Erdoganova porodica trguje sa ISIL – om\nVučić primio ministra spoljnih poslova Sovačke Lajčaka


Kompjuterski program analizira lice i pogađa da li je osoba gej ili strejt - 09.09.2017, Sputnik Srbija\nVeštačka inteligencija može sa velikom tačnošću da pogodi da li su određeni ljudi gej ili strejt samo na osnovu fotografija njihovih lica. Prema rezultatima tog... 09.09.2017, Sputnik Srbija\n20:18 09.09.2017 (Osveženo: 02:54 26.08.2021)\nTa studija Univerziteta Stenford pokazala je da kompjuterski algoritam može tačno da utvrdi razliku između gej i strejt muškaraca u ogromnom procentu slučajeva.\nPodaci iz istraživanja zasnovani su na uzorku od više od 35.000 fotografija lica koje su muškarci i žene objavljivali na američkim sajtovima za upoznavanje. Autori istraživanja Mihal Kosinski i Jilun Vang podatke su dobili koristeći „duboke neutralne vežbe“, odnosno sofisticirane matematičke sisteme koji uče kako da analiziraju slike na osnovu velikih baza podataka.\nIstraživanje je pokazalo da gej muškarci i žene često imaju crte lica koje nisu tipične za njihov rod, što u suštini znači da su gej muškarci često ženstveniji. Podaci su pokazali i da gej muškarci često imaju užu vilicu, duži nos i veće čelo od strejt muškaraca, dok su gej žene imale šire vilice i manja čela u odnosu na strejt žene.\nLjudi koji su pogađali seksualnu orijentaciju na osnovu fotografija imali su mnogo lošije rezultate od algoritma, pa su pogodili samo 61 odsto muškaraca i 54 odsto žena. Softver je bio mnogo uspešniji — seksualnu orijentaciju pogodio je kod 91 odsto muškaraca i 83 odsto žena.\nStudija je pokrenula pitanja o biološkom poreklu seksualne orijentacije, kao i etičku ispravnost prepoznavanja lica, a dovedeni su u pitanje i problemi u vezi sa narušavanjem privatnosti ispitanika.


Banjević: Odlični ovogodišnji rezultati Montenegro Airlinesa | SEEbiz.eu\nObjavljeno: 27.05.2018 / 19:36\nBEOGRAD - Izvršni direktor Montenegro Airlinesa (MA), Živko Banjević, na Međunarodnom naučno-stručnom skupu "Маintenance Forum 2018", u Beogradu istakao je izvanredne finansijske i komercijalne rezultate MA u prva četiri mjeseca ove godine i najavio uspješnu ljetnju sezonu, u kojoj će, kako je kazao, nacionalni avioprevoznik prevesti oko 360 hiljada putnika.\nKako je saopšteno iz MA, Banjević je u svom izlaganju govorio o organizaciji rada i sistemu održavanja vazduhoplova u toj kompaniji, posebo ističući da visokokvalitetan kadar i najstroži standardi koji se primjenjuju u MA putnicima garantuju konforno, sigurno i bezbjedno putovanje.\n"On je, takođe, istakao izvanredne finansijske i komercijalne rezultate MA u prva četiri mjeseca ove godine i najavio uspješnu ljetnju sezonu, u kojoj će MA prevesti oko 360 hiljada putnika", navodi se u saopštenju.\nOni ocjenjuju da se Forum pokazao kao odlična prilika za susret akademske naučne zajednice i stručnjaka iz privrede koji se bave održavanjem tehničkih sistema kao i upravljanjem sredstava – "Asset Management".\n"Učesnici Foruma su saglasni da treba raditi na podizanju svijesti o značaju upravljanja održavanjem privrednih sistema i sredstava rada u svijetlu činjenice da digitalizacija omogućava veliki i brzi napredak, a da u mnogim zemljama se još nedovoljno ulaže u taj segment", navodi se u saopštenju.\n"Маintenance Forum", napominju iz MA, predstavlja vodeći forum za prezentaciju novih rezultata i mogućnosti u širikoj oblasti "Asset management" i okuplja vodeće stručnjake iz oblasti mašinstva, saobraćaja, energetike, ekonomije, ekologije i kontrole kvaliteta.\nForum, kako su kazali, pruža priliku za susrete eminentnih privrednika iz regiona sa naučnicima, istraživačima i stručnjacima sa fakulteta.\n"U radu Foruma učestvovao je veliki broj stručnjaka, članova akademskih zajednica i predstavnika institucija iz cijelog svijeta: Engleske, Njemačke, Belgije, Rusije, Amerike, Kine, Kanade, zemalja regiona i drugih država", zaključuje se u saopštenju.


Ambasadorica Bosne i Hercegovine u Republici Makedoniji Lepa Babić prisustvovala predstavljanju donacije kompanije „Violeta“ d.o.o. Grude Klinici za ginekologiju i akušerstvo Skoplje - Embassy of BiH in Republic of Macedonia\nAmbasadorica Bosne i Hercegovine u Republici Makedoniji Lepa Babić prisustvovala predstavljanju donacije kompanije „Violeta“ d.o.o. Grude Klinici za ginekologiju i akušerstvo Skoplje\nHome » Ambasadorica Bosne i Hercegovine u Republici Makedoniji Lepa Babić prisustvovala predstavljanju donacije kompanije „Violeta“ d.o.o. Grude Klinici za ginekologiju i akušerstvo Skoplje\nAmbasadorica Bosne i Hercegovine u Republici Makedoniji Lepa Babić prisustvovala je 17. oktobra 2018. godine u Skoplju predstavljanju donacije kompanije „Violeta“ d.o.o. Grude JZU Univerzitetska Klinika za ginekologiju i akušerstvo Skoplje pod nazivom „Stvaramo zajedno“.\nProjekat „Stvaramo zajedno“ kompanija Violeta je realizovala zajedno sa Klinikom za ginekologiju i akušerstvo uz podršku Ministarstva zdravstva Republike Makedonije i Ambasade Bosne i Hercegovine u Skoplju.\nPrezentaciji su prisustvovali ministar zdravstva Republike Makedonije Venko Filipče, direktorica Klinike Viktorija Jovanovska, ekonomski direktor Klinike Valjon Belja i direktorica izvoza kompanije Violeta“ d.o.o. Grude Dijana Marić sa saradnicima, koji su u prisustvu medija iz Republike Makedonije obišli adaptirane i opremljene prostorije porodilišta nakon čega je upriličena press konferencija.\nAmbasadorica Babić je izrazila zadovoljstvo zbog realizacije projekta, te istaknula da je kompanija Violeta u kratkom roku uspjela opremi porodilište prema visokim stadardima koji omogućavaju da porodilje i osoblje rade u odličnim uvjetima, te izrazila zahvalnost ministru zdravstva Republike Makedonije i ministru lično jer su prepoznali inicijativu i omogućili njenu realizaciju.\nMinistar Filipče i direktorica Klinike Jovanovska su izrazili veliku zahvalnost ambasadorici Babić i kompaniji Violeta jer su uložili ogromnu energiju i čijom zaslugom se porodilište približilo evropskim standardima.\nDirektorica Marić se zahvalila ministru zdravstva Republike Makedonije i Ambasadi BiH u Skoplju, koja, kako je rekla, uvijek podržava projekte kompanije Violeta, kao i direktorici Jovanovskoj na saradnji i podršci za realizaciju projekta, te najavila promociju sličnih projekata u Ohridu i Strugi.\nU okviru projekta „Stvaramo zajedno“ je opremljen i oplemenjen prostor u kojem borave trudnice i porodilje sa bebama, kao i bolničko osoblje. Između ostalog su okrečene i obojene 24 sobe na odjelu za porodilje, nabavljena nova posteljina za krevete, spavaćice za porodilje, benkice za bebe i drugo. Osim navedenog porodilište je bogatije i za 16 novih krevetića za bebe.\nAmbasada Bosne i Hercegovine u Skoplju pružila je podršku i projektu kompanije Violeta u okviru kojeg kompanija daruje svoje proizvode porodiljama u nekoliko makedonskih porodilišta, uključujući i Kliniku za ginekologiju i akušerstvo u Skoplju.\nAmbasadorica Bosne i Hercegovine u Republici Makedoniji Lepa Babić prisustvovala predstavljanju donacije kompanije „Violeta“ d.o.o. Grude Klinici za ginekologiju i akušerstvo Skoplje2018-10-172018-10-17http://ambasadabih.org.mk/wp-content/uploads/2017/07/logo-amb.pngEmbassy of BiH in Republic of Macedoniahttp://ambasadabih.org.mk/wp-content/uploads/2018/10/1-1.jpg200px200px


Mališev je u intervjuu za beogradski dnevnik Biznis kazao da je nemoguæe menjati meðunarodni ugovor poput energetskog sporazuma, dodajuæi da æe srpska i ruska strana u predstojeæim pregovorima samo usaglašavati detalje nacrta kupoprodajnog ugovora za Naftnu industriju Srbije.\nPrema njegovim reèima, protokol za kupovinu srpske naftne kompanije je deo energetskog meðudržavnog sporazuma, pa je zato obavezujuæi i nepromenjiv.\nMališev je kazao da oèekuje da æe srpski parlament vrlo brzo ratifikovati sporazum jer, kako je dodao, Srbija svakim danom odlaganja ratifikacije gubi ne samo novac, veæ i vreme, jer NIS mora da se modernizuje do 2010. godine, kada izlazi na evropsko tržište.\nOn je podsetio da je ugovorena cena od 400 miliona evra za kupovinu 51 odsto akcija NIS-a i ulaganje od minimum 500 miliona evra u rekonstrukciju i modernizaciju srpske naftne kompanije fer cena.\n"Ta cena je odreðena na osnovu procena koje su napravili finansijski struènjaci obeju strana, kao i oni nezavisni. Mi nismo samo kupili 51 odsto akcija NIS-a, mi smo preuzeli na sebe i sve rizike kompanije i garantovali smo ulaganja od najmanje 500 miliona evra u potpunu rekonstrukciju", rekao je Mališev.\nEnergetskim sporuzumom Srbije i Rusije, koji je potpisan 25. januara, predviðena je izgradnja gasovoda Južni tok kroz Srbiju i prodaja 51 odsto kapitala NIS-a ruskom Gaspromu za 400 milione evra i dodatnih 500 miliona evra investicija u modernizaciju te kompanije.


B92\t14.01.2019 10:28\n"Pacijent je živ ali njegovo stanje je jako teško. Operacija je trajala pet sati, dali smo mu 41 jedinicu krvi. Povrede su bile jako teške. Pacijent je imao tešku povredu srca, prepona i stomaka. O svemu će odlučiti naredni sati", rekao je novinarima direktor u Univerzitetskom kliničkom centru Tomaš Stefanjak.\n"Zovem se Stefan. Sedeo sam nevin u zatvoru. Građanska platforma me je terorisala. Zato je upravo umro gradonačelnik Adamovič", uzviknuo je napadač pošto je udario nožem Adamoviča više puta u predelu srca i stomaka, da bi napadača odmah savladalo obezbeđenje i predalo policiji koja ga je uhapsila i saslušava ga.\n"Prema saznanjima policije napadač je delovao sam. Potrebna nam je debata iznad podela u društvu kako da organizujemo i obezbedimo takve manifestacije jer na njima nema kordona policije, već ona izlazi tek kada je potrebna", kazao je jutros televiziji TVN24 zamenik ministra unutrašnjih poslova Pavel Šefernaker.\nPortparolka lokalne policije Karina Kaminjska saopštila je noćas da je napadač prošao do bine i gradonačelnika zahvaljujući propusnici i novinarskom bedžu "mediji", koji su nađeni nakon napada.\n"To se dešava u srednjoj Evropi. U Poljskoj. Poljskoj koja je izmislila Solidarnost. Koja je izmislila da se može bez nasilja. Ali toliko smo zastranili za tri godine da ne možemo da poštujemo ni ovakav dan. Na trenutke ovo je divlja zemlja. Ne radite to, ne može se nasiljem protiv nasilja", poručio je odmah nakon napada na opozicionog gradonačelnika Gdanjska organizator Velikog orkestra praznične pomoći Ovsjak.


ekonomija Архиве - Biznis i Finansije\nRat u Ukrajini, nakon kovida, ponovo testira otpornost ekonomija Zapadnog Balkana, kaže izveštaj Evrospke investicione banke\nRat u Ukrajini ponovo stavlja na ispit otpornost ekonomija Zapadnog Balkana koje se još uvek oporavljaju od pandemije, izjavila je danas Debora Revoltela, glavni ekonomista Evropske investicione banke (EIB), predstvljajući rezultate istraživanja o tome da li su kompanije u regionu spremne za još jednu krizu.\n– Novi rizici i povećana neizvesnost vrše pritisak na prekogranične tokove i trgovinu. To je bitna stvar, jer naša analiza pokazuje da su otpornost i novativni kapaciteti kompanija povezani s njihovim učešćem u globalnim lancima vrednosti i trgovini – rekla je Revoltela na prezentaciji studije pred Strateškim odborom za Investicioni okvir za Zapadni Balkan u Rimu.\nU izveštaju o istraživanju pod nazivom „Poslovna otpornost u pandemiji i posle nje“, koje su nedavno sproveli i zajednički objavili EIB, Evropska banka za obnovu i razvoj (EBRD) i Međunarodni monetarni fond (MMF), a koje je obuhvatilo širi region istočne Evrope i centralne Azije, konstatuje se da ekonomije Zapadnog Balkana generalno više ulažu u inovacije nego druge referentne privrede.\nTaj proces se sprovodi prilagođavanjem novih tehnologija koje su razvijene negde drugde.\n„Osuđeni“ na banke\nU dokumentu se navodi da su se finansijski sistemi na Zapadnom Balkanu do sada dobro držali tokom korona krize, i da se firme i dalje u velikoj meri oslanjaju na bankarske kredite u pogledu eksternog finansiranja.\nTržišta kapitala su, naglašava se, nerazvijena, a dostupnost tzv. rizičnog kapitala (ulaganje u startap kompanije koje porazumeva rizik), privatnog kapitala i lizinga je veoma ograničena. Udeo kompanija koje su kreditno ograničene na Zapadnom Balkanu znatno je veći među malim preduzećima u odnosu na velika (16% naspram 7,0%).\nTa kreditna ograničenja su rezultat nedovoljne transparentnosti malih i srednjih preduzeća (MSP), kao i ograničenih raspoloživih kapaciteta posrednika za procenu rizika.\nNasleđe pandemije kovid-19 i uticaj ruske invazije na Ukrajinu verovatno će dodatno otežati firmama pristup finansijskim sredstvima. Povećanje kamatnih stopa će s vremenom prerasti u pooštravanje uslova koje treba ispuniti za finansiranje, što će još više povećati gep između potražnje i ponude kredita za MSP.\nTo je, kako se navodi u izveštaju, zabrinjavajuće pošto je pristup finansijama, uključujući prekoračenja, bio izvor otpornosti kompanija tokom pandemije.\nRegion polako sve zeleniji\nŠto se zelene ekonomije tiče, region polako prelazi sa zavisnosti od uglja i nafte na nuklearnu energiju i obnovljivu energiju, jačajući svoju energetsku bezbednost, ocenjuje se dalje i dodaje da se do 2018. region u velikoj meri oslanjao na fosilna goriva iz kojih se proizvodilo tri četvrtine potrebne električne energije. Napominje se da nekoliko zemalja i dalje pruža izdašne subvencije koje smanjuju cenu gasa i drugih fosilnih goriva za potrošače, čime se spušta motivaciju za smanjenje emisija štetnih gasova.\nMala i srednja preduzeća na Zapadnom Balkanu, predočava EIB, obično nemaju podsticaje za ozelenjavanje svojih poslovnih modela. Fizički klimatski rizik već se odrazio na MSP u regionu, pri čemu je 10 posto anketiranih firmi prijavilo gubitke zbog ekstremnih vremenskih prilika u periodu od tri godine pre ankete.\nPored toga, studija dokumentuje ograničenu svest među MSP o pitanjima životne sredine, jer samo 21 posto tih preduzeća ulaže u energetsku efikasnost, a među onima koji ne usvajaju bilo kakve klimatske mere čak 59 procenata smatra da takvo ulaganje nije prioritet. Tačnije, izveštaj pokazuje da klimatske investicije zavise od menadžerskih kapaciteta i od pristupa finansijama, piše u izveštaju.\nBalkan i deglobalizacija\nU ovoj fazi potencijalnog trenda deglobalizacije, Zapadni Balkan treba da gradi svoju konkurentsku prednost na čvrstim vezama sa Evropskom unijom i da ih dodatno ojača, kao odskočnu dasku za brži razvoj, navodi se u saopštenju EIB.\nKompanije u regionu su do danas prošle kroz pandemiju bolje nego što strahovalo u početku.\nPrema izveštraju, kompanije na Zapadnom Balkanu su Izgubile 29 posto prometa i devet odsto radne snage, a pandemija je posebno teško pogodila kontaktno-intenzivan sektor usluga i mala i srednja preduzeća. Ipak, ogromne državne mere podrške pomogle su da se spreče bankroti širih razmera, pri čemu je samo tri posto firmi u regionu podnelo zahtev za stečaj ili je trajno ugašeno.\nIzveštaj pokazuje da su se kompanije koje su bile integrisane u globalne lance vrednosti, one koje su bile inovativnije u prošlosti, koje su bile digitalizovanije i one sa kvalitetnijim upravljanjem bolje prilagodile uslovima rada koje je nametnula pandemija. One su povećale prisustvo na mreži, prešle na rad na daljinu, prilagodile proizvodnju ili efikasnije koristile raspoložive mere državne podrške.\nVladini programi pomoći su imali stabilizujući efekat, ublažavajući udar na ranjive firme, kao što su manja preduzeća, samostalne delatnosti…\nRat u Ukrajini pokrenuo je skupu humanitarnu krizu, a ekonomske posledice sukoba biće značajno usporavanje globalnog rasta u 2022. i dodatna inflacija. Cene goriva i hrane značajno su povećane i teško pogađaju osetljivu populaciju u zemljama s niskim dohotkom.\nPredviđa se da će globalni rast usporiti sa procenjenih 6,1 posto u 2021. na 3,6 posto u 2022. i 2023. Ovo je 0,8 i 0,2 procentna poena niže za 2022. i 2023. nego što je predviđeno u januaru, prenosi AlJazeera Balkans.\nOčekuje se da će inflacija ostati povišena duže nego u prethodnoj prognozi, podstaknuta rastom cena roba izazvanih ratom i sve većim cenovnim pritiscima. Za 2022. godinu predviđa se inflacija od 5,7 odsto u razvijenim ekonomijama i 8,7 posto u tržištima u nastajanju i ekonomijama u razvoju, što je za 1,8 i 2,8 procenata više od projektovane prognoze u januaru.\nUprkos ekonomskim trendovima pojedine zemlje uspevaju da održe visok ekonomski rast. Među njima je i Indija čiji je rast BDP-a i dalje prilično dobar na globalnom nivou i očekuje se da će ta zemlja nadmašiti Japan kao drugu po veličini ekonomiju Azije do 2030. godine.\nMMF je prognozirao rast BDP-a Indije od 8,2 odsto u 2022., što bi tu zemlju svrstalo među četiri najbrže rastuće ekonomije na svetu (od onih s BDP-om 2021. od 10 milijardi dolara ili više).\nRačunajući sve zemlje, čak i male ostrvske države, Indija je i dalje sedma.\nNajbrže rastuća ekonomija sveta, prema projekcijama MMF-a, u 2022. je Gvajana, s projektovanim rastom od čak 47,2 odsto.\nby bifadmin 3. juna 2022.\nBeograd je drugu godinu za redom proglašen za grad sa najvećim ekonomskim potencijalom u konkurenciji 100 najvećih gradova u regionu „Emerging Europe“ (Evropa u usponu), saopštila je Vlada Srbije.\nRegion „Emerging Europe“ obuhvata 23 ekonomije centralne, istočne, jugoistočne Evrope i Južnog Kavkaza, od kojih su 11 članice Evropske Unije.\nBeograd ove godine i treći po broju talenata\nOcenjeno je da je Beograd ove godine i treći po broju talenata, što je napredak za dva mesta u odnosu na prošlu godinu. Prag, glavni grad Češke je proglašen za grad sa najboljim poslovnim okruženjem.\n„Budućnost Evrope u usponu 2022.“ je peto izdanje nagrada koji prikazuje najbolje pojedince, javne i privatne organizacije, kao i projekte i inicijative iz regiona. U finale su ušla i tri programa iz Srbije – „Moja prva plata“, „Digitalna ekspedicija“ i „Nesalomivi“.\n3. juna 2022. 0 komentar\nAmerička Heritidž fondacija objavila je rang listu zemalja prema ekonomskim slobodama za 2022. godinu, na kojoj je Srbija na 59. mestu među 177 posmatranih država i svrstana je u kategoriju „umereno slobodnih“, ekonomija, što predstavlja pad za pet mesta u odnosu na prošlogodišnju rang listu.\nSrbija je dobila ukupnu ocenu od 65,2 što znači da se plasirala na 59. mesto svetskog Indeksa ekonomskih sloboda za 2022. godinu, a nalazi se na 35. mestu među 45 zemalja u Evropi, sa ocenom koja je ispod evropskog, ali iznad svetskog proseka.\nNa prošlogodišnjoj listi, koja je obuhvatila 169 ekonomija i teritorija, Srbija je zauzimala 54. mesto.\nŠta je tzv. ekonomija “Buy nothing” i kako je pandemija pogurala njen uspon?\nVreme pandemije uticalo je na to da interesovanje za učešče u grupama “Buy nothing” (Ne kupuj ništa) bude sve veće na društvenim mrežama.\nMilioni ljudi sada se pridružuju grupama koje pomažu komšijama i sugrađaniema da nabave stvari koje su im potrebne bez da za to plate i jedan cent.\nBez obaveza i zarade\nProjekat „Ništa ne kupuj“ gradi ekonomiju zasnovanu na davanju dobara i usluga unutar malih zajednica. Potencijalni članovi poklone daju bez ikakvih obaveza i očekivanja nagrade ili zarade.\nOve grupe postoje na društvenim mrežama i članovi se podstiču da ponude svoje vreme i pozajme stvari koje će nekome možda trebati na samo nekoliko sati, poput automobile, kalupa za torte i slično.\nPošto problemi u lancu snabdevanja otežavaju ljudima da dobiju željenu robu na vreme, mnogi su pronašli rešenje u onlajn grupama u kojima članovi poklanjaju stvari besplatno.\nGrupe “Buy nothing” sve popularnije\nTakve grupe su veoma popularne poslednjih meseci, a jedna od njih dostigla je čak više od četiri miliona članova u avgustu prošle godine.\nAmerički mediji prenose da nikada nije bilo lakše uključiti se u taj projekat i da će uskoro biti “lansirana” i aplikacija.\nSa aplikacijom za pametne telefone, članovi neće morati da se prijave lokalnom administratoru da bi se pridružili grupi, što je proces koji može da potraje danima.\nČlanovi ovih grupa se obavezuju da neće biti kupovine, prodaje, trgovine, trampe, preporuka ili prikupljanja sredstava od onoga što poklone.\nTakođe ove grupe se ne smeju koristiti kao “deponija” za stvari kojih neko samo želi da se reši.\nOvu ideju pokrenule su 2013. godine dve žene na ostrvu Bejnbridž u Vašingtonu.\nZašto su važne ovakve inicijative?\nU međuvremenu za sve ove godine ideja je pokrenula osnivanje 6.700 Fejsbuk grupa “Buy Nothing” u 44 zemlje.\nCilj uzdržavanja od kupovine je skretanje pažnje javnosti na potrošačko društvo i to da profit ne bi trebalo da bude cilj svake aktivnosti.\nInače, Dan uzdržavanja od kupovine (Buy nothing day) obeležava se 27. novembra u mnogim zemljama u svetu.\nRealizuje se kroz 24 časovni moratorijum na kupovinu i niz javnih akcija poklanjanja i razmene starih stvari.\nPandemija uticala na razmišljanje o drugim zapostavljenim vrednostima\nKolektivno čišćenje ormara koje se dešavalo dok su ljudi bili u karantinu i socijalno izolovani podstaklo je pokret, kao i ekonomska neizvesnost koju je izazvala pandemija, kažu stručnjaci.\nRebeka Rockefeller, suosnivač projekta “Buy Nothing”, kaže da je “ekonomija poklona” prisutna oduvek sa razlogom.\n„Ovako smo prvobitno preživeli kao vrsta. Ima smisla da je to nešto što sada ponovo otkrivamo vrednost, jer smo na jednoj od onih prelomnih tačaka u društvu gde moramo mnogo da razmišljamo o tome kako ćemo napredovati i ako budemo, svi će uspeti”, navodi ona.\nZašto je ovo dobar trenutak za lokalizaciju: Proizvedeno u Srbiji\nGlobalizacija, proces koji karakteriše slobodna trgovina, protok kapitala i pristup stranim resursima, dominantan je pravac svetske ekonomije već decenijama unazad. Posmatranje sveta kao „jednog tržišta“ donelo je sa sobom rast trgovine koja je preuzela većinsko učešće u BDP-u velikog broja zemalja. S druge strane, povećalo je ekonomsku nejednakost, društvenu nestabilnost i proizvelo masovne migracije, ali ovi negativni aspekti ipak nisu usporili širenje globalizacije. Zašto se, onda, baš sada svet ponovo okreće lokalizaciji?\nOdgovor se nalazi u pandemiji COVID-19, poslednjoj krizi koja je zadesila čovečanstvo i prouzrokovala ogromne zdravstvene i ekonomske posledice. Novonastala situacija, u kojoj je primarni cilj bio sprečavanje brzog širenja zaraze i spašavanje ljudskih života, dovela je do restriktivnih mera koje su značajno uticale na globalnu ekonomiju, otežavajući ili potpuno sprečavajući razmenu robe i kapitala između država.\nSvetska privreda je u 2020. godini doživela drastičan pad uvoza (7,9%) i izvoza (8,6%), dok procentualno kretanje realnog BDP-a prikazuje takođe veliki pad od 3,5% u ukupnoj proizvodnji dobara i usluga. Ipak, projekcije o rastu uvoza za 9,3%, izvoza za 10,1% i realnog BDP-a za 5,7% u 2021. godini, ukazuju na uspešno prilagođavanje ekonomija otežanim tržišnim uslovima.\nNovi zdravstveni izveštaji iz sveta, međutim, potvrđuju da se posle dve teške godine pandemija nastavlja, a stanovništvo i privreda osećaju ekonomske posledice najviše kroz povećanje cena roba, poremećaja u lancima snabdevanja i rast inflacije. Vidljivo je da usled ovako velikih potresa koje je izazvao korona virus, svet ulazi u period velikih promena i da se države sve više okreću lokalizaciji privrede.\nKako Srbija može da iskoristi ovakvu situaciju da ubrza ekonomski rast kroz revitalizaciju lokalne industrije? Analizom trenutnog stanja u našoj zemlji kroz demografske, prosperitetne i ekonomske pokazatelje, utvrđene su naše prednosti, šta je to što može biti bolje, a gde je potrebno da u potpunosti preokrenemo negativne trendove kako bi se stvorili uslovi za uspešnu transformaciju lokalne ekonomije.\nGde smo u plusu, a gde u minusu\nPrivrede nema bez ljudi, a demogafski pokazatelji već odavno ne idu na ruku Srbiji. Broj stanovnika se samo u poslednje četiri godine smanjio za 150.000, među kojima je čak 130.000 osoba starosti od 21 do 40 godina. Najbrojniji deo populacije trenutno čine osobe stare između 61 i 70 godina. Demografske projekcije ukazuju na dalji proces starenja stanovništva i smanjenje populacije, sa predviđanjima da će broj stanovnika opasti za 1,59% do 2025. godine. Ovakva demografska slika može imati veoma negativan uticaj na privredu, ekonomsku situaciju i dalji razvoj Srbije.\nKada se posmatraju zarade, uočljivo je da brže rastu plate u javnom nego u privatnom sektoru, što je odraz nedovoljno brzog rasta i razvoja privrede. Srbija ima izuzetno visoku vrednost GINI koeficijenta, koji meri nejednakost u raspodeli dohotka. Sa vrednošću ovog indeksa od 3,96, naša zemlja se svrstava u države sa izrazitim dohodovnim razlikama, koje prouzrokuju političku i društvenu nestabilnost. Ovakve razlike u dohotku proizilaze iz strukture privrede, u kojoj su daleko brojniji niskoprofitabilni od visokoprofitabilnih sektora.\nNejednakost u privrednoj razvijenosti unutar zemlje, uzrokuje neprekidne migracije iz slabije razvijenih regiona, Zapadne Srbije, Šumadije, Južne i Istočne Srbije ka razvijenijim regionima, Vojvodini i Beogradu. Migracije je nemoguće zaustaviti, ali se one mogu ublažiti ciljanim, ekonomskim i drugim merama koje razvijaju određene regione.\nKada se procenjuju perspektive Srbije na osnovu Legatum indeksa prosperiteta, naša zemlja se nalazi na 52. mestu među 167 zemalja. Srbija je tokom poslednje decenije napredovala na ovoj listi za dvanaest mesta, zahvaljujući poboljšanjima u većini oblasti koje ulaze u ovaj indeks, ali su oblasti pravosuđa i ličnih sloboda znatno niže rangirane u odnosu na period od pre deset godina.\nAktuelni ekonomski pokazatelji govore o dobrom prilagođavanju privrede novim okolnostima na tržištu. Srbija je u prvoj godini pandemije imala najmanji pad BDP-a u regionu i među najmanjima u Evropi. Na ovakav ishod uticale su mere koje je preduzela država za stabilizaciju privrede, slaba povezanost naše ekonomije sa svetskom i činjenica da u strukturi domaće privrede nema visokosofisticiranih delatnosti koje su bile najviše pogođene pandemijom.\nMonetarna politika usmerena na smanjenje referentne kamatne stope utiče na pad kamatnih stopa i posledično na pad troškova zaduživanja i povećanje investicione aktivnosti.\nUz veliki broj podsticaja za strane direktne investicije, ukupan iznos ulaganja stranih investitora je u poslednjih deset godina iznosio oko 28 milijardi dolara. Strane investicije su donele brojne prednosti, od novih tehnologija i praksi do smanjenja ukupne nezaposlenosti, ali je neophodno da se povećaju domaća ulaganja kako bi zemlja ostala konkurentna i manje zavisila od stranog kapitala, pogotovu u periodima krize. Trgovinski deficit se smanjio zbog manjeg obima trgovine u 2020. godini, dok struktura spoljnotrgovinskog bilansa pokazuje da se i dalje pretežno izvoze sirovine, a uvoze gotovi proizvodi.\nFavoriti za predvodnike lokalizacije\nAnalizirani pokazatelji potvrđuju da Srbija ima osnova da zaokretom ka lokalizaciji poveća tržišnu konkurentnost, ubrza tehnološki razvoj, unapredi životni standard, otvori nova radna mesta, umanji odliv radno sposobnog stanovništva i tako obezbedi dugoročnu stabilnost.\nIndustrije koje imaju najveći potencijal za napredak u procesu lokalizacije i mogu biti njen zamajac su prerađivačka industrija, poljoprivreda i IKT sektor zajedno sa medijskom industrijom. Prerađivačka industrija i poljoprivreda spadaju među pet sektora koji imaju preko 50% učešća u ostvarenoj bruto dodatoj vrednosti (BDV) Srbije.\nU prerađivačkoj industriji radi trećina ukupno zaposlenih u privredi, ali udeo visokih tehnologija od 27% je i dalje nizak u poređenju sa razvijenim privredama poput Nemačke, gde on dostiže skoro 60%. Zato je strateško okretanje ka modernizaciji ove industrije i većoj proizvodnji tehnološki sofisticiranih proizvoda, prilika da se ubrza privredni rast i smanji zavisnost od ove vrste uvoza.\nPotencijal u poljoprivredi se može iskoristiti kroz pametnu upotrebu prirodnih resursa, kojom će se povećati dodata vrednost. Srbija se po zastupljenosti obradivih površina rangira odmah iza Holandije i Poljske, ali je neto dodata vrednost u poljoprivredi istovremeno među najnižima u Evropi.\nMožda najveći potencijal ima IKT i medijska industrija, koja beleži visok rast iz godine u godinu, posebno IT sektor. Problem koji se ovde uočava je veliki obim „autsorsovanih“ usluga, koji bi lokalizacija mogla značajno da umanji kroz razvoj sopstvenih proizvoda i usluga.\nOkosnica lokalizacije u ovim i drugim industrijama je razvoj mikro, malih i srednjih preduzeća, koja čine 99,5% domaće privrede. Njihovim jačanjem kroz veću dostupnost izvora finansiranja, edukaciju privrednika, međusobno povezivanje i zajednički nastup na tržištima, povećaće se obim i kvalitet domaće proizvodnje, umanjiti zavisnost od drugih zemalja i podstaći ekonomski oporavak tokom i nakon završetka pandemije.\nMarina Perošević, senior biznis analitičar u konsultantskoj kući Egzakta Advisory\nU Srbiji smanjen priliv kapitala i deviznih rezervi, a povećano zaduživanje


Ministarstvo o besplatnim udžbenicima: Ne možemo ih pokloniti samo osnovcima u Banjaluci | BL Portal\nMinistarstvo prosvjete i kulture Republike Srpske ne može učestvovati u finansiranju besplatnih udžbenika samo za osnovce u Banjaluci, potvrdili su iz tog resora za BL portal.\nUprkos tome što je gradonačelnik Banjaluke Draško Stanivuković početkom februara poručio da se nada da će i oni pomoći, iz Ministarstva prosvjete objašnjavaju da ne mogu vršiti diskriminaciju učenika.\n„Ne možemo učestvovati u obezbjeđivanju besplatnih udžbenika za učenike osnovnih škola sa područja samo jedne jedinice lokalne samouprave“, navode iz Ministarstva prosvjete.\nIpak, u Gradskoj upravi i dalje vjeruju da će ideja o besplatnim udžbenicima biti realizovana u ovoj godini i da će svi banjalučki osnovci u septembru knjige dobiti „na poklon“, a sva potrebna sredstva će, tvrde za BL portal, obezbijediti rebalansom budžeta.\nPrema podacima i računici Ministarstva prosvjete, radi se o 1.779.330 KM, koliko bi koštale knjige za sve đake u Banjaluci od trećeg do devetog razreda, odnosno njih 11.505.\nZasad je Nacrtom budžeta grada obezbijeđeno 350.000 maraka ili 20 odsto potrebnog novca. Ponovo najavljujući besplatne udžbenike kao jedan od glavnih gradskih projekata, gradonačelnik je 4. februara, dan nakon što je potpisao Nacrt budžeta, pogriješio u računici, rekavši da je Gradska uprava, zahvaljujući uštedama, već obezbijedila 30 odsto potrebnih sredstava.\n„Znamo da je to i plan Ministarstva prosvjete i kulture RS i nadamo se pomoći, ali i ako je ne bude uspjećemo da dodatnih 70 odsto sredstava obezbijedimo rebalansom budžeta kako bi naši osnovci u septembru imali besplatne udžbenike”, rekao je tada Stanivuković.\nIz Ministarstva prosvjete napominju da su i za narednu školsku godinu uplanirali sredstva za besplatne udžbenike svim učenicima prvog i drugog razreda, pobjednicima republičkih takmičenja, kao i za treće i svako naredno dijete iz višečlanih porodica.\nU ovoj školskoj godini za te namjene izdvojili su tri miliona maraka, dok su besplatni udžbenici za učenike osnovnih škola sa područja grada Banja Luka, odnosno njih 5.060, koštali nešto više od 360 hiljada maraka.\nPrema računici Ministarstva, da bi se obezbijedili besplatni udžbenici za sve učenike osnovnih škola u Republici Srpskoj bilo bi potrebno oko 11 miliona maraka.\nDug je put do besplatnog prevoza u Banjaluci: Ni studija nije na vidiku\nStanivuković uvjerava: Besplatni udžbenici za banjalučke osnovce do početka nove školske godine\nTags: Banjaluka, besplatni, besplatni udžbenici, Draško Stanivuković, Ministarstvo prosvjete i kulture, osnovci, Republika Srpska, Udžbenici


PRISTRASNI RECENZENTI | Galaksija Nova\nFond za nauku bi „svoju dušu mogao spasti” i opravdati nespornu neophodnost svog postojanja već sledećim konkursom objavljivanjem šireg spiska kredibilnih recenzenata; obavezivanjem da će tokom procesa odabira i rangiranja projekata u pojedinim fazama objavljivati celokupne podatke o učesnicima, te definisanjem procedura postupanja po prigovorima učesnika konkursa.\nU završnoj fazi je proces odlučivanja za konkursu „Ideje”, Fonda za nauku, koji je u akademskoj zajednici, ne prvi put, izazvao niz kontroverzi. Pre nekoliko godina smo na Ekonomskom fakultetu, menjajući način finansiranja vannastavnih studentskih aktivnosti, raspisali konkurs za odabir studentskih projekata za narednu godinu. Petočlana komisija ocenjivala je pristigle studentske predloge i rangirala ih.\nIspostavilo se da bi neki osrednji projekti neočekivano obezbedili fakultetsko finansiranje, a da neki, od većine članova komisije dobro ocenjeni, ne bi. Analizom ocena ustanovljeno je da je jedan član komisije ocenjivao projekte isključivo najboljom ili najlošijom ocenom, te da se isključivanjem njegovih ocena rangiranje znatno menja.\nPored ove egzaktne, i ostale naknadne informacije o tom članu ukazivale su da se radi o pristrasnom članu komisije. Isključili smo tog člana i dobili objektivnije vrednovanje projekata. Sledeće godine smo na drugi način birali člana komisije iz reda studenata. Po svojim dimenzijama ovaj problem je neuporediv s problemima konkursa Fonda za nauku, gde se radi o učešću desetine hiljada istraživača sa oko hiljadu projekata, ali je poučan.\nJedna od pouka je da bi se elementarnom statističkom analizom mogli izdvojiti pristrasni recenzenti i privilegovane institucije. Ali ova pouka je tek naknadna pamet. Problemi sa procedurama Fonda za nauku su mnogo dublji i mogu biti vidljivi i pre raspisivanja konkursa. Netransparentnost procesa, te posledično otvaranje velikog prostora za pristrasnost, i nepostojanje mogućnosti ulaganja prigovora koji bi mogao izazvati reviziju ocenjivanja, glavni su nedostaci funkcionisanja ovakvih raspisa Fonda.\nNa to ukazuju česte primedbe, na bazi dostupnih sumarnih recenzija, da recenzenti nisu bili dorasli svom zadatku, jer su izostala ubedljiva obrazloženja loših ocena kao i sugestije kako unaprediti predložene projekte.\nČak je, čini mi se, i jedini donekle logičan netransparentni segment ovog procesa, anonimnost recenzenata, sporan. Ukoliko bi na početku bar lista recenzenata bila javna, a konkretno angažovanje svakog od njih anonimno, tada bi se videlo u akademskoj zajednici koliko su ti angažovani recenzenti kompetentni i dostojni svoje uloge. Naime, veliki broj primedaba, a pripremajući ovaj članak imao sam uvida u reakcije više od desetine timova i institucija, odnosi se upravo na sumnju u kompetentnost i nepristrasnost angažovanih recenzenata.\nSporni su i netransparentni kriterijumi ocenjivanja projekata, izbor recenzenata i, konačno, postupanje sa završnim ocenjivanjem projekata oko kojih recenzenti nemaju sličan stav. Na to ukazuju česte primedbe, na bazi dostupnih sumarnih recenzija, da recenzenti nisu bili dorasli svom zadatku, jer su izostala ubedljiva obrazloženja loših ocena kao i sugestije kako unaprediti predložene projekte.\nIzuzev sumarnih, istraživačima nisu dostupne pojedinačne recenzije koje svakako sadrže više detalja i argumenata. Ocene dva anonimna recenzenta i eventualno angažovanje trećeg podseća na procedure koje se često koriste u naučnim časopisima za odabir radova za objavljivanje. Međutim, znatna razlika između jednog naučnog rada i prijave jednog projekta zahteva i različite pristupe.\nVerujem da bi projekti grupisani po oblastima bili adekvatnije ocenjeni od strane jedne višečlane komisije, 10 do 20 članova, koja bi radila u plenumu, nego od strane samo dva nepovezana recenzenta. Izostale su i jedinstvene javne rang-liste svih prijavljenih projekata, posle svakog kruga odlučivanja, koje bi takođe doprinele transparentnosti procesa i boljem uvidu javnosti u podelu državnog novca timovima i institucijama kako po geografskim, tako i po naučnim oblastima.\nTakvi bi podaci pokazali da li, i koliko, ima privilegovanih institucija i pojedinaca na konkursu. Za početak, ako bi sam Fond mogao da unapredi i redefiniše procedure za buduće konkurse, poučen slabostima u dosadašnjim raspisima, a koje bi garantovale više transparentnosti, bio bi to važan iskorak. Trebalo bi, takođe, voditi računa o fokusu koji ne bi smeo da zanemari kako fundamentalna istraživanja, tako i ona od užeg lokalnog, nacionalnog ili regionalnog značaja, a koja ne daju perspektivu brze i lake primene.\nFond bi „svoju dušu mogao spasti” i opravdati nespornu neophodnost svog postojanja već sledećim konkursom objavljivanjem šireg spiska kredibilnih recenzenata; obavezivanjem da će tokom procesa odabira i rangiranja projekata u pojedinim fazama objavljivati celokupne podatke o učesnicima, te definisanjem procedura postupanja po prigovorima učesnika konkursa.


► Mandić: I dalje visok procenat ćutanja državnih organa po pitanju informacija\nZamenica poverenika za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti Stanojla Mandić izjavila je danas da je u Srbiji i dalje visok procenat "ćutanja državnih organa" ili ignorisanja zahteva za informacije od javnog značaja i dodala da u tome prednjače ministarstva.\n"Sudeći po podacima iz prošle godine o tome ko ne postupa po obavezujućim rešenjima poverenika, to su pre svega organi na republičkom nivou", rekla je ona na konferenciji "Budućnost informacije u Srbiji".\nPrema njenim rečima, skoro 50 odsto neizvršenih rešenja se odnosi upravo na te organe.\nOna je naglasila da se upravo tu nalaze najosetljivije informacije o tome gde je novac i kako se koriste javni resursi.\nKako je dodala, to se uglavnom odnosi na javne nabavke, investicije i ugovore. Ovakav loš trend je nastavak takvog trenda od ranije, rekla je ona.\nMandić je podsetila da je nakon više godina razmatran izveštaj Poverenika u parlamentu ali da je to više ličilo na "osvrt na ličnost doskorašnjeg Poverenika Rodoljuba Šabića".\n"Ipak, zaključak skupštine je na neki način ohrabrujući kada je reč o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja jer se ukazuje na potrebu povećanja odgovornosti", rekla je ona.\nzaštita podataka /\ndostupnost podataka /\nPoverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti Milan Marinović upozorio je danas građane, posebno starije, da ne daju svoje lične podatke nepoznatim osobama koje im...\nPoverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti Milan Marinović izjavio je danas da u uslovima vanrednog stanja pravo na slobodan pristup informacijama od javnog...


Sertić: Želimo da tema preduzetništva bude tema broj jedan | Gde Investirati\nVlada Srbije želi da tema preduzetništva bude tema broj jedan u zemlji, poručio je danas ministar privrede Željko Sertić, navodeći da je Vlada Srbije za realizaciju programa podrške preduzetništvu opredelila 16,06 milijardi dinara, od čega je 4,4 miijarde bespovratnih sredstava.\nOtvarajući dvodnevni seminar ” Program za konkuretnost malih i srednjih preduzeća – COSME i info dan o mogućnostima finansiranja”, Sertić je podsetio da je Srbija 10. novembra 2015. godine potpisala Sporazum sa EU o učešću u Programu za konkurentnost malih i srednjih preduzeća COSME (2014-2020), čime je stečeno pravo korišćenja finansijskih sredstava iz tog programa, a da je sporazum zvanično stupio na snagu 1. januara ove godine.\nSertić poručuje da se to poklopilo i sa ulaskom u “Godinu preduzetništva“, inicijativom Vlade Srbije koja je usmerena ka jačanju poslovanja i unapređenju konkurentnosti malih i srednjih preduzeća i preduzetnika, kao značajnog pokretača ekonomskog razvoja zemlje.\nKako je ministar objasnio, podrška preduzetništvu u okviru te inicijative obuhvatiće mere finansijske i nefinansijske podrške, a za realizaciju programa podrške preduzetništvu je opredeljeno 16,06 milijardi dinara, od čega je 4,4 milijarde bespovratno.\nSertić je istakao i da se “Godina preduzetništva” zasniva na tri osnovna stuba – unapređenje poslovnog okruženja, razvoj preduzetničkog duha i unapređenje finansijske podrške preduzetnicima, čime će se omogućiti unapređenje pristupa izvorima finansiranja za osnivanje, rast i razvoj malih i srednjih preduzeća.\nTako će u 2016. godini biti realizovana 33 programa pomoći tom segmentu domaće ekomomije.\n“Ne radi se samo o 33 nova projekta, koja su namenjena preduzetnicima, već o novoj koncepciji života u Srbiji”, naglasio je Sertić, dodajući da je puno stručnjaka znalo šta i kako treba uraditi, ali da niko nije imao snagu političke odluke.\nMinistar je kazao da je to urađeno u 2014. i 2015. godini, da je najteže urađeno, ali da ostalo još posla i da sada treba da se okrenemo razovoju malih i srednjih preduzeća.\nProgram COSME, prema njegovim rečima, pružiće dodatne mogućnosti za poboljšanje pristupa finansijskim sredstvima.\nZamenik šefa delegacije EU u Srbiji Oskar Benedikt kazao je da je Srbija u fazi transformacije privrede, da se kreće ka privatnijem modelu, da su postignuta značajna dostignuća u reformi javnog sektora, restrukturiranju preduzeća, finansijama, a da je za EU sada krucijalni momenat u razvoju Srbije.\nKako je rekao, EU podržava Srbiju u ovom delu reformi i transformacije, ne samo pravnim sistemom, već i sredstvima.\n“Ovo nije prvi put da pomažemo mala i srednja preduzeća. Podržavamo Srbiju i početak ovog programa i nadamo se da će se obilno koristiti”, rekao je Benedikt.\nPotpredsednik Privredne komore Srbije Miroslav Miletić je, uz podsećanje da su Vlada Srbije i PKS pokrenuli projekat „Godina preduzetništva“, poručio da PKS nastavlja aktivnosti na pripremi malih i srednjih preduzeća i posrednika za korišćenje raspoloživih izvora finansiranja.\nCOSME je program EU za konkurentnost preduzeća i malih i srednjih preduzeća, sa budžetom od 2,3 milijarde evra u periodu od 2014-2020. godine, a pruža podršku tim preduzećma kada je u pitanju olakšan pristup izvorima finansiranja, internacionalizaciji i pristupu stranim tržištima, stvaranje povoljnog poslovnog okruženja za razvoj konkurentnosti i podsticanje kulture preduzetništva.\nPrevious Beogradska berza: AIK banka i Energoprojekt podigli indekse\nNext Hoće li NIS ostati profitabilna kompanija?\nTags Privredna komora SrbijeŽeljko Sertic


Održan omladinski ekološko-humanitarni kamp (Mladi su zakon) – Somborski edukativni centar\nObjavi SEC Sombor 1. septembra 2014. 1. septembra 2014.\nOmladinski ekološko – humanitarni kamp, organizovan od strane Omladinskog udruženja volontera opštine Apatin, uspešno je održan na čardi „Brunai“ uz učešće dvadeset mladih sa područja opštine.\nDvodnevni kamp završen je vožnjom Dunavom brodićem „Apatinka“ propraćenom audio prezentacijom o Specijalnom rezervatu prirode „Gornje Podunavlje“ i drugim prirodnim lepotama ovog kraja, Dunavu, Javnom preduzeću Putničko pristanište i marina „Apatin“ i znamenitostima Apatina.\nPrema rečima Vladana Šijana, koordinatora projekta, cilj „Omladinskog ekološko – humanitarnog kampa“ bio je edukacija mladih kroz zanimljiva predavanja, radionice, praktičan rad i zabavu.\nOmladinski projekat je realizovan u okviru programa „Mladi su zakon – Zapadnobački okrug“, finansiranog od strane Ministarstva omladine i sporta Republike Srbije, a uz podršku Resurs centra, Somborskog edukativnog centra, čiji su predstavnici posetili kamp. Realizaciju projekta pomogli su Udruženje građana „MRAV“, Kancelarija za mlade opštine Apatin i mini-pekara „Đole“.\nFotografije možete pogledati u ovde.\nOznake: Mladi su zakonudruzenje gradjana mrav


RASING KLUB - SAO PAULO, 00.00\nU susretu neporaženih timova Grupe E gosti su u blagoj prednosti s obzirkom na uspon forme, ali i kadrovske probleme koji su zadesili rivala. Ernan Krespo praktično u najjačem sastavu dočekuje susret u domovini i nada se trećoj uzastopnoj pobedi u >> Pročitaj celu vest na sajtu MozzartSport.com << Kopa Libertadores čime bi Sao Paulo ostvario najbolji start u klupskoj istoriji. Sa druge strane, Rasing prilično oscilira u poslednje vreme što je razlog pritiska javnosti na argentinski tim koji je dodatno opterećen povredama.\nBOLIVAR - SEARA, 00.15\nBolivijski i Brazilski predstavnik treće kolo dočekuju sa identičnim učinkom od po jedne pobede i remija, te na susret 3. kola gledaju ako idealnu priliku da se osame na čelu grupe C. Gosti duel dočekuju u odličnoj formi, za 12 utakmica u nizu bez poraza i uz sedam slavlja u tom perioddu, ali se vrlo dobrim učinkom mogu pohvaliti i fudbaleri bolivara koji su u poslednjih 10 duela poraženi samo jednom, uz sedam pobeda i dva remija.\nINTERNASIONAL - OLIMPIJA ASUNSION, 02.00\nU Grupi B vlada apsolutna neizvesnost posle dva kola imajući u vidu da je svaka od četiri ekipe upisala po pobedu i poraz. Upravo zbog ujednačenosti timova svaki osvojeni bod biće od dragocene važnosti, a svaki naredni duel derbi. Internasional je posle poraza od Olvajz Redija (0:2) znatno popravio učinak ubedljivom pobedom nad deportivo Tahirom (4:0), a sličan scenario u prva dva kola doživela je Olimpija, koja je poražena od venecuelanskog, a savladala je bolivijskog predstavnika. predstojeći susret bio je u fokusu oba tima i tokom vikenda što se odrazilo na učinak na domaćoj sceni te su i brazilski i paragvajski tim poraženi u šampionatu. Iako je Internasional favorit pred susret u Porto Alegreu izvesno je da će Olimpija dati sve od sebe da dopiše novu recku i iskorak ka narednoj fazi.\nMONTEREJ - KOLUMBUS KRU, 02.00\nMonterej je u prvom susretu uspeo da ispusti vođstvo i tek u sudijskoj nadoknadi izbegne poraz (2:2), a i pored oscilacija pokazao je da ima povoda da se nada polufinalu. Sa druge strane, Kolumbus će morati da postigne makar gol ukoliko želi da se plasira u narednu fazu. Meksički predstavnik koji je sjajnu formu prekinuo sa tri vezana poraza u prvenstvu potvrdio je da je ponovo u usponu forme pobedom nad Mazaltanom za vikend, dok će član MLS lige morati da popravi efikasnost da bi imao čemu da se nada s obzirom na to da na dva meča na domaćoj sceni nije postigao gol.\nDEPORTES TOLIMA - EMELEK, 02.30\nEkvadorski predstavnik je u fenomenalnoj formi i na poslednjih osam zvaničnih susreta upisao je sedam pobeda i remi, te se nalazi u prilici da trećom pobedom u grupi napravi značajan korak ka narednoj fazi. Domaćin, sa druge strane, ne može da se pohvali idealnim učinkom u nedeljama iza nas s obzirom na to da je na prethodnih deset utakkmica upisao samo dve pobede. Deportes je učešće u Grupi G počeo porazom od Bragantina (1:2), a nove bodove je prosuo remijem sa Kordobom (1:1), dok je Emelek savladao Argentince 2:1, a Brazilce 3:0.\nDENVER - NJUJORK, 03.00\nDenver je nakon obezbeđenog mesta u plej-ofu dao sebi oduška u susretu sa Los Anđeles Lejkersima što je uticalo da nagetsi pretrpe drugi poraz u 11 susreta. Iako će Jokić i njegovi saigrači biti učesnici naredne faze vrlo je važno sa koje će je pozicije dočekati te će gostovanje Njujorka dočekati sa željom da se ekspresno vrate na pobednički kolosek. Ipak, večerašnji zadatak neće biti lak s obzirom na to da su gosti u prethodnih 13 utakmica samo jednom poraženi i da takođe grabe ka plej-ofu. Večerašnji rivali u aktuelnoj sezoni su već jednom odmerili snage, a janusrski duel pripao je Denveru (114:89).


Kadeti finalisti turnira u Italiji\nDečaci rođeni 2001. godine učestvovali su na međunarodnom turniru u Italiji pod nazivom „Nerro Rocco“ i plasirali se u finale.\nU grupnoj fazi takmičenja izabranici Nikole Puače pokazali su kvalitet i svoje golgeterske sposobnosti i u prve tri utakmice postigli 10 golova. Trijumfovali su nad ekipom Goisa rezultatom od 6:1, od Trestine su bili bolji sa 3:0, a jedini poraz u grupi od 2:1 doživeli su na meču sa Atalantom.\nNakon što je Atalanta napustila takmičenje kadeti Crvene zvezde zauzeli su prvo mesto u grupi. Naši kadeti nastavili su sa dobrim igrama pa su u četvrtfinalu sa 2:1 pobedili ekipu Gorice iz Slovenije. U polufinalu Zvezda je odmerila snage sa ekipom Čivas iz Meksika i rezultatom 2:0 izborila plasman u finale.\nU funalu, koje se igralo na prelepom stadionu u Trstu, Crvena zvezda sastala se sa ekipom Venecije. Nakon 90 minuta igre rezultat je bio 2:2 pa je otpočela penal serija. Izvođenje jedanaesteraca završeno je rezultatom 6:4 za italijansku ekipu i tako je Crvena zvezda zauzela drugo mesto na jakom međunarodnom turniru.\nJoš jedna velika čast pripala je fudbalskom klubu Crvena zvezda. Najbolji strelac na turniru u Italiji sa postignutih pet golova je naš fudbaler Bogdan Jočić.\nČitava ekspedicija Crvene zvezde reprezentovala je naš klub i zemlju u najboljem maniru, te tako nisu izostale pohvale organizatora za ponašanje mladih fudbalera i njihovu fantastičnu igru.


Pastor: Zatvorimo zajedničku stranicu istorije | Autonomija\nPastor: Zatvorimo zajedničku stranicu istorije\nPastor na pomenu žrtvama Racije u Čurugu pozvao na proces suočavanja s prošlošću\nPredsednik Skupštine Vojvodine Ištvan Pastor izjavio je danas u mestu Čurug u Vojvodini da se budućnost na ovim prostorima ne može graditi bez suočavanja sa prošlosti.\n„Suočavanje sa istorijskim činjenicama ne treba da bude samo od strane šake ljudi, već društvo treba da se suoči sa svim onim što se dešavalo na ovim prostorima u četrdesetim godinama prošlog veka“, rekao je Pastor novinarima u Čurugu, gde je prisustvovao komemoraciji žrtvama Racije.\nAmbasador Mađarske u Srbiji Oskar Nikovic podsetio je da je sredinom protekle godine u Čurugu, u prisustvu predsednika dveju država Tomislava Nikolića i Janoša Adera, došlo do istorijskog pomirenja mađarskog i srpskog naroda i, kako je rekao, „do priznavanja zajedničkih nedela koja su počinili pojedinci iz ta dva naroda“. ikovic je poručio da proces pomirenja treba da se nastavi, radi budućeg zajedničkog života.\nSekretarka Memorijalnog društva „Racija 1942“ Jasmina Jurišin kazala je da je sada važno da se promeni način razmišljanja i da se građanima poruči da se ovde vekovima živelo zajedno i da će se i dalje živeti zajedno. „To je ono što mi ne možemo i ne smemo da menjamo“, kazala je ona.\nMemorijalno društvo „Racija 1942“ je organizovalo današnju komemoraciju.\nPosle pomena žrtvama u tom muzeju je otvorena izložba likovnih radova Đorđa Nenadova Dripe, Danijela Kračunovića i Branislava Vujkova posvećena raciji. Parastos žrtvama Čuruške racije služili su lokalni sveštenici Srpske pravoslavne crkve. Parastor će biti održan i u ponedeljak, 6. januara, kod spomenika žrtvama Racije u Čurugu.\nPokoljem u Šajkaškoj komandovali su mađarski vojni general Ferenc Fekehalmi Cajdner i žandarmerijski pukovnik Laslo Deak. Posle rata, mađarske vlasti su obojicu isporučile Jugoslaviji, u kojoj su osuđeni na smrt i javno pogubljeni upravo u Čurugu.


MILOJEVIĆ SAZNAO JEDNU DOBRU I JEDNU LOŠU VEST! Evo šta se u Zvezdi dešava pred Suduvu! - Informer\nZvezda nije uspela da slavi u Litvaniji, ali ima priliku da na svom terenu popravi utisak posle 0:0. Trener šampiona Srbija Vladan Milojević može da računa i na MIlana Jevtovića u revanšu\nSUDBINA ZVEZDINIH ŠTOPERA! Mrkela progovorio o povratku Degeneka i Savićevom odlasku!\nSrbija Crvena zvezda Liga šampiona Fudbal sport Suduva


NAJGORE POGOĐEN FINANSIJSKI SEKTOR: Zbog Brexita samo u Londonu "u opasnosti" 87.000 radnih mjesta - GlobalCir\nOko 87.000 radnih mjesta u Londonu je ugroženo ako premijer Tereza Mej napusti EU bez sporazuma, piše list “Ivning standard”. Najgore će biti pogođene profesionalne i finansijske usluge sa 29.000 manje radnih mjesta do 2030. godine, ako London napusti EU.\nTakođe, biće 11.000 manje radnih mjesta u nauci i tehnologiji, 5.000 u građevini i 6.000 širom kreativnog sektora u Londonu. Gradonačelnik Sadik Kan upozorio je će se London suočiti sa “izgubljenom decenijom nižeg privrednog rasta i zaposlenja”.\nOva sumorna ekonomska projekcija pojavila se u studiji o posljedicama Brexita čiju izradu je naručio gradonačelnik Kan jer Vlada to do sada nije učinila.


Srpska će do kraja godine biti dužna 5,7 milijardi KM\n29.08.2018. / 14:04\nBANJALUKA – Ukupan dug Republike Srpske na kraju prvog kvartala ove godine iznosio je 5,38 maraka, a prema procjenama Ministarstva finansija RS do kraja 2018. dostiće 5,68 milijardi KM.\nU Informaciji o makroekonomskim pokazateljima RS, koju je izradilo Ministarstvo finansija, navedeno je da je ukupan dug Srpske na kraju prvog kvartala iznosio 5,38 milijardi, od čega se na spoljni odnosi nešto više od tri milijarde KM, a na unutrašnji 2,35 milijardi maraka.\nOd ukupnog iznosa spoljnog duga, dug budžeta RS čini 1,81 milijardi KM, dug opština i gradova 110,1 miliona, dok javna preduzeća i Investiciono-razvojna banka (IRB) RS duguju 1,11 milijardi KM.\nKada je u pitanju unutrašnji dug, u ukupnom iznosu najviše učestvuje dug budžeta sa 1,9 milijardi, zatim dug dug jedinica lokalne samouprave sa 286,8 miliona KM i dug fondova socijalne sigurnosti sa 157,56 miliona KM.\n„Prema konačnim podacima na kraju prvog kvartala 2018. godine, ukupan dug Republike Srpske koji podliježe zakonskom ograničenju iznosi 5,34 milijarde KM ili 50,87 odsto BDP-a, dok javni dug koji podliježe zakonskom ograničenju iznosi 4,22 milijardi KM ili 40,28 odsto BDP-a“, navedeno je u informaciji ministarstva.\nUkupan dug po osnovu kreditnih zaduženja za koje je Vlada RS izdala garancije na kraju marta je iznosio 312,48 miliona KM, koliko iznosi i ukupna izloženost Republike Srpske po izdatim garancijama.\nU prvom kvartalu je stvoreno 261,97 miliona KM obaveza i to po osnovu spoljnog duga 141,97 miliona i 120 miliona KM po osnovu unutrašnjeg duga.\n„Od spolnjog duga 35,08 miliona je povučeno po osnovu investicionih projekata, dok je 106,89 miliona KM povučeno po kreditima Međunarodnog monetarnog fonda i Svjetske banke za podršku budžetu, dok se unutrašnji odnosi na 20 miliona KM po osnovu emitovanih trezorskih zapisa i 100 miliona KM po osnovu emitovanih dugoročnih obveznica“, dodaje se u informaciji.\nPrema projekcijama Ministarstva finansija ukupan dug RS na kraju ove godine iznosiće 5,68 milijard KM.\nTagovi: dug rsizborizdvajamovazno


Naime, projektom, na koji je Komisija za javno-privatno partnerstvo Vlade Srbije dala saglasnost, a čiji je predlog vladajuća većina odbornika u Skupštini opštine Bečej u novembru prošle godine prihvatila, predviđeno je da je za rekonstrukciju javne rasvete osnuje javno-privatno part-nerstvo.\nPrema informacijama iz lokalne samouprave, završava se priprema dokumentacije za tender, prevodi se projekat na engleski jezik i potom je na redu raspisivanje postupka javne nabavke. Nakon završetka nabavke i usvajanja odluke o izboru privatnog part-nera i aminovanja odbornika na sednici lokalnog parlamenta, trebalo bi da se posao uradi za 150 dana.\nOstvarenje projekta javno-privatnog partnerstva rekonstrukcije i dugogodišnjeg – 13 godina – održavanja dela sistema javnog osvetljenja na teritoriji opštine Bečej poboljšalo bi kvalitet javne rasvete.\nNovac za sprovođenje odluke će biti obezbeđen u budžetu opštine nakon donošenja odluke o izboru privatnog partnera, „tako što bi se iz ostvarene uštede plaćala naknada izabranom privatnom partneru, što će biti regulisano javnim ugovorom“, pisalo je u materijalu koji je usvojen na sednici SO Bečej.\nPredsednik opštine Dragan Tošić je ranije rekao da lokalna samouprava za troškove struje javne rasvete, održavanje i popravke godišnje troši 28 miliona dinara, a da rekonstrukcijom javne rasvete u sklopu javno-privatnog partnerstva 44.000 evra (5,2 miliona dinara) bi bio trošak struje, a ostatak novca bi ostao opštini, to jest išao bi privatnom partneru, „ali ne plaćamo ništa za rekonstrukciju. Nećemo plaćati nijedan dinar više nego dosad, već isti iznos u narednih 13 godina, ali smo dosad plaćali i oko 10 miliona dinara za zamenu svetiljki i održavali smo javnu rasvetu, a to više nećemo plaćati i neće biti naš posao“, rekao je Tošić i dodao da će rekonstrukcija rasvete obuhvatiti i rasvetu na Srbobranskom i Topolskom putu, kao i zamenu 114 stubova.\nPo projektu rekonstrukcije javne rasvete u opštini planirana je zamena 4.584 svetiljki na teritoriji opštine LED svetiljkama, zajedno sa reflektorima, te je ukupan broj 5.002.\nMaksimalna vrednost investicije u toku trajanja ugovora – koji će javni partner, opština Bečej, platiti privatnom partneru je 280,29 miliona dinara, to jest 2,35 miliona evra, a procenjena vrednost javne nabavke – uključuje ukupne troškove privatnog partnera, troškove energije, naknadu i održavanje – je 349,6 miliona dinara, to jest 2,9 miliona evra. Broj časova gorenja svetiljki je danas 4.100, a po novom rešenju bi bio 4.000 sati.\nAktuelna godišnja potrošnja struje za rasvetu je 2,83 miliona kW, rekonstrukcijom bi potrošnja bila smanjena na 678.618 kW, a to znači 2,16 miliona kW uštede električne energije na godišnjem nivou, to jest 76,10 odsto. Ukupni godišnji iznos za električnu energiju i takse (13 godina) je danas 22,3 miliona dinara (187.462 evra), a nakon rekonstrukcije iznosio bi 5,3 miliona (44.805 evra).\nTroškovi održavanja rasvete na godišnjem nivou su danas (13 godina) 6 miliona dinara (50.420 evra), a u toku javno-privatnog partnerstva bili bi obaveza privatnog part-nera.\nGodišnja dodatna finansijska ušteda (minimum 5 odsto od sadašnjih izdataka za javno osvetljenje) trebalo bi da bude 1,4 miliona dinara (11.894 evra).\nMaksimalni ukupni godišnji troškovi naknade za primenu mera uštede energije (13 godina) bili bi 21,5 miliona dinara (181.183 evra).\nMaksimalni ukupni troškovi opštine kroz 13 godina u kojima plaća naknadu za mere uštede energije su po sadašnjem rešenju 28,3 miliona dinara (237.883 evra), a po novom rešenju taj iznos bi bio smanjen na 26,8 miliona dinara (225.988 evra).\nMaksimalna ukupna nak-nada za primenu mera uštede energije sa održavanjem 13 godina, uključujući i troškove osiguranja i finansiranja, bila bi 280,29 miliona dinara (2,3 miliona evra).\nVrednost investicije bez kamata, osiguranja i održavanja trebalo bi da bude 154,6 miliona dinara (1,2 miliona evra).\nProcenjeno optimalno trajanje perioda garantovanja je 13 godina.\nProjekat budućeg javno-privatnog partnerstva sadrži i poslovni plan, uključujući i uslove partnerstva, procenu troškova i analizu dobijene vrednosti u odnosu na uložen novac, specifikacije o finansijskoj prihvatljivosti javno-privatnog partnerstva za opštinu, specifikacije u vezi sa finansiranjem projekta, raspoloživost novca, planiranu raspodelu rizika, analizu ekonomske efikasnosti projekta, finansijske efekte itd.\nObaveze privatnog partnera bile bi da obezbedi finansijska i tehnička sredstva za sprovođenje rekonstrukcije javnog osvetljenja u lokalnoj samoupravi: pripremu i izradu projektne dokumentacije za izvođenje radova; izvođenje radova na lokacijama postojećeg javnog osvetljenja sa zamenom svetiljki javnog osvetljenja štedljivim LED svetiljkama; nabavku, transport, demontažu, montažu, odlaganje stare opreme i instaliranje opreme za upravljanje delom sistema javnog osvetljenja; izradu projekta izvedenog stanja javnog osvetljenja opštine Bečej sa katastrom javnog osvetljenja nakon završetka radova – implementaciju mera uštede energije i dostavu toga javnom partneru; garantovanje uštede u potrošnji električne energije javnom partneru u skladu sa ugovorom.\nObaveze opštine bile bi da snosi troškove za potrošenu električnu energiju i troškove distributivnog sistema; isplaćuje godišnje naknade na mesečnom nivou privatnom partneru u trajanju od 13 godina.\nKonstatuje se i da sadašnji sistem javnog osvetljenja u opštini neefikasan i zastareo, da ne obezbeđuje kvalitetno osvetljenje i postoje veliki troškovi za energiju i održavanje.\nNakon zamene starih svetiljki za nove LED svetiljke bila bi obezbeđena i noćna regulacija svetla. To znači da bi u noćnim časovima, od 22 sata do 6 ujutru, bio smanjen učinak lampi do 50 odsto i time bi se doprinelo dodatnoj uštedi električne energije, a istovremeno zadržala ravnomernost osvetljenja, a time i bezbednost ljudi.\nNajvažniji rezultati projekta rekonstrukcije rasvete bili bi, piše u projektu, da investiciju finansira privatni partner, opština se kreditno ne zadužuje, već iz ostvarene uštede plaća naknadu za primenu mera energetske efikasnosti privatnom partneru u periodu od 13 godina.\nPrema podacima iz projekta, nakon isteka perioda implementacije mere uštede energije (odmah nakon puštanja novog sistema u rad), nova oprema prelazi u vlasništvo lokalne samouprave.\nPo računici iz projekta uštede u troškovima električne energije iznose najmanje 76%, računajući jediničnu cenu za potrošenu energiju koja važi sada. Taj iznos je najmanje oko 142.657 evra godišnje, s tim da se ne sme zanemariti planirano povećanje cene električne energije od oko 80% za vreme trajanja projekta. Taj rast se neće desiti odjednom, ali se u poslednjoj godini efekat ove uštede procenjuje na oko 256.000 evra godišnje.\nTroškovi održavanja sistema, koji trenutno iznose oko 50.000 evra godišnje, primenom ovog projekta se svode na 0 evra, pa je ušteda na njima 100%, odnosno nominalno iznosi oko 50.000 hiljada evra godišnje.\nMaksimalan iznos naknade privatnom partneru za primenu mera uštede energije koja obuhvata rekonstrukciju, finansiranje, održavanje, upravljanje i garantovanje za kvalitet i uštede sa svim pratećim troškovima, je maksimalno 181.183 evra godišnje u fiksnom iznosu.\nU tom smislu minimalni pozitivni efekat za opštinu, kada se odbiju svi troškovi i naknade iznosi minimalno 5% sadašnjih troškova, to jest oko 11.900 evra godišnje, piše u projektu.\nUobičajeni tehnički vek trajanja javnog osvetljenja bi trebalo da iznosi oko 25 godina, dok je uobičajeni ekonomski vek trajanja oko 20 godina.\nViše iz ove kategorije « Konačna rang-lista opštinskih stipendista: Za stipendije 6,5 miliona dinara\tPredsednik opštine odgovara na pitanja: Šta će biti sa „Jodnom banjom“, „Linkom“, hotelom? »


Valentin Inzko: BiH je dobrodošla u EU\nDanas se novi visoki predstavnik međunarodne zajednice, odnosno specijalni predstavnik Evropske unije za BiH Valentin Inzko sureo sa prvim ljudima Evropske komisije i Vijeća, zaduženim za proširenje, odnosno sigurnsu politiku i vanjske poslove. Riječ je o posljednjem krugu konsultacija pred njegov odlazak u Sarajevo i za kraj sedmice predviđeno i formalno preuzimanje dužnosti od dosadašnjeg visokog predstavnika od Miroslava Lajčaka. Austrijski diplomata je napustio Brisel sa uvjeravanjem evropskih zvaničnika da u svome poslu može računati na punu podršku Unije.\nObavivši danas i posljednje u nizu brojnih konsultacija u Briselu, gospodin Inzko je našao vremena i za kraći razgovor za Glas Amerike. Susrete koje je imao bili su, kako je rekao, prilika da se potvrdi kako će kao međunarodni i evropski izaslanik na terenu u punoj mjeri koordinirati svoj posao sa briselskim zvaničnicima:\n"Bio sam danas kod gospodina Solane i gospodina Rehna i razgovarali smo o budućnosti Bosne i Hercegovine. Predočili su mi sam njihova gledišta, ja sam iznio svoja i mislim da će to biti jako dobra saradnja, i sa njihove i moje strane, odnosno Ureda visokog predstavnika i Evropske zajednice."\nNakon susreta sa gospodinom Solanom, iz njegovog kabineta je saopštio da je gospodin Solana obećao visokom/specijalnom predstavniku svoju punu podršku, uz naglasak da je ova godina od iznimne važnosti za BiH, i da je riječ o svojevrsnom prozoru prema mogućem progresu. Kretanje reformskim putem je neophodno, složili su se Solana i Inzko, posebno naglašavajući važnost pune primjene postavljenih uslova i ciljeva kako bi se zaključila misija visokog predstavnika, ostavljajući prostor samo za djelovanje specijalnog predstavnika EU.\nNa pitanje kako će izgledati njegov prvi radi dan u Sarajevu, gospodin Inzko je odgovorio:\n"Dolazim u srijedu iz Slovenije gdje imam još oproštaj, a prvi radni dan će početi sa Vijećem za implementaciju mira, kojem će još predjedavati gospodin Lajčak. U četvrtak, na oproštaju gospodina Lajčaka, ja ću imati mogućnost da se predstavim tamošnjim političarima i cijeloj BiH. Moj drugi radni dan, petak, putujem u Češku gdje je sastanak ministara vanjskih poslova Unije, a u subotu i ministara vanjskih poslova Zapadnog Balkana. Imaću u subotu mogućnost da upoznam sve važne ministre iz regiona i susjednih zemalja."\nNa spominjanje neke poruke za Bosance i Hercegovce sada, kao osobe čiji će rad ubuduće biti praćen sa nadom novi visoki/specijalni predstavnik je rekao:\n"Teško je sa porukama, ali imam utisak ovdje u Briselu da je BiH dobrodošla u EU. Naravno, ako ispuni sve uslove. To je za sve zemlje jednako, kao što je to bilo svojevremeno i za Austriju, ali mislim da je spremnost dobra i da je puno dobre volje u Briselu."