Koja mafija vlada u srpskom pravosuđu (137)\nGrađani moraju uzeti pravdu u svoje ruke\nUbistvo beogradskog advokata Dragoslava - Miše Ognjanovića ispred svog stana na Novom Beogradu pokazuje pravo lice režima Aleksandra Vučića. Umesto policije i tužilaštva, oglasila se Velika propaganda laži - Vučićevi bilteni, koji su opisali da je ''ubica surovi profesionalac'', što treba da opravda policiju od nesposobnosti da razreši ovaj zločin. Velika propaganda tačno zna kada je počeo ubica da prati Ognjanovića, da je dva meseca izviđao i osmatrao teren, da je uspeo da izbegne kamera koje su bile postavljene, da je ubijeni čuvao ''mračne tajne Luke Bojovića'', vođe jednog od zavađenih crnogorskih kartela, što bi trebalo da bude poruka da ne treba žaliti za takvim čovekom.\nNiti je ubijeni advokat poznavao Luku Bojovića, koji se godinama nalazi u zatvoru u Španiji, niti je mogao da čuva bilo koje njegove tajne, mada ga na to obavezuje i kodeks profesije i Zakon o krivičnom postupku i Zakon o advokaturi. On je Bojovića branio pred specijalnim sudom u njegovom odsustvu. Potpisani novinar uzima sebi slobodu da Ognjanovića opiše kao sposobnog pravnika, dobrog advokata i veoma pristojnog čoveka, koji se nije "talio" sa sudijskim kartelima ni policijom.\nOdluka srpskih advokata da sedam dana prekinu sa radom (izbegli su da to nazovu štrajkom, jer većina njih koji su odlučivali o tome spada u red ljudi sa najnižim moralnim svojstvima), samo je vapaj da oni budu zaštićeni od klijenata koje surovo pljačkaju, ucenjuju, isporučuju policiji i nagađaju se sa sudijskim većima.\nAdvokati proleteri i advokati tajkuni\nNažalost, većina srpskih advokata su pravi proleteri, jedva sastavlaju kraj s krajem, klijenti koje brane su takođe puki siromasi i nije lako od njih uzeti ni prebijenu paru. Treba platiti velike namete, članarinu u Komorama, doprinose za socijalno i penziono - invalidsko osiguranje, zakup poslovnog prostora, porez državi...Zato Srbijom hara manja grupa advokata, koji su u sprezi sa predsednicima sudova, tužiocima i policijskim službenicima višeg ranga.\nTako je Bezbednosno informativna agencija (BIA) pružala fizičko obezbeđenje advokatima koji su bili iz organizovane grupe bivšeg advokata Aleksandra Đorđevića, koji je postavljen za direktora tajne službe. Ta grupa advokata, koja je zastupala i listove iz Velike propagande laži, bili su u stalnoj poslovnoj vezi sa predsednikom Višeg suda u Beogradu, sa Natašom Krivokapić, tužiocem Višeg javnog tužilaštva u Beogradu, te nije teško pretpostaviti kakve su oni predmete dobijali, sa kojim su uspehom branili osumnjičene ili optužene pred specijalnim većima tog suda, jer je i tužilac za organizovanu kriminal Mladen Nenadić iz Čačka, tačnije, iz Đorđevićevog kartela.\nNakon ubistva advokata Ognjanovića, čije razrešenje beogradska policija sabotira, po naređenju sa najvišeg mesta, oglasilo se Društvo sudija Srbije, odnosno doživotna predsednica tog Društava Dragana Boljević, inače sudija Apelacionog suda u Beogradu, porukom da je napad na advokata napad na srpsko pravosuđe!\nDa podsetimo, gospođa Boljević je supruga advokata Branka Pavlovića, sigurno najbogatijeg advokata kojeg je Srbija ikada imala, koji je kao zastupnik malih akcionara više kompanija koje su, uz njegovu pomoć predate u posed srpskim tajkunima, zbog čega je bio prijavljen tužilaštvu za organizovani kriminal, a bivši direktor C Marketa Slobodan Radulović je u svom iskazu, koji je objavio Magazin Tabloid, označio g. Pavlovića kao jednog od organizatora otimanja ove kompanije iz ruku malih akcionara, koji su je i stvorili. On je i naveo koliko se novca od korupcije i zloupotrebe advokata Pavlovića, slilo u njegove džepove.\nDakle, sudija Boljević, kao doživotna predsednica Društva sudija Srbije, koja je ogrezla u korupciji i nameštanju sporova, ovom izjavom brani, ustvari, svog muža i sebe!\nKorupcija tužilaštva (koja su u potpunoj poslušnosti izvršne vlasti, kao servis za zaštitu njenih interesa), sudova i manje grupe advokata, razorila je Srbiju. Kako se osloboditi korumpirani i nemoralnih delilaca pravde, tužilaca i advokata? Institucionalno, takva mogućnost, praktično, nije izvodljiva. Svi koji su ogrezli u kriminalu, srcu su mili diktatoru i njegovom kartelu.\nJedna od mogućnosti je da nove vlasti donesu zakon po kojem bi sve sudije i tužioci bili obavezni da prođu lekarski pregled i psihološko testiranje, da se utvrdi njihova sklonost ka korpuciji, primanju mita, pristrasnom odlučivanju...Oni koji ne prođu zdravstvene preglede i psihološka testiranja, imali bi pravo da traže nezavisnog poligrafistu, koji ne bi znao njihov identitet. Potom bi sve sudije i tužioca koje padnu, trebalo poslati u invalidsku penziju, a one koji su pali na testiranju privremeno udaljiti na tri meseca sa posla, dok istražni organi uz saradnju sa komisijom Visokog saveta sudstva i Državnim većem tužilaca ne utvrdi, kroz predmete i uz pomoć arhivskih fondova, korupciju pomenutih delilaca pravde.\nUglavnom, u svakom sudu i tužilaštvu, zna se koje sudije i tužioci uzimaju novac, ko su oni koji su spremni da donesu nezakonitu presudu, ako to od njih očekuju ljudi iz izvršne vlasti, ili njihovi prijatelji. Ukoliko bi građani sami uzimali u ruke da dele pravdu, nekoliko stotina sudija i tužilaca završilo bi sa metkom u glavi. U ovom broju smo planirali da opišemo kriminal u Privrednom sudu u Beogradu i Privrednom apelacionom sudu u Beogradu, ali zbog aktuelnosti, opisaćemo to u sledećem broju.\nStanje u srpskom pravosuđu je neizdrživo, mora se nešto preuzeti, makar građani da uzmu prav du u svoje ruke, da se ostali upozore i otrezne od ludila i svemoći koja ih je obuzela.\nPravosuđe, manje naše, više tuđe\nProšlo je tačno šest meseci od kad je na Opštoj sednici Vrhovnog kasacionog suda (8. i 9. februara 2018.), vršena analizu Radnog teksta Amandmana Ministarstva pravde na Ustav Republike Srbije, koji mu je dostavilo to ministarstvo radi davanja mišljenja o predloženim amandmanima. Ali, sve govori da se opet radi o jalovom poslu, gde se zna samo da vladajući režim neće pristati na to da pravosudni sistem bude nezavisan od volje raznih lidera i njihovih stranaka.\nReakcije pojedinih sudija Vrhovnog kasacionog suda nisu bile po volji režimskog ministarstva. Ali, istine radi, treba reći da su i predlozi koje je dao Vrhovni kasacioni sud, došli na veliki pritisak evropskih institucije, pre svega, Evropske komisijie i Saveta Evrope, kao i njima pripadajućih institucija.\nSudije ovog suda su se u diskusiji pozvale i na takozvane "Kijevske preporuke" o nezavisnosti pravosuđa u istočnoj Evropi, južnom Kavkazu i centralnoj Aziji (takozvane Kijevske preporuke), kao i na uporedna rešenja u državama sa prostora nekadašnje SFRJ (naročito u Hrvatskoj i Sloveniji), izbegavajući zapadnoevropska rešenja, što dovoljno govori o kakvim se sve u unutrašnjim otporima radi kad je u pitanju bajka o nezavisnom pravosuđu u koju građani treba da poveruju.\nEvropska komisija već godinama insistira na postojanju sudskog budžeta, kao jednoj od garancija nezavisnosti sudova u Srbiji, ali, to se nije promenilo. Ustavni sud ima svoj budžet, iako ne ostvaruje prihode od sudskih taksi, za razliku od sudova koji naplatom sudskih taksi ostvaruju značajne prihode u Budžetu Republike Srbije.\nOdredbama člana 28. Zakona o Ustavnom sudu, pored ostalog, propisano je da se sredstva za rad i funkcionisanje Ustavnog suda (budžet Ustavnog suda), obezbeđuju u budžetu Republike Srbije, na predlog Ustavnog suda (stav 1.); da Ustavni sud samostalno raspolaže sredstvima budžeta Ustavnog suda (stav 2.); da Vlada ne može bez saglasnosti predsednika Ustavnog suda, obustaviti, odložiti ili ograničiti izvršenje budžeta Ustavnog suda (stav 3.).\nJedna od ustavnih garancija sudijske nezavisnosti mora biti i odgovarajući materijalni položaj sudije. Stoga treba dopuniti ovaj amandman posebnom odredbom koja bi glasila: „...Plata sudije odgovara položaju i nadležnostima suda u kome sudija obavlja sudijsku funkciju i odgovornosti sudije za obavljanje te funkcije i predstavlja jednu od garancija njegove nezavisnosti."\nTakođe, važno je da javnost zna, da su nekim novim rešenjima, sudije zaštićene od odgovornosti za izraženo mišljenje tokom celog sudskog postupka, što ranije nije bio slučaj, i za glasanje pri izricanju sudske odluke.\nEvropska komisija traži i preispitivanje uloge Visokog saveta sudstva, koji je definisan kao samostalan i nezavisan državni organ koji jemči samostalnost i nezavisnost sudova, i to tako što odlučuje o pitanjima položaja sudija, predsednika sudova i sudija porotnika određenim Ustavom i zakonom. Sama činjenica da Visoki savet sudstva prevashodno odlučuje o pitanjima položaja sudija nameće potrebu da taj organ jemči i nezavisnost sudija, a ne samo institucionalnu nezavisnost sudova. Predlog je da se izvrši dopuna stava 1. tako što će deo odredbe u ovom stavu glasiti: „koji jemči samostalnost i nezavisnost sudova i sudija".\nEvrospak komisija takođe smatra da je neprihvatljiv predlog da broj sudija u Visokom savetu sudstva bude jednak broju članova koje bira Narodna skupština i da se pri tome predsednik, koji ima takozvani "zlatni glas", bira među članovima koji nisu sudije!\nPredloženim amandmanima Narodna skupština je isključena iz procesa neposrednog odlučivanja o izboru sudija i predsednika sudova, a odlučivanje o pitanjima položaja sudija, predsednika sudova i sudija porotnika, uključujući i njihov izbor i razrešenje, povereno je Visokom savetu sudstva. Međutim, predloženi sastav Visokog saveta sudstva, način izbora njegovih članova i predsednika i način odlučivanja, dovode u ozbiljnu sumnju najpre samostalnost i nezavisnost tog organa!\nMnogo je protivrečnosti i nejasnoća, a svaki dosadašnji vladajući režim, a ovaj Vučićev posebno, ne želi da menja svoj odnos prema pravosuđu. To u Briselu odlično znaju. Zato insistiraju na ovom nepremostivom pitanju.\nA 1. Azil za tajkune\nTakvu zaštitu Srbije tražio je i rumunski biznismen i političar Sebastijana Gica, koga gone rumunski istražni organi zbog "korupcijskog slučaja povezanog s posetom bivšeg britanskog premijera Tonija Blera Rumuniji 2012", i u Rumuniji je optužen za više krivičnih dela. On je tokom prošle nedelje dobio azil u Srbiji čime je odbijen zahtev rumunskih vlasti za njegovo izručenje. Toni Bler je, da podsetimo, savetnik srpskog diktatora Vučića, pa ne čudi što je Gica dobio azil.\nVanpretresno krivično veće Višeg suda u Beogradu je 6. jula 2018. donelo rešenje kojim je odbilo molbu Ministarstva pravde Rumunije da se njihov državljanin, biznismen Sebastijan Gica koji je osumnjičen da je izvršio osam krivičnih dela, izruči Rumuniji. Kako se navodi u odluci Višeg suda, donoseći ovu odluku, vanpretresno krivično veće je imalo u vidu odredbe Zakona o međunarodnoj pravnoj pomoći u krivičnim stvarima, a posebno činjenicu da je Gici usvojen zahtev za azil u Republici Srbiji zbog pretnje progonom u zemlji porekla usled političkog mišljenja.\nIzručenje susedna Rumunija traži još od aprila prošle godine. Poznat je i slučaj bugarskog biznismena Cvetana Vasileva, čije izručenje iz Srbije, Bugarska čeka skoro četiri godine. Kakav je interes države Srbije da štiti biznismene sa Interpolove poternice?\nMeđutim, za političke tražioce azila kao što je državljanin Turske kurdske nacionalnosti Dževdet Ajaz koji je oktobra prošle godine zatražio pomoć Srbije bežeći od autoritarne vlasti Tajipa Erdogana - Srbija nije imala razumevanja. Uprkos dopisu Komiteta Ujedinjenih nacija u kome je traženo da se Srbija od izručenja uzdrži, Dževdet Ajaz je izručen.\nSebastijan Gica je u Rumuniji optužen za ucenu, davanja mita, pranje novca i odavanje poverljivih informacija, a 19. decembra 2016. napustio je zemlju posle čega je za njim raspisana međunarodna poternica, a javnost u Srbiji je za rumunskog biznismena i političara Sebastijana Gicu saznala nakon njegovog hapšenja u Beogradu 14. aprila prošle godine.\nTada je Gici određen pritvor, ali je u maju pušten, pošto je njegov branilac Radomir Backović platio 200.000 evra na ime jemstva. On se od tada nalazi na slobodi, a od prošle nedelje, nakon odluke Višeg suda, ne mora da brine da će biti izručen rumunskim vlastima - taj zahtev je Srbija odbila.\nInteresantno je i to što je ovaj rumunski biznismen u Srbiji imao firmu Asesoft-international doo Beograd. Ova firma, koju je Sebastijan Gica vodio sa Vladimirom Arnautovićem, poslovala je od 2004. do 2012. godine, kada je otišla u stečaj. Osnovna delatnost firme bila je proizvodnja računara i periferne opreme.\nPrema pisanju rumunskih medija, Gica je povezan s nekoliko kompanija koje posluju u oblasti informacionih tehnologija, među kojima je Teamnet International, a poslove su joj davali i državni organi Srbije - Direktorat granične policije, Komisija za hartije od vrednosti, Ministarstvo unutrašnjih poslova.\nPitanje da li je Srbija sigurno mesto za biznismene za kojima je raspisana Interpolova postavljeno je i u slučaju bugarskog biznismena Cvetana Vasileva, čije izručenje Bugarska čeka skoro četiri godine.\nVasilev je na Forbsovoj listi bio rangiran kao drugi najmoćniji Bugarin, a ogromnu imovinu je, prema navodima bugarskih novinara, stekao zahvaljujući bliskim vezama s vladajućim strukturama u Bugarskoj u dužem periodu. Korpbanka, čiji je Vasilev vlasnik, je zbog malverzacija upala u krizu, a u junu 2014. kontrolu nad njom preuzela je Narodna banka Bugarske. Blokirani su računi s više od 3,7 milijardi dolara, a Vasilev je optužen za proneveru u iznosu većem od sto miliona evra.\nInterpolova poternica za bugarskim biznismenom Cvetanom Vasilevim, zbog pronevere oko 1,3 milijardi evra i doprinos najvećoj bankarskoj krizi u istoriji Bugarske, raspisana je u julu 2014. godine. On se srpskoj policiji, nakon što je pobegao iz Bugarske, predao u septembru iste godine. Nikada nije bio u pritvoru, ali mu je, kao i Gici, oduzet pasoš i zabranjen odlazak iz Beograda. Viši sud je još krajem 2014. godine doneo rešenje o izručenju, ali ga je Apelacioni sud ukinuo po žalbi Vasileva.\nPo svemu sudeći, u slučaju izručenja Cvetana Vasileva ništa se ne dešava više od godinu i po dana, a s obzirom na to da ne postoji rok za izručenje, neizvesno je kada će i da li će Vasilev biti izručen zemlji čiji je državljanin i gde se protiv njega vodi postupak. Vasilev je takođe dobiio azil u Srbiji, po nalogu Aleksandra Vučića. Zbog odbijanja da izruči Vasileva, bugarske vlasti prijavile su Srbiju 2016. nadležnim telima Saveta Evrope.\nCvetan Vasilev je 2012. godine, pre nego što je za njim raspisana poternica, kupio Srpsku fabriku stakla u Paraćinu., o čemu je Magazin Tabloid pisao serijal tekstova. Iako je u Srbiji najavljivan kao veliki investitor i spas za Staklaru, od njegovog preuzimanja fabrike dugovi ovog preduzeća su uvećani 70 puta. Ova fabrika je od ove godine u stečaju, a protiv Vasileva je podneta i krivična prijava zbog navodno namernog guranja fabrike u stečaj. Bugarski bankar i biznismen povezivan je i sa srpskim političarima Bivši predsednik Srbije Tomislav Nikolić je potvrdio, odgovarajući na pitanje Insajdera, da je Vasilev uplatio donaciju fondaciji njegove supruge Dragice Nikolić. Kako je tada rekao, donacija je uplaćena pre nego što je za Vasilevim raspisana poternica.\nIpak, Nikolić je negirao "lične kontakte" s bugarskim biznismenom. I supruga Cvetana Vasileva nalazi se na poternici Interpola, ali je u Srbiji pod zaštitom vrha države. Državljanin Turske Dževdet Ajaz koji je u Srbiju krajem prošle godine pobegao pošto je osuđen na 15 godina zatvora za rušenje ustavnog poretka Turske, u Srbiji nije imao „sreće" kao Sebastijan Gica ili Cvetan Vasilev.\nPresuda po kojoj je Ajaz, koji je Kurd, navodno delovao protiv ustavnog poretka Turske doneta je na osnovu priznanja koje mu je, kako sam tvrdi, iznuđeno pod torturom. I Evropski sud za ljudska prava svojevremeno je utvrdio da je pritvor u Turskoj bio povreda Ajazovih prava na slobodu i bezbednost, ali to nije zaustavilo ekstradicioni postupak u Srbiji.\nAjazu nije pomogao ni dopis Komiteta Ujedinjenih nacija u kojem je traženo da se Srbija uzdrži od izručenja. Kako je tada rečeno u Ministarstvu pravde, dopis je stigao tek nakon što je ministarka pravde Nela Kuburović potpisala odluku o izručenju, a svakako, kako je ministarka izjavila, dopis Komiteta nije obavezujući. Sve činjenice u ovom slučaju, ali i mišljenja evropskih i međunarodnih organizacija koje se bave ljudskim i građanskim pravima, nisu bili dovoljni da se proces izručenja odloži makar do donošenja konačnog zaključka koji je Komitet UN-a najavio u roku od šest meseci. Ajaz je izručen Turskoj, jer Vučić veruje da će mu sultan Erdogan u Turskoj omogućiti azil za njega i njegovu porodicu. Lako je pretpostaviti kakav je ugled Srbije kod Interpola i međunarodnih policijskih službi i istražnih organa, koji odbijaju da Srbiji isporuče lica za kojim je ona raspisala poternice.\nA 2. Preživeti apsanu\nJoš u decembru 2013. republička vlada donela je strategiju za razvoj sistema izvršenja krivičnih sankcija, sa posebnim fokusom na pomoć licima posle izdržane zatvorske kazne (resocijalizacija). Za protekle više od četiri i po godine po toj odluci ništa nije učinjeno, iako je ona trebalo da počne da se primenjuje od početka ove godine. Nije oformljen ni Nadzorni odbor koji je trebalo da sprovodi strategiju. Bukvalno nije ništa učinjeno, osim što je svojevremeno na svim medijima na sav glas objavljeno donošenje strategija čije bi nas sprovođenje uvelo u red civilizovanih država.\nKonačno, jedan od uslova za ulazak u Evropsku Uniju jeste sređivanje stanja u Upravi za izvršenje krivičnih sankcija. Međutim, ovako nesređeni odnosi više para donose ljudima na vlasti, jer su osuđenici primorani da plaćaju mito, ako žele neke privilegije.\nDragutin Vidosavljević je na izdržavanju zatvorske kazne u KPZ Niš. Iako uprava zavoda ima presudu po kojoj je upućen u zatvor, ona ipak više veruje policiji, nego sopstvenim očima. Tako Policijska uprava u Leskovcu službenim dopisom od 25. novembra 2017. obaveštava upravu KP Zavoda da je Dragutin pokušao da ubije sina i da je zbog toga na izdržavanju zatvorske kazne, što je apsolutno netačno. Niti je on tako nešto pokušao, niti je za to suđen i osuđen. Zbog čega je u zatvoru stoji u njegovom dosijeu koji se vodi u upravi Zavoda, ali načelnik za tretman Ljubiša Tajić ne sme da ne poveruje policiji koja, sa druge strane, ima neke svoje razloge zbog kojih daje lažne informacije.\nVeć više od šest i po godina Dragutin je na početnom tretmanu, grupa „V", jer bi prebacivanje u sledeću grupu sa sobom povlačilo pravo odlaska na vikend ili na vandomske posete, pa bi tako on mogao dalje da „ugrožava" sina, sa kojim je, inače, u dobrim odnosima.\nDa bi regulisao svoje pravo na penziju, Vidosavljević je od nadležne službe policije u Leskovcu zatražio izdavanje lične karte, kao i to da se ista dostavi njegovom opunomoćeniku koji ga zastupa pred PIO Fondom. Posle četiri meseca čekanja Policijska uprava u Leskovcu je konačno izdala traženu ličnu kartu, ali ju je dostavila upravi Zavoda zajedno sa svojim rešenjem od 6. novembra 2017. kojim se Dragutinu zabranjuje da ličnu kartu koristi kao putnu ispravu, zanemarujući činjenicu kako je on na izdržavanju zatvorske kazne i da ne može nigde da putuje.\nUprava KP Zavoda u Nišu ovo rešenje policije je doslovno shvatila i odbija da ličnu kartu preda bilo kome, pa čak i punomoćniku Dragutinovom advokatu. Problem je u tome što u pomenutom rešenju nema nikakvih rokova, pa tako ispada da je Vidosavljeviću trajno zabranjeno da koristi svoju ličnu kartu! A policija ne može da zabrani nijednom licu da poseduje ličnu kartu. Tako piše u zakonu. Ali...Srbija je ovo.


PREDLOŽENA MJERA PRITVORA ZA DVIJE OSOBE LIŠENE SLOBODE U AKCIJI KODNOG NAZIVA "LOVAC"\nNakon ispitivanja osumnjičenih osoba, postupajući tužilac Posebnog odjela za organizirani kriminal, privredni kriminal i korupciju Tužilaštva BiH uputio je prema Sudu BiH prijedlog za određivanje mjere pritvora za dvije osumnjičene osobe.\n- Gorana Miloševića zvanog “Gogo”, rođenog 1973. godine u Bileći, državljanina Bosne i Hercegovine, policijskog službenika Granične policije BiH, i\n- Svetozara Kašikovića zvani “Sveto”, rođenog 1983. godine u Trebinju, državljanina Bosne i Hercegovine, policijskog službenika Granične policije BiH.\nMjera pritvora prema osumnjičenim predložena je iz razloga propisanih članom 132. stav 1. tačka b) i c) ZKP-a BiH, odnosno zbog postojanja osnovane bojazni da bi, ukoliko bi se našli na slobodi, mogli uništiti, sakriti, izmijeniti ili krivotvoriti dokaze ili tragove važne za krivični postupak, kao i da bi boravkom na slobodi mogli ponoviti krivično djelo.\nOsumnjičeni su pod istragom Tužilaštva BiH i sumnjiče se da su počinili krivična djela udruživanje radi činjenja krivičnih djela, a u vezi sa krivičnim djelima krijumčarenje, nedozvoljen promet akciznih proizvoda, zloupotreba službenog položaja ili ovlaštenja te primanje dara i drugih oblika koristi iz Krivičnog zakona Bosne i Hercegovine.\nNavedene osobe lišene su slobode u okviru jučerašnje akcije “Lovac”, usmjerene na otkrivanje i krivično procesuiranje organizovane kriminalne grupe koja duži vremenski period djeluje na području Bileće i okoline, a akcija je realizovana po nalogu Tužilaštva BiH.\nTužilaštvo BiH nastavlja intenzivan rad na predmetu.


Faktor | Pojašnjenje iz Suda BiH: Ramo Brkić je na izdržavanju kazne u KPZ-u Zenica\nNije na slobodi\nPojašnjenje iz Suda BiH: Ramo Brkić je na izdržavanju kazne u KPZ-u Zenica\nObjavljeno: 03.10.2019. u 13:49\nBrkić je iz pritvorske jedinice KPZ-a Zenica prebačen u jedan od odjela za izdržavanje kazne\nNakon što je Općinski sud u Sarajevu ukinuo pritvor bivšem komesaru MUP-a Unsko-sanskog kantona, koji je pravosnažno osuđen na 11 godina zatvora, on je odmah prebačen na izdržavanje zatvorske kazne po ranijoj presudi Suda BiH, pojasnili su za Faktor iz Suda BiH.\nNaime, Općinski sud je odluku o ukidanju mjere pritvora donio 30. septembra, o čemu je obaviješten Sud BiH, a uprava KPZ-a Zenica je obavijestila Sud da je Brkić iz pritvorske jedinice prebačen u dio za izdržavanje zatvorske kazne.\nIz Suda BiH su naglasili da Brkić niti jedne minute nije bio pušten na slobodu.\nRamo Brkić je u novembru 2015. godine pred Sudom BiH pravosnažno osuđen na 11 godina zatvora zbog organizovanog kriminala, neovlaštenog prometa drogom, primanja dara i drugih oblika koristi te zloupotrebe položaja.\nPrije upućivanja na izdržavanje kazne pobjegao je iz zemlje, a 29. maja je uhapšen u Sloveniji nakon što je za njim raspisana crvena Interpolova potjernica.\nTrenutno se protiv njega vodi postupak pred Općinskim sudom Sarajevo zbog davanja dara. On je u tom predmetu prvooptuženi u predmetu sa sutkinjom Suda BiH Azrom Miletić, a optužnica ga tereti da je zajedno sa Senadom Šabićem, koji je još u bjekstvu, preko posrednika, sutkinji nudio dar kako bi im se umanjila kazna ili da se oslobode krivnje u žalbenom postupku koji je tada vođen.\nBrkić i Šabić su potom napustili teritoriju BiH, te je postupak razdvojen i vođen samo protiv sutkinje Miletić, koja je prvostepenom presudom osuđena na dvije i po godine zatvora zbog primanja dara i drugih oblika koristi, ali je Apelaciono vijeće Suda ukinulo ovu odluku te je daljnje vođenje postupka preneseno na sarajevski Sud.\nRamo BrkićSud BiHukinut pritvor\nIbro Merkez pravosnažno oslobođen optužbi za ratni zločin u Goraždu\nCIK se ponovo oglasio\nSud BiH odbio žalbu SNSD-a: Odluka o odgađanju Lokalnih izbora za 15. novembar zakonita\nCrnogorac uhapšen zbog teškog ubistva predat Sudu BiH


„Kolubari” zahvalnica Vojske Srbije\nPovodom Dana Treceg centra za obuku pri Kasarni „Major Milan Tepić” u Jakovu, Rudarski basen „Kolubara” je, 1. novembra, na svečanosti, nagraden zahvalnicom za uspešnu saradnju sa Vojskom Srbije. „Kolubara” je vojsci poklonila gumene trake dužine dva kilometra koje su postavljene na strelištu u Bubanj potoku. Zahvalnicu je primio Jelenko Mičić, pomoćnik direktora za investicije, razvoj i unapređenje proizvodnje „Kolubare”, koji je ovom prilikom izjavio:– Pomogli smo centru Vojske Srbije za obuku u Bubanj potoku, dajući mu transportne trake, koje mi više ne upotrebljavamo, od čega su napravljene prilazne staze. Svečano uručen sertifikat OHSAS 18001\nSertifikat, kojim Bureau Veritas Certification potvrđuje da RB "Kolubara" ispunjava zahteve koji se odnose na bezbednost i zaštitu na radu definisane standardom OHSAS 18001, svečano je danas uručen direktoru Rudarskog basena Nebojši Ćeranu. - "Kolubara" je od danas (ako, pored sertifikata dobijenih za ISO 9001, ISO 14001 i OHSAS 18001, računamo i akreditovanu laboratoriju "Prerade") jedino privredno društvo u okviru EPS-a koje ima četiri uvedena standarda, na šta smo veoma ponosni. Taj rezultat ostvarili smo za samo tri godine - istakao je Dejan Zekić, rukovodilac Sektora za IMS RB "Kolubara". Čestitajuci zaposlenima koji su radili na uvođenju OHSAS 18001, direktor Nebojša Ćeran rekao je da je pitanje bezbednosti na radu veoma značajno, posebno kada je reč o velikom sistemu kao što je "Kolubara". - Iako nisam sasvim zadovoljan trenutnom situacijom, smatram da smo dosta napredovali, kao i da je ovaj standard dobar alat i pravo sredstvo za borbu sa problemima u ovoj oblasti. Verujem da ćemo već naredne godine, kada bude vršena prva provera, moći da konstatujemo smanjeni broj povreda na radu, što ce biti i najvažniji efekat dobijanja novog sertifikata - rekao je Ćeran. Stručnjaci „Kolubare” na međunarodnoj konferenciji OMS 2010\nJuče je u Vrnjačkoj Banji otvorena Deveta međunarodna konferencija o površinskoj eksploataciji OMS 2010, u organizaciji Saveza inženjera rudarstva i geologije Srbije, Jugoslovenskog komiteta za površinsku eksploataciju, Rudarsko-geološkog fakulteta iz Beograda, „Elektroprivrede Srbije”, EPCG, EPRS i Instituta za rudarstvo iz Skoplja, a pod pokroviteljstvom ministarstava rudarstva i energetike i nauke i tehnološkog razvoja i Privredne komore Srbije.Na tradicionalnom međunarodnom skupu, koji se održava svake trece godine, učestvuje 210 stručnjaka iz ove oblasti iz Srbije i devet zemalja, a prijavljeno je pedesetak stručnih radova.Na konferenciji Rudarski basen „Kolubara” predstavlja veliki broj stručnjaka, a prvog radnog dana Vladan Jovičić, izvršni direktor „Kolubare” prezentovao je rad na temu „Obracun troškova rudarskih kompanija po procesima i formiranje transfernih cena”. Tokom trodnevne manifestacije, „Kolubara” se predstavlja svojim reklamnim štandom, a već na otvaranju za štand rudarskog basena vladalo je veliko interesovanje.\tMore Articles...\n„Glodar 9” ponovo kopa\nU pripremi dokumenta o upravljanju osnovnim sredstvima\n„Uslugama” četiri prestižne nagrade\nPage 75 of 103\t<< Start < Prev 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 Next > End >>\tNavigacija


Poleće prvi avion Er Srbije iz Niša (VIDEO) - TV ZONA PLUS - HD\nPoleće prvi avion Er Srbije iz Niša (VIDEO)\nMonday, 15 July, 2019 Tuesday, 16 July, 2019 3 min read Redakcija TV Zona Plus\nInauguracionim letom za Nirnberg, avionom erbas A319, nacionalna avio-kompanija Republike Srbije počeće uspostavljanje saobraćaja Er Srbije sa aerodroma Konstantin Veliki u Nišu. Let sa drugog po veličini aerodroma u Srbiji jedan je od 12 koji su planirani u narednom periodu. Time će jug Srbije biti povezan sa Bavarskom dva puta nedeljno tokom cele godine.\n“Ovo je potvrda da je Niš među prirotetima države. Ovo je rezultat gotovo svakodnevnih kontakata sa predsednikom Aleksandrom Vučićem i sa predsednicom Vlade. Ovo je rezultat nebrojeno mnogo razgovora i sastanaka i sa potpredsednicom Vlade, ministarkom Zoranom Mihajlović, i njenim timom, i zato sa ponosom mogu da kažem da Niš zvanično postaje regionalni centar vazdušnog saobraćaja”, rekao je gradonačelnik Niša Bulatović.\n”Kao što smo i dogovorili sa ministarkom Mihajlović, sedište preduzeća ‘Aerodromi Srbije’ je u Nišu. Pokretanje novih 12 linija, uz već postojećih 10, građanima Niša i jugoistoka Srbije jasno pokazuje da su suprotne tvrdnje bile krajnje zlonamerne, netačne i usmerene protiv razvoja ne samo aerodroma”, rekao je gradonačelnik Bulatović.\nTokom naredna dva dana nacionalni avio-prevoznik uspostaviće redovne linije sa niškog aerodroma ka Bolonji, Hanoveru, Tivtu, Geteborgu i Frankfurtu (Han), a tokom prva tri dana avgusta i ka Ljubljani, Budimpešti, Fridrihshafenu, Salcburgu, Rimu i Karlsrueu. Er Srbija iz Niša leti na osnovu rezultata međunarodnog tendera za linije od javnog značaja koji je raspisala Vlada Srbije, a kojim je omogućeno povezivanje deset okruga u Srbiji sa šest zemalja Evropske unije i Crnom Gorom.\nEr Srbija, linije od javnog znacaja, Niš, prvi let\nAmasador Indonezije u Nišu (VIDEO)\nMLADI NIŠLIJA UHAPŠEN ZBOG NAPADA NA POLICAJCA


Evropska unija će podržati zelenu transformaciju Srbije sa osam miliona evra | Support4Partnership\n„EU je glavni ekonomski partner Srbije i najveći investitor kada su u pitanju zaštita životne sredine i borba protiv klimatskih promena. Želimo da pomognemo Srbiji da poveća svoje ambicije u borbi protiv klimatskih promena i efikasno se izbori sa izazovima koje donose klimatske promene“, kazao je Žiofre na panel diskusiji „Zelena agenda za Zapadni Balkan posle UN konferencije o klimi u Glazgovu“.\nDodao je da će EU sarađivati sa vladom Srbije, ali i sa privatnim sektorom i organizacijama civilnog društva, jer samo zajedno može da se dostigne cilj.\nPodsetio je i na cilj koji je postavljen na nivou UN da se ograniči povećanje temperature na planeti na maksimalno na 1,5 stepeni Celzijusa u odnosu na nivo pre industrijskog doba, jer bi povećanje temperature iznad ovih vrednosti „dovelo do katastrofalnih rezultata“.\nPomoćnica generalnog sekretara UN-a i direktorka Programa za razvoj UN (UNDP) u Evropi i Centralnoj Aziji, Mirjana Špoljarić Eger, koja danas boravi u zvaničnoj poseti Srbiji, istakla je da je važno da Srbija što pre poveća svoje Nacionalno utvrđene doprinose za smanjenje emisija gasova sa efektom staklene bašte i pokrene zelenu transformaciju privrede.\n„Ukoliko ostvari zelenu transformaciju, to bi pomoglo Srbiji da bude konkurentnija na tržištu, da stvara održiva radna mesta, odnosno da njena ekonomija bude održivija u budućnosti, kao i da zaštiti životnu sredinu“, kazala je Špoljarić Eger.\nIstakla je kako bi, zahvaljujući podršci EU kroz projekat „Zelena agenda za Srbiju“, trebalo da se privuče više od 50 miliona evra privatnog i javnog kapitala „koji će omogućiti Srbiji da smanji potrošnju energije i zagađenje životne sredine, poveća udeo obnovljivih izvora energije i poboljša upravljanje prirodnim resursima i otpadom“.\nŠpoljarić Eger je ocenila da je odlično što se Srbija pridružila važnim inicijativama koje su pokrenute na konferenciji o klimi u Glazgovu i pozvala je vladu Srbije da „poveća svoje ambicije u toj oblasti“.\nMinistarka privrede Srbije Anđelka Atanasković naglasila je da će zelena transformacija privrede omogućiti dugoročno očuvanje likvidnosti srpske privrede, posebno na najvažnijim izvoznim tržištima, poput EU, koje već favorizuje zelene i niskougljenične proizvode.\nPrema njenim rečima, zbog toga je Strategija industrijske politike Srbije do 2030. godine prepoznala koristi zelene transformacije, i zbog toga vlada Srbije posebnim merama podržava primeni zelenih tehnologija u industriji i privredi i postiče uvođenje kružnog modela poslovanja radi racionalnog korišćenja resursa u proizvodnji.\n„To podrazumeva prelazak sa fosilnih goriva na OIE, sa ekonomije koja je zasnovana na zastarelim tehnologijama i linearnim poslovnim modelima ka zelenoj i kružnoj ekonomji koja štedi resurse i energiju i smanjuje zagađenje životne sredine“, kazala je ministarka.\nIstakla je da su svi ti elementi sadržani u „Zelenoj agendi“, kao novom razvojnom konceptu za Zapadni Balkan na koji su se lideri regiona obavezali usvajanjem Sofijske deklaracije.\n„Iako fosilna goriva donose kratkoročnu dobit, aktuelna kriza nas opominje da dugoročno rešenje leži u obnovljivim izvorima energije“, rekla je Atanasković, istakavši da će ulaganje u OIE postajati sve jeftinije, a u fosilna goriva sve skuplje.\n„Stručnjaci upozoravaju da, ukoliko temperature nastave da rastu prema predviđanjima, Srbije neće moći da održi poljoprivrednu proizvodnju kakavu ima sada, a koje čini 7,5 odsto BDP-a zemlje“, kazala je ministarska.\nCilj projekta „Zelena agenda za Srbiju“, koji će od 2022. godine, uz finansijsku podršku EU, sprovoditi UNDP, u saradnji sa Švedskom agencijom za međunarodni razvoj i saradnju (SIDA) i EIB, je da pomogne Srbiji da unapredi politike, preduzme konkretne aktivnosti i poveća ulaganja u zelenu transformaciju, posebno u oblastima dekarbonizacije, smanjenja zagađenosti vazduha, vode i zemljišta, cirkularne ekonomije, poljoprivrede i proizvodnje hrane, kao i zaštite biodiverziteta.


MUP RS potvrdio da je Prvi mart predmet policijske represije\nNaslovnica NAJNOVIJE Nacija MUP RS potvrdio da je Prvi mart predmet policijske represije\nPodrinje – MUP entiteta Republika Srpska danas je potvrdio naše navode da su aktivisti i organizacije članice Prvog marta predmet policijskog nadzora i represije, piše u saopćenju za javnost Koalicije Prvi mart koje prenosimo u cjelosti.\nU reagovanju Centra javne bezbjednosti Bijeljina na naše jučerašnje saopštenje se kaže: Policijski službenici PC Bratunac sa licem Edinom Ikanovićem nisu ostvarili lični kontakt, nego su istog pozvali putem telefona, a povodom prikupljanja informacija da li koalicija Prvi mart, početkom aprila, planira učestvovati na protestima u Srebrenici sa članovima drugih udruženja i građana iz Srebrenice a koji još nisu prijavljeni policiji”.\nMUP RS je ovim otvoreno priznao da su službenici policije nepozvani i bez pravnog osnova ušli u privatni posjed Edina Ikanovića, bespravno ispitivali članove njegove porodice tobože prikupljajući podatke o nikad zakazanim i prema njihovom priznanju nenaajavljenim protestima.\nPodsjećamo još jedanput da je organizacija bilo kakvih protesta i u entitetu RS-u i drugdje u ovoj zemlji regulisana Zakonom o javnom okupljanju, te kada Prvi mart bude i ako bude organizovao proteste mogu biti sigurni da će o tome biti obaviješteni. Istovremeno, želimo ih podsjetiti još jedanput da ćemo poduzeti sve pravne mjere protiv policijskih službenika koji su na ovaj način bespravno ušli u privatni posjed i građanska prava i slobode našeg aktiviste, odnosno članova njegove porodice. Još jedanput im zahvaljujemo što su bez ustručavanja potvrdili da je entitet Republika Srpska najbliže Bjelorusiji što postoji na evropskom tlu u ovom trenutku.\nPrvi mart se koristi ovom prilikom da pozove još jednom sve naše sugrađane i sve one koji su protjerani i prognani i imaju zakonsko pravo da glasaju da se registruju i glasaju na idućim izborima kako bi jednom za svagda okončali aparthejd koji vlada u entitetu Republika Srpska. MUP-u RS-a poručujemo da Prvi mart ne organizuje proteste nego izlaznost na izbore u što će se njihovi nalagodavci moći uvjeriti u oktobru ove godine kada budu morali napuštati fotelje, navodi se u saopćenju.


Premijer tužio doprijemera: Nikšić podnio krivičnu prijavu protiv Jerke Ivankovića Lijanovića\nKrivična prijava podnijeta je Kantonalnom tužilaštvu u Sarajevu zbog sumnji da je dopremijer Ivanković Lijanović prekoračio granice službenog položaja ili ovlaštenja na način da je poduzeo radnje predsjedavanja sjedicom Vlade FBiH i potpisivanja akata Vlade bez prethodne saglasnosti premijera, čime je teško uzurpirao ustavna i zakonska prava premijera Federacije Bosne i Herecgovine\nPremijer Federacije Bosne i Hercegovine Nermin Nikšić i federalni ministar pravde Zoran Mikulić podnijeli su danas krivičnu prijavu protiv Jerke Ivankovića Lijanovića, dopremijera Federacije BiH i federalnog ministra poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva, zbog sumnji da je počinio krivično djelo zloupotrebe položaja ili ovlaštenja, javlja Fena pozivajući se na izvor iz ureda premijera FBiH.\nKrivična prijava podnijeta je Kantonalnom tužilaštvu u Sarajevu zbog sumnji da je dopremijer Ivanković Lijanović prekoračio granice službenog položaja ili ovlaštenja na način da je poduzeo radnje predsjedavanja sjedicom Vlade FBiH i potpisivanja akata Vlade bez prethodne saglasnosti premijera, čime je teško uzurpirao ustavna i zakonska prava premijera Federacije Bosne i Herecgovine.\nPremijer Nikšić je, koristeći se svojim ustavnim ovlaštenjima, danas Ustavnom sudu Federacije BiH uputio zahtjev za rješavanje spora između premijera FBiH i devet ministara Vlade FBiH u vezi s donošenjem nezakonite i neustavne odluke o izmjenama i dopunama Poslovnika o radu Vlade Federacije BiH.\n– Svjedoci smo grubog kršenja zakona i ustava koje osmišljavaju i provode stranke koje ne čine parlamentarnu većinu, a čiji ministri unatoč tome uporno sjede u Vladi FBiH i tako ismijavaju elementarne demokratske norme i postulate.\nNema drugog načina da se ova situacija razriješi osim da pravosudne institucije reagiraju, onemoguće i kazne takvo djelovanje – izjavio je Nikšić za Fenu.\nSavjetnik Milorada Dodika o kritikama od strane visokog predstavnika: Schmidt je fizičko lice koje se predstavlja kao visoki predstavnik\nLukač se u Banjoj Luci sastao sa zamjenicom američkog ambasadora: Spremnost za nastavak saradnje\nSchmidt o Dodikovim najavama: Ovo je ozbiljan napad na integritet države BiH, bit ću potpuno jasan!\nSDP BiH: Ostvariti komunikaciju sa međunarodnim akterima


Upoznajte Milicu Nešić, arhitektkinju i najmlađu članicu Salt & Water tima\nIn Upoznajte timBy BrankaTags arhitekta, dizajn enterijera novi sad, dizajner, upoznajte tim0\nUpoznajte Milicu Nešić, arhitektu i najmlađeg člana S&W tima\nMilica Nešić je najnoviji i ujedno najmlađi član naše posade. Završila je osnovne studije arhitekture u Novom Sadu, da bi posle upisala specijalizovani master smer koji se bavi digitalnim tehnikama, dizajnom i produkcijom u arhitekturi i urbanizmu.\nMilica je svojim dolaskom u našu kancelariju unela i mladalačko raspoloženje, a motivisala nas je i da usavršimo korišćenje naprednijih tehnika i softvera pri modelovanju i projektovanju. U studiju učestvuje u dizajnerskom procesu, konsultacijama u razvoju idejnih rešenja, kao i 3D modelovanju i pravljenju animacija. No, zapitali smo se šta je to što Milica najviše voli u ovom poslu a nije nužno vezano za “igranje” sa softverima…\nReci nam nešto više o dizajnerskom procesu u studiju.\nZanimljiv mi je taj deo koji dolazi pre samog početka bilo koje vrste dizajniranja prostora kada se definišu ciljevi i projektni zadaci, odnosno klijent definiše šta želi i kakve su njegove ideje i mogućnosti tako da taj input koristimo kao početnu inspiraciju pri prvoj postavci i izradi skica i modela. Proces dizajniranja nije jednosmeran, već se sastoji se od brojnih iteracija, promena, istraživanja i preispitivanja mogućih rešenja i korišćenih materijala.\nMožemo slobodno reći da si se od samog starta odlično uklopila u tim. Reci nam šta ti danas predstavlja najzabavniji deo posla?\nUvek mi je najinteresantnije kreiranje 3D modela, materijalizacija i vizualizacija početnih skica i ideja. Kada naše ideje počinju da dobijaju svoj finalni oblik u trodimenzionalnom prostoru i postaju vidljive i podložne daljem analiziranju i razvoju. Odlazak na lokaciju pre početka dizajna, ukoliko je to moguće, je takođe uvek interesantan, kao i odlazak na teren da bismo videli kako radovi napreduju i kako naša zamisao izgleda u stvarnosti.\nU firmi si zaposlena tek kratko vreme, ali reci nam koji su to projekti na kojima si do sada radila, a da su ti se najviše dopali?\nDizajn enterijera brodova je uvek interesantan jer je svaki brod specifičan i drugačiji. Jedinstveni dizajn je zahtevao i jedan od salona luksuzne super jahte V+A, meni posebno drage. Primenom parametarskog dizajna urađen je specijalni kontinualni dizajn zidnih panela i plafona sa osvetljenjem koji daje akcenat celom enterijeru. Osim toga, najviše sam ponosna na idejno rešenje objekta u centru Subotice sa kojim smo osvojili 4. mesto na zvaničnom međunarodnom konkursu. Ovaj projekat je karakterističan po tome što se nalazi između dva objekta od istorijskog značaja koja su pod zaštitom države pa je trebalo uklopiti nove materijale i stilove sa starima, a ujedno i ispoštovati duh mesta.\nKoji stilovi u dizajnu si ti omiljeni?\nNajbliža mi je estetika minimalizma i moto Mis Van der Roa “Manje je više”. Kreiranje prostora gde se kvalitet postiže funkcionalnošću prostora, balansom boja i kontrasta između različitih površina, materijala i osvetljenja, i to bez potrebe za preteranim dekorisanjem i “šminkanjem” prostora. Takođe, preferiram organske forme u arhitekturi (zakrivljene, fluidne forme inspirisane prirodom), kao i green design u kombinaciji sa energetskom efikasnošću – ako se to uopšte može nazvati stilom.\nNačuli smo da arhitektura nije bila tvoja prva ljubav i da si naklonjena drugim umetnostima…\nDa, tu je slikarstvo kojim se dugo bavim. Učesnik sam više zajedničkih izložbi i autor dve samostalne. Ovo je i jedan od razloga zašto sam odlučila da se bavim arhitekturom, koju smatram trodimenzionalnom, sveobuhvatnom umetnošću. Sa crtanja na papiru sam prešla na crtanje sveta u kome živimo.\nSalt & Water proslavlja svoj 5. rođendan!Enterijer i moda: Upoznajte 3 najizazovnija stila za 2017.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: Zajedničko tržište odlaže integracije u EU\nSTRUČNJACI PORUČIJU 19. 06. 2017. 08:15 >> 07:48 13\nZajedničko tržište odlaže integracije u EU\nIdeja kreiranja zajedničkog tržišta je politički, a ne ekonomski projekat i predstavlja svojevrsno odlaganje integracija. To je pokušaj usaglašavanja integracione dinamike u regionu, što za jedne zemlje predstavlja podsticaj integracijama, ali za druge ne, već naprotiv - odlaganje integracija u EU, i pokušaj pravljenja balkanskog integracionog konvoja, umjesto važećeg „regata“ pristupa – izjavila je za Pobjedu profesorica na Ekonomskom fakultetu i bivša ministarka evropskih integracija Gordana Đurović.\nSa njom je saglasan i predsjednik Evropskog pokreta u Crnoj Gori Momčilo Radulović, koji smatra da „neko, po ko zna koji put, ponovo pokušava da oživi koncept karavanskog pristupa EU“.\n„I naravno ta je ideja i potekla i podržana od zemalja koje su iza nas u procesu i kojima ta vrsta egalitarizacije ide u prilog”, kaže Radulović.\nPodsjećamo da je prošle sedmice evropski komesar za politiku susjedstva i pregovore o proširenju Johanes Han tokom posjete Beogradu izjavio da je ideja predsjednika Srbije Aleksandra Vučića o formiranju jedinstvenog tržišta u regionu sjajna, jer će obezbijediti veću privlačnost za investicije.\nĐurović smatra da će se najbrže ostvariti standardi zajedničkog tržišta u regionu - kroz proces evropskih integracija, tako što se sve zemlje postepeno pripremaju za zajedničko (evropsko) tržište.\n“Međutim, ne treba da prije evropskog pravimo „zajedničko“ balkansko tržište”, naglašava ona.\n“Sve ostalo su vještačke zamjene i kupovina vremena od strane pojedinih evropskih struktura koje žele da naprave privid značajnog napretka u procesu evropske integracije za sve zemlje Zapadnog Balkana, a ne samo za one koje su značajno napredovale“, kaže Radulović.\nOn dodaje da se slično pokušavalo i sa Hrvatskom, ali je ona „odlučno odbijala takva utrpavanja u torove i neizvjesne grupne projekte“. I naravno, ušla u Evropsku uniju ranije od onih koji za to nijesu bili spremni.\n“S druge strane, realizacija takve ideje je gotovo nemoguća zbog različitih ekonomskih performansi, zakonodavnih okvira i praktičnih potreba ekonomskog razvoja različitih zemalja Zapadnog Balkana “, kaže Radulović.\nProfesorica Đurović smatra da je do pristupanja EU sasvim dovoljno da budemo zona slobodne trgovine zemalja regiona, kao što su bile zemlje istoka Evrope, koje su se kroz CEFTA sporazum pripremile za članstvo i tek danom pristupanja EU prestale da budu članice CEFTA sporazuma. Ona ocjenjuje da je evropska perspektiva regiona izvjesna, jer su vrata EU za sve nas otvorena.\n“Međutim, kada govorimo preciznije, evropska perspektiva svake zemlje zavisi od ispunjavanja kriterijuma pristupanja te konkretne zemlje, a ne od njenog komšiluka. Ako Crna Gora brani poziciju da je CEFTA 2006. dovoljan okvir za regionalnu ekonomsku saradnju, to je njeno legitimno pravo i sasvim racionalan stav”, poručuje Đurović.\n“ No, do pune saradnje ipak mora doći unutar Evropske unije, jer se takav eksperiment nije sprovodio kada su u pitanju zemlje Centralne i Istočne Evrope, pa zaista ne vidim razloga, zbog čega bi sada trebalo ulaziti u takvu neizvjesnu i nejasnu avanturu”, ističe on.\n“ To znači da mi treba da nastavimo da pružamo pomoć i saradnju svim susjedima koji su iza nas u procesu integracije, ali da ne treba da žrtvujemo svoju poziciju i napredak zarad nejasnih kolektivističkih projekcija”, zaključuje Radulović.\nGordana Đurović Momčilo Radulović\nNećemo mijenjati monetarni režim\n"Vladavina prava uslov napretka"\nZbog obaveza odbila premijerovu ponudu\n16. 05. 2018. 2\nVelika očekivanja i puno izazova


Cigara i čašica preči i od hleba : Nadlanu.com\nCigara i čašica preči i od hleba\nObjavljeno 4. avg 2013. / 17:03:44\nPrema informacijama iz Klinike za pulmologiju KCS, svakog dana u Srbiji se popuši 68 miliona cigareta, a nakon tog užitka ostane čak - šest tona opušaka.\nProsečan srpski zavisnik od alkohola ima 45 godina i pije da bi - rešio probleme. Ovo je podatak sa nedavno održanog okruglog stola u okviru Nacionalnog kongresa Udruženja psihijatara.\n"U Srbiji se godišnje po stanovniku popije oko 11 litara alkohola, što je svrstava na visoko četvrto mesto u Evropi, dok je svetski prosek oko šest litara", podatak je Zajednice klubova lečenih alkoholičara u Srbiji. "Procenjuje se da na globalnom nivou između 10 i 15 odsto punoletnog stanovništva čine alkoholičari, kao i da je muškaraca među njima tri puta više od žena. U proseku, srpsko domaćinstvo troši šest odsto svog budžeta na alkohol".\nPrema rečima dr Marija Sarajlije, psihijatra iz beogradske Specijalne bolnice za bolesti zavisnosti u Drajzerovoj, u Srbiji još ne postoji jasna svest o tome da je alkoholizam bolest, a ne porok.\n"Najnovije istraživanje Instituta za javno zdravlje Srbije “Dr Milan Jovanović Batut” pokazalo je da više od 40 odsto stanovnika Srbije svakodnevno konzumira alkohol", kaže Sarajlija. "Svaki četvrti srednjoškolac redovno pije alkohol. Ovi podaci govore da je u pitanju epidemijska zastupljenost ovog poremećaja. Zabrinjava i da se tek oko deset odsto alkoholičara leči u nekoj od nadležnih institucija. Brine i sve mlađi uzrast kada se porodica obolelog javlja za pomoć".\n"Rizični oblici ponašanja kod srednjoškolaca u Srbiji, konzumiranje pre svega alkohola i cigareta, nešto su izraženiji u odnosu na ispitanike iz BiH i Crne Gore", kaže Milan Vlaisavljević, direktor “Vite”. "Prvi problem je generalno blagonaklon stav prema alkoholu u našoj kulturi, gde mladi često prvi put probaju alkohol u krugu porodice. Drugi je što je to deo naše tradicije, prateći momenat skoro svakog događaja, a tu je i dostupnost alkohola, uprkos propisima da maloletni ne mogu da ga kupe".\nKako Vlaisavljević kaže, nema sistemske borbe koja treba da krene od države, i previše se očekuje od porodice, a ona je izgubila snagu koju je nekada imala. Deca su prepuštena ulici i sebi, sve češće posežu za alkoholom, ali i drugim opijatima.\nPo zakonu, maloletnici ne mogu da kupe ni cigarete, međutim, svaki drugi ispitani srednjoškolac u Srbiji probao je cigarete, od čega je njih 56 odsto nastavilo redovno da puši, pišu "Novosti".\nU Ministartsvu zdravlja kažu da poslednjih godina vode ljutu bitku sa pušenjem. Rezultat je taj da u proseku pušači izduvane dnevno od četiri do osam cigareta manje nego pre uvođenja zakona i poskupljenja cigareta. Tako je u 2011. jedanaest odsto osoba smanjilo broj popušenih cigareta, u 2012. godini 16 odsto. Iz Saveta Srbije protiv pušenja kažu da je smanjen za 12 odsto broj mladih pušača, onih u školama.\nPoslednji takav slučaj iz Drajzerove je devojčica stara devet godina koja svakodnevno popije i do litar piva.\nČak 81 odsto srednjoškolaca u Srbiji je do svoje sedamnaeste godine pilo alkohol, a njih 73 odsto to uobičajeno radi prilikom izlazaka u grad i druženja. Iskustvo pijanstva je imalo 68 odsto mladih u Srbiji i Crnoj Gori i svaki drugi u BiH.\nOvo je podatak nedavnog istraživanja Specijalne bolnice za bolesti zavisnosti “Vita” iz Novog Sada, na uzorku od 914 srednjoškolaca, prosečne starosti 17 godina, iz Srbije, Crne Gore i Bosne i Hercegovine.


Vesti iz BCBP, Atmosfera straha otežava nadzor nad bezbednosnim institucijama u Evropi\nVaša lokacija / Beogradski centar za bezbednosnu politiku / Aktivnosti / Vesti iz BCBP / Atmosfera straha otežava nadzor nad bezbednosnim ... /\nDemokratske institucije i vladavina prava su zbog atmosfere straha ugrožene u celoj Evropi, a polarizacija društava otežavan nadzor nad sektorom bezbednosti, istaknuto je tokom trećeg panela konferencije koju je Beogradski centar za bezbednosnu politiku (BCBP) organizovao povodom proslave 20 godina rada, 28. novembra u Dorćol placu.\nTreći panel konferencije bio je posvećen pogoršanju demokratske kontrole institucija bezbednosti u EU i odgovorima na strategije koje se sve češće koriste za umanjenje odgovornosti državnih bezbednosnih aktera u Centralnoj i Istočnoj Evropi.\nUloga civilnog društva jeste da koristi sudski sistem u cilju očuvanja odgovornosti državnih agencija i da radi na podizanju svesti u samoj policiji, tako što će sarađivati na edukaciji državnih službenika, napomenula je Arvinder Sambei, direktorka Amicus Legal Consultants firme i bivša viša tužiteljka Tužilaštva za kriminal za Englesku i Vels i pravna savetnica Stalnog združenog štaba Ministarstva odbrane Velike Britanije.\n"Nakon usvajanja drakonskih zakona o masovnom nadzoru građana Velike Britanije, organizacije civilnog društva su se udružile kako bi ga osporile pred sudom. Profilisanje na osnovu etniciteta ostaje jedan od najvećih problema u policijskim snagama u Ujedinjenom Kraljevstvu, tako da se građansko društvo usredsredilo na obrazovanje policajaca i uspelo da izazove pozitivne promene", zaključila je Sambei.\nLiberalne demokratije ne smeju da se ustručavaju od upotrebe pravnih sredstava protiv grupa koje bi putem populizma zloupotrebile demokratiji, a ideja reforme bezbednosnog sektora, nije samo problem u post-konfliktnim društvima, već postaje ozbiljan problem u Centralnoj i Istočnoj Evropi, kaže Josef Batora, profesor političkih nauka na Komenius univerziteta u Bratislavi.\n"Prisustvo fašističke političke partije u parlamentu bilo je nezamislivo pre 5 ili 10 godina u Evropi, a sada je stvarnost u Slovačkoj. Populistički i fašistički pokreti u ovom delu EU tvrde da državne institucije nisu sposobne da odbrane građane, a ovakva retorika dovela je do toga da je 2012. godine 20 odsto glasača koji su prvi put izašli na birališta u Slovačkoj glasali za ekstremno desne partije", naveo je Batora.\nOn je dodao i da su liberalne elite u Slovačkoj reagovale na ovaj izazov direktnim angažovanjem mladih, zbog čega ekstremna desnica nije uspela da ponovi isi uspeh 2016. godine.\nZapadni Balkana mora što brže da pristupi Evropskoj uniji, a svako odlaganje ili usporavanje ovog procesa se može negativno odraziti na stanje demokratije u regionu, Smatra Profesor međunarodnih odnosa i nacionalne bezbednosti na Fakultetu političkih nauka Univerziteta u Zagrebu Dejan Jović.\n"Moramo biti realističniji kako bi završili ovaj proces. Što duže ove zemlje čekaju, sa aspekta demokratske kontrole institucija postaju sve gore, a postoji i opcija da nazaduju dublje u autokratije. Ako imamo Kipar u EU, zašto ne primiti i Bosnu i Hercegovinu, koja sada deluje kao više integrisana država od Kipra", zaključio je Jović.\nSagovornici su se složili da određeni politički akteri koriste atmosferu straha kako bi primorali građane da biraju između demokratskog upravljanja i bezbednosti, kao i da Evropska unija mora da zaustavi ovaj trend, kako bi sprečila urušavanje sopstvenog integriteta.\nKonferencija “Rastrašivanje: Šta građansko društvo može da učini radi očuvanja odgovornosti sektora bezbednosti u vremenu straha?” organizovana je u sklopu proslave 20 godina postojanja BCBP, prve organizacija civilnog društva na Zapadnom Balkanu specijalizovana za teme bezbednosti.\nPisanju izveštaja doprineo stažista BCBP Dane Maričić.\nPovezane teme:20 godina, konferencija, panel diskusija, Rastrašivanje, eu, bezbednost, Filip Ejdus


Konkurs za osmi ciklus programa "Pokreni se za posao" je otvoren - Poslovno Jutro | poslovi.rs\nKonkurs za osmi ciklus programa "Pokreni se za posao" je otvoren\nKonkurs za novi, osmi ciklus nacionalnog donatorskog programa "Pokreni se za posao", koji sprovodi NVO ENECA uz podršku kompanije Filip Moris u Srbiji biće otvoren 25. oktobra i trajaće do 31. januara naredne godine.\nKroz program "Pokreni se za posao" ove godine će novih 100 preduzetnika dobiti bespovratna sredstva za kupovinu opreme neophodne za pokretanje ili unapređenje sopstvenog biznisa. Osim toga korisnicima će kao i do sada na raspolaganju biti veliki broj obuka, kao i savetodavna pomoć ekonomskih stručnjaka, koji će ih uputiti u osnove malog preduzetništva.\n"Pokreni se za posao" realizuje nevladina organizacija ENECA, a značaj i dobri rezultati konkursa u proteklih sedam godina obezbedili su podršku i velikog broja partnera. Tako će i tokom ovog ciklusa Nacionalna služba za zapošljavanje, preko svoje mreže filijala i kancelarija, informisati nezaposlena lica i pomoći im oko prijavljivanja za program "Pokreni se za posao".


Odgovornost IRB-a i Republičke uprave za geodetske i imovinsko-pravne poslove - GradPrijedor.com - Portal grada Prijedora\nHome»Društvo»Odgovornost IRB-a i Republičke uprave za geodetske i imovinsko-pravne poslove\nOdgovornost IRB-a i Republičke uprave za geodetske i imovinsko-pravne poslove\n13. aprila 2016. 3 Mins Read\nZa slučaj „Trgoprodaje“, prijedorskog preduzeća koje je poslovne prostore u vlasništvu grada prodaje kao svoje vlastite, odgovornost snose nekadašnja Direkcija za privatizaciju Republike Srpske, te Investiciono-razvojna banka /IRB/ Republike Srpske i Republička uprava za geodetske i imovinsko-pravne poslove /RUGIPP/, navodi se u informaciji Odsjeka za opšte poslove grada Prijedora.\n„Ni Direkcija za privatizaciju ni IRB nisu vodile bilo kakvu službenu evidenciju o imovini odnosno nepokretnostima koje su bile predmet privatizacije državnog kapitala u preduzećima, a IRV je izdala uvjerenje na osnovu podataka koji su dostavljeni od strane preduzeća, bez dostave dokaza o pravima na zemljištu i objektima, a na šta su bili obavezni po odredbama Uredbe o utvrđivanju metodologije za pripremu programa privatizacije državnog kapitala“, navodi se u ovoj informaciji.\nInformacija o stanju predmeta, odnosno sporova koji se odnose na poslovne prostore za koje privredno društvo „Trgoprodaja“ ad Prijedor podnosi zahtjeve za priznavanje prava svojine, po osnovu odredbi čl.8a. Zakona o privatizaciji državnog kapitala u preduzećima\nGrad Prijedor je 1976. godine „Trgoprodaji“ dao poslovne prostorije na korištenje bez naknade gdje je dispozitivom rješenja određeno da korisnik predmetne poslovne prostorije može koristiti samo za obavljanje vlastite djelatnosti i da ih ne može otuđivati niti davati u zakup.\nU uvjerenju IRB-a od 18. avgusta 2010. godine navedeno je da je „Trgoprodaja“ Prijedor predala Program privatizacije državnog kapitala, da je on odobren rješenjem Direkcije za privatizaciju, da se samo dio nekretnina vodi na „Trgoprodaju“ i da je u toku potupak rješavanja imovinsko-pravnih odnosa.\n„I posebno što treba istaći, a što je navedeno u ovom uvjerenju IRB-a, jeste činjenica da je u uvjerenju konstatovano da su nekretnine sporne“, stoji u informaciji grada Prijedora.\nDalje se navodi da na osnovu takvog uvjerenja RUGIPP sprovodi postupak i donosi rješenja kojima utvrđuje pravo svojine u korist „Trgoprodaje“ na objektima i poslovnim prostorima koje je to preduzeće koristilo.\n„Pritom pod `sprovodi postupak` se podrazumijeva da je RUGIPP donosila rješenja o utvrđivanju prava svojine samo na osnovu uvjerenja IRB-a koje je izdano na način i u postupku bez postojanja bilo kakve službene evidencije o imovini preduzeća koje se privatizuje i samo na osnovu zahtjeva tog preduzeća. U tom postupku su zanemarene odredbe člana 160. Zakona o opštem upravnom postupku kojim je propisano da uvjerenje izdano na takav način ne obavezuje organ kojem je podnesen kao dokaz i koji treba da rješava u upravnoj stvari“, ističu u gradskoj administraciji u Prijedoru.\nNaglašavaju da su presudama Okružnog suda Banjaluka poništene, kao nezakonite, odluke Upravnog odbora „Trgoprodaje“ o imenovanju, da su i nakon toga organi „Trgoprodaje“ na osnovu nezakonitih odluka ponovo sazivali sve kasnije sjednice Skupštine akcionara i donosili i dalje nezakonite odluke.\n„Nezakonito izabrani organi na osnovu nezakonitih odluka ne mogu na zakonit način sazvati niti bilo koju kasniju Skupštinu akcionara niti na istoj donijeti bilo kakvu zakonitu odluku, jer jedna nezakonitost povlači za sobom sve druge nezakonitosti“, obrazlaže Odsjek za opšte poslove grada Prijedora.\nZamjenik pravobranioca Republike Srpske Zoran Basrak rekao je ranije Srni da se sporovi grada Prijedora protiv „Trgoprodaje“ vode na više sudova.\nNa insistiranje gradonačelnika Prijedora i lidera Demokratskog narodnog saveza /DNS/ Marka Pavića smijenjen je raniji direktor RUGIPP Tihomir Gligorić za čijeg je mandata, prema Pavićevim riječima, raznim mahinacijama „Trgoprodaji“ omogućena prodaja nepokretnosti koje su u vlasništvu grada.


Kragujevac - Kragujevac loše ocenjen zbog netransparentnosti uprave - Vesti iz Kragujevca i Šumadije - Pressek.rs\nKragujevac loše ocenjen zbog netransparentnosti uprave\nGradska uprava nije dovoljno transparentna u svom radu, zbog čega je grad Kragujevac dobio mnogo loših ocena u istraživanju organizacije Transparentnost Srbija. Od mogućih 100 poena, grad je osvojio svega 43.\nDa stvar bude gora ovogodišnji rezultati lošiji su nego pre četiri godina, kada je ova organizacija radila prethodno istraživanje. Na listi od 145 gradova i opština Kragujevac se našao na 58 mestu, odnosno za 18 mesta niže nego prilikom prethodnog istraživanja.\nIndeks transparentnosti lokalne samouprave (LTI) je oruđe za merenje i ocenjivanje transparentnosti i rangiranje opština i gradova, koje je osmislila organizacija Transparentnost Srbija. Prema metodlogiji TS, indeks transparentnostise izračunava kao zbir poena dobijenih na osnovu odgovora na indikatorska pitanja i kreće se u rasponu od 0 do 100. Pitanja se tiču rada gradske uprave, javnih preduzeća, odnosu prema građanima, javnih nabavki i slično.\nVećina negativnih nalaza identifikovanih u istraživanju 2015. i dalje postoji - neredovno ažuriranje Informatora o radu ili neobjavljivanje svih obaveznih podataka; nedostatak informacija o postupcima donošenja odluka i nedostatak informacija o nekretninama i drugoj opštinskoj imovini.\nU nekim segmentima, međutim, Kragujevac je nazadovao u odnosu na 2015. godinu. Na primer, odluke koje usvajaju skupština i gradsko veće više nisu na sajtu, ne objavlju se rezultati glasanja. Najniže ocene grad je dobio zbog lošeg organizovanja javnih rasprava o budžetu, i načina na koji se građani upoznaju sa trošenjem novca iz gradske kase. Rad organa grada Kragujevca u ovom domenu ocenjen je nulom.\nIsti slučaj je i sa upoznavanjem građana sa mehanizmima za prijavljivanje korupcije, dostupnošću informacija od javog značaja, neobjavljivanjem plata funcionera i slično.\nSvi detalji o ocenjivanju mogu se naći OVDE.\n- Najveći izazov povećanju transparentnosti lokalnih samouprava u Srbiji predstavlja nepostojanje nacionalne politike koja bi se bavila tim pitanjem, ocenio je programski direktor Transparentnosti Srbija Nemanja Nenadić na predstavljanju rezultata.\nOn je rekao da su bez takve politike, dobri rezultati najčešće posledica predanosti pojedinaca u lokalnim samoupravama.Nenadić je naglasi oda su rezultati najbolji u oblastima gde postoji izričita zakonska obaveza, kao što je sklučaj sa javnim nabavkama. Ali čak i u takvim slučajevima kada 80% ili 90% JLS ima pozitivne indikatore, nema prostora za zadovoljstvo jer to znači da 10 ili 20% JLS ne ispunjava zakonske obaveze.\nPrema rezultatima istraživanja i rangiranja svih opština i gradova u Srbiji - LTI 2019. Najtransparentniji u Srbiji su Plandište sa indeksom 67 i Novi Pazar i Paraćin sa 66, dok je prosečna ocena cele Srbije 40.\n# Budzet # Javna preduzeća # Kragujevac # Statistika # vesti kragujevac\nPoslodavac: Kompanija Wacker Neuson Kragujevac Pozicija: Zavarivač - bravar Opis posla: · Zavarivanje čeličnih konstrukcija i ...\nFirma: Wacker Neuson\nDramićanin Group d.o.o. traži pomoćne radnike u kuhinji Broj izvršilaca: 2 Opis posla: Pomoćni radnik u kuhinji i prodaja Uslovi rada: ...\nDan pešačenja u Kragujevcu\nKragujevac: Traže se prodavci\nŠpanac pobednik kragujevačkog Salona


Zemlja u kojoj mrak ranije pada - Časovne zone - Nedeljnik Vreme\nBroj 895 28.02.2008\nZemlja u kojoj mrak ranije pada\nDa li je astronomski i ekonomski opravdano da se Srbija i dalje nalazi u istoj časovnoj zoni\nKako god da se osećate po povratku iz zemalja zapadne ili srednje Evrope, umorno ili oduševljeno, nema sumnje da vam je dolazak kući olakšan time što ne morate da pomerate časovnik ni napred ni nazad. Međutim, odmah možete da primetite kako u Srbiji mrak ranije pada nego na Zapadu. Razlog za to je što se Srbija nalazi uz sam istočni obod zone koja koristi srednjoevropsko vreme.\nMeridijan koji je polovio nekadašnju SFRJ odavno je ostao na zapadu u odnosu na Srbiju. To daje povod da astronomi povremeno raspravljaju da li pripadamo pravoj časovnoj zoni. Neke od država koje imaju sličnu geografsku dužinu kao Srbija koriste istočnoevropsko zonsko vreme, kao u slučaju Grčke, ali se većina ipak nalazi u srednjoevropskoj zoni. Da li bi za Srbiju bilo ekonomski isplativije da nam podne bude kao u istočnoj Evropi, dva sata posle podneva u Griniču, a ne jedan sat kako je sad?\n"Definisanje, merenje i računanje vremena vezano je za Zemljinu rotaciju", kaže za "Vreme" Zorica Cvetković, predsednik Društva astronoma Srbije i naučni saradnik u Astronomskoj opservatoriji u Beogradu, objašnjavajući da vreme na nekom mestu na Zemlji zavisi od položaja njegovog meridijana, odnosno od njegove geografske dužine. Meridijan ili podnevnik je zamišljena eliptična linija koja spaja polove planete i na njemu sva mesta u jednom trenutku imaju isto astronomsko vreme. Geografska dužina je udaljenost nekog meridijana od Griniča, gradića u Engleskoj kroz koji prolazi nulti ili početni meridijan.\nKako Cvetković objašnjava, upravljanje po građanskom vremenu izazivalo je u XIX veku velike smetnje u saobraćaju i trgovini, pa je zbog toga usvojen sistem zonskog vremena. Planeta je podeljena na 24 časovne zone, a svaka po geografskoj dužini obuhvata oblast od po 15 stepeni. Na Međunarodnoj meridijanskoj konferenciji, 1884. godine u Vašingtonu, za početni je izabran "meridijan koji prolazi kroz centar pasažnog instrumenta opservatorije u Griniču". Tako je definisana nulta vremenska zona koja obuhvata oblast od 7,5 stepeni istočno i 7,5 zapadno od Griniča. Vreme u njoj se naziva univerzalno koordinirano vreme, UTC (Coordinated Universal Time), a ponekad se naziva i svetsko ili zapadnoevropsko vreme.\nAko od Griniča putujete na istok, iz zone u zonu dodajete po jedan sat. Mada Sunce prividno sve ranije zalazi, tako hvatate dobar deo obdanice na svakom delu planete. Međutim, podela država po vremenskim zonama nije izvedena strogo po graničnim meridijanima, već je ostavljeno svakoj državi da sama izabere. "Ako mali deo neke države zalazi u susednu zonu, vreme u tom delu je isto kao u celoj državi", objašnjava Cvetković. Vlasti se pri tom izboru obično rukovode ekonomskim razlozima jer duža obdanica obično znači i veću uštedu u gorivu i osvetljenju, kao i povećanje radnog učinka. Zbog toga je uvedeno takozvano ukazno (letnje) vreme, koje se od 1983. godine koristi i u našoj zemlji, a kazaljke na satovima se pomeraju poslednje nedelje u martu i u oktobru.\nVećina zemalja Evrope nalazi se u prvoj časovnoj zoni, UTC+1, koja se prostire između 7,5 i 22,5 stepeni geografske dužine. Ona se najčešće naziva srednjoevropska časovna zona i označava se sa CET (Central European Time). Međutim, ovoj zoni pripadaju i mnoge države koje su geografski previše istočno ili previše zapadno. Najekstremniji primer je Španija, koja zvanično pripada zoni UTC+1, mada se prirodno sasvim prostire u griničkoj zoni i, zapravo, nalazi se zapadnije od Velike Britanije. Zbog tog nesaglasja propisa i astronomskih prilika, život u Španiji je drugačije organizovan i sve počinje jedan sat kasnije nego u ostatku Evrope.\nPrema Zakonu o računanju vremena, u Srbiji takođe "važi vreme koje odgovara univerzalnom koordiniranom vremenu, uvećanom za jedan čas – srednjoevropsko zonsko vreme" (čl. 1, Sl. list SCG, 20/2006). Inače, Zakon o računanju vremena sadrži samo pet članova i donet je 2006. godine kao verovatno jedan od najkraćih zakona koji su na snazi u Srbiji.\nNo, tačno merenje vremena je oduvek bio državni posao. O primeni ovog zakona stara se Direkcija za mere i dragocene metale, koja obavlja sve poslove vezane za sistem mernih jedinica i kontrolu mera. "Naš zadatak je da u Srbiji jedan sekund traje tačno jedan sekund", kaže direktor ove ustanove Dragan Milošević, dodajući da se to čini kao i u drugim zemljama članicama SI sistema, sa greškom od svega 10-13 sekundi. Uz to, Milošević objašnjava da je naša vremenska zona davno utvrđena i da je to "jedna civilizacijska stvar".\n"Srbija se uglavnom prostire između 19 i 22,5 stepeni geografske dužine", slaže se i Zorica Cvetković iz Astronomske opservatorije, objašnjavajući da je to razlog što pripadamo zoni UTC+1.\nBeograd ima dužinu od 22 stepena i 28 minuta, što je svega dva minuta zapadno od ivice srednjoevropske zone. Jedan deo Srbije čak izlazi izvan srednjoevropskog vremena, pošto granični meridijan na 22,5 dužine preseca zemlju linijom Zaječar–Knjaževac–Vlasotnice. To znači da ceo pirotski kraj u Južnoj Srbiji žuri jedan sat u odnosu na vreme koje mu, uslovno govoreći, geografski pripada.\nMeđutim, to nije dovoljan razlog da menjamo časovnu zonu, kao što nije ni činjenica da je središte zemlje pomereno na istok. Srbija ima mnogo dužu meteorološku tradiciju od bivše Jugoslavije. Svojevremeno je Kraljevina Srbija učestvovala u osnivanju međunarodnog sistema mera, a u srednjoevropskoj zoni se nalazi još od 1884. godine. Zato je izvesno da česte promene granica neće pomeriti i kazaljke na časovniku.\nIstraživanje – nove vojske bivše Jugoslavije (2)


AMSS: Oprez zbog najavljenog snega u Srbiji i moguće poledice | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna SERVISNE SAOBRAĆAJ AMSS: Oprez zbog najavljenog snega u Srbiji i moguće poledice\nAMSS: Oprez zbog najavljenog snega u Srbiji i moguće poledice\nVozačima u Srbiji preporučuje se oprez zbog snega u planinskim i nižim predelima centralne i južne Srbije, kao i pri prelasku mostova i nadvožnjaka zbog mogućeg jačeg udara vetra ili stvaranja poledice, saopštio je Auto-moto savez Srbije.\nAMSS je naveo da se danas i u narednim danima očekuje pojačan saobraćaj na putevima koji vode ka zimskim centrima i planinama. Na tim deonicama trenutno nema zastoja, ali je na pojedinim putevima saobraćaj usporen, jer ima snega na kolovozu.\nZimska oprema obavezna je na prilazima Kopaoniku, Tari i Goču, Staroj planini i na putevima u planinskim predelima zapadne i centralne Srbije.\nPrema poslednjim informacijama Uprave granične policije na putničkim terminalima na graničnim prelazima trenutno nema dužih zadržavanja od 20 minuta. Vozačima se savetuje korišćenje manjih, alternativnih graničnih prelaza.\nNastavljaju se radovi i na deonici Ralja–Stojnik–Dučina u Beogradu (Sopot), na oko dva kilometra od Dučine. Radovi će se izvoditi pod saobraćajem, uz odgovarajuću saobraćajnu signalizaciju.\nRadovi na nadvožnjaku preko železničkih pruga Beograd–Niš i Trupale–Popovac, na deonici Niš (Severni bulevar) – Niš (Trupale) trajaće do 18. januara 2017. godine.\nPrethodni tekstDinar jači 0,1 odsto, kurs 123,30 za evro


Beograd -- Predsednik Vlade Srbije Vojislav Koštunica u četvrtak i petak će biti kod kuće, zbog prehlade. Šef Kancelarije Vlade za saradnju s medijima Srđan Đurić kaže da je premijer u stalnom kontaktu sa saradnicima i da nastavlja da obavlja redovne aktivnosti, pa će i sednica Vlade, zakazana za ...\nPremijer i predsednik Srbije Vojislav Koštunica i Boris Tadić uplatili su po jednomesečnu platu u Fond za Kosmet. Premijer Srbije Vojislav Koštunica priložio je jednu mesečnu platu, oko 100.000 dinara, kao početni prilog. Predsednik Boris Tadić takođe je priložio mesečnu platu u iznosu od oko ...\nBeograd -- Oko 200 članova UGS "Nezavisnost" i radnika "Veterinarskog zavoda" protestovalo je u sredu ulicama Beograda. Okupljeni radnici ostavili su pisma u Skupštinu i Vladu Srbije, namenjena predsedniku Skupštine Predragu Markoviću i premijeru Vojislavu Koštunici, u kojima zahtevaju poništenje ...\nBeograd -- Premijer Srbije Vojislav Koštunica priložio je jednu mesečnu platu kao početni prilog za Fond za Kosovo. Kako je rečeno u Vladi, radi se o svoti od oko 100.000 dinara, a šef Kancelarije Vlade Srbije za saradnju s medijima Srđan Đurić kaže da će posle sednice Vlade u četvrtak biti ...


XV MEĐUNARODNI I V MEMORIJALNI TURNIR „ŽELJKO NIKOLIĆ”: „Zlatni” Aleksandar Stojkov\nPoletarac bečejske Mladosti Aleksandar Stojkov jedini je od svojih kolega iz kluba osvojio najsjajnije odličje u kategoriji +50 kg na XV Međunarodnom i V Memorijalnom turniru „Željko Nikolić” prošle nedelje. Pored Stojkova medalje su od domaćih takmičara osvojili i kadet Kornel Sabo u kategoriji do 60 kg i Milica Grbić, starija pionirka, u kategoriji +63 kg, i to srebrnu, dok su kadet Aleksa Marković (+60 kg), poletarac Marijana Simić (+43 kg) i poletarac Kosta Šimić u kategoriji do 25 kg osvojili bronzanu medalju.\n„KIKINDA 2012“, „JAMA ARAŠI“, „ZMAJEV TURNIR“: Zlatan pljusak Bečejaca\nPionir bečejske Mladosti Marko Simić osvojio je proteklog vikenda na dva turnira dve zlatne medalje. Prvo se prošle subote u Kikindi na Međunarodnom turniru „Kikinda 2012“ gde je nastupilo 510 takmičara iz 43 kluba sa teritorije Slovenije, Bosne i Hercegovine, Rumunije, Hrvatske, Crne Gore, Mađarske i Srbije u kategoriji +66 kilograma popeo na najviše postolje, da bi dan kasnije u Srpskom Krsturu na osmom „Zmajevom turniru“ za poletarce i mlađe pionire ponovio isti uspeh u kategoriji +66 kilograma. U Srpskom Krsturu nastupilo je 152 takmičara iz naše zemlje, a iz bečejskog kluba Mladost i poletarac Konstantin Šimić je osvojio zlatnu medalju u kategoriji do 25 kilograma.\nSENIORSKO PRVENSTVO SRBIJE: Danijela Pavić osvojila zlato na seniorskom Prvenstvu Srbije\nDanijela Pavić, džudistkinja bečejske Mladosti, osvojila je zlatnu medalju na seniorskom Prvenstvu Srbije u kategoriji do 52 kilograma, koje je uz učešće 155 takmičara iz 55 klubova održano prošle subote (16. mart) u Kikindi.\nDvadestrogodišnja Bečejka je u finalu savladala Ivanu Stanković iz Niša i tako je uspela da posle niza odličja osvojenih u mlađim kategorijama (prvakinja države u pionirskoj, kadetskoj i juniorskoj konkurenciji) među kojima je i srebrna medalja osvojena 2006. godine na Balkanijadi, riznici trofeja pored dve bronzane medalje u seniorskoj konkurenciji doda i najsjajnije odličje koje je i prva osvojena zlatna medalja za najstariju starosnu kategoriju u četiri decenije dugoj istoriji džudo klub Mladost.\nPRVENSTVO SRBIJE: Milica Grbić prvakinja Srbije\nNa Prvenstvu Srbije u konkurenciji starijih pionira i pionirki održanom u Vršcu 25. maja uz učešće 199 takmičara iz 67 klubova mlada džudistkinja Bečeja Milica Grbić u kategoriji +63 kg osvojila je zlatnu medalju i tako izborila mesto u sastavu reprezentaciji Srbije i učešće na Prvenstvu Balkana koje će u julu mesecu biti održano u Turskoj.\nPRVENSTVO BALKANA ZA PIONIRE: Milica Grbić vicešampionka Balkana\nMlada džudistkinja Milica Grbić iz Bečeja, ovogodišnja prvakinja Srbije i članica naše najbolje selekcije u kategoriji +63 kilograma, osvojila je srebrnu medalju na Prvenstvu Balkana u džudu za starije pionire i pionirke održanom 6. jula u turskom gradu Tekirdagu.\nPrvenstvo Srbije: Bojan Biga je prvak države\nNa prvenstvu slepih i slabovidih džudista Srbije održanom 7. septembra na Fakultetu sporta i fizičkog vaspitanja u Beogradu, prvak države u kategoriji do 81 kg je postao Bečejac Bojan Biga, član Džudo kluba „Mladost“.\nXVI MEĐUNARODNI I VI MEMORIJALNI TURNIR „Željko Nikolić“: Tradicija i ugled bečejskog sporta\nNa 16. međunarodnom i 6. memorijalnom turniru „Željko Nikolić” u džudu za pionire i pionirke i kadete i kadetkinje održanom u hali OSC-a „Đorđe Predin-Badža” u Bečeju, nastupilo je 417 takmičara iz 52 kluba.


Radmanović: Kosovska nezavisnost dovodi do nestabilnosti zapadnog Balkana i šire - Klix.ba\n16.2.2008. u 15:19\nJednostrano proglašenje nezavisnosti Kosova dovest će do nestabilnosti na području zapadnog Balkana, ali i cijele Evrope, smatra član Predsjedništva Bosne i Hercegovine iz Republike Srpske Nebojša Radmanović.\nU slučaju jednostranog proglašenja kosovske nezavisnosti može se očekivati i rezolucija Narodne skupštine RS-a o tome, rekao je Radmanović na današnjoj press konferenciji u Banjoj Luci.\n„Jednostrano proglašenje nezavisnosti Kosova i oni koji to podržavaju uvest će čitav zapadni Balkan i Evropu u dalji proces nestabilnosti sa nesagledivim posljedicama“, naglasio je.\nPonovivši stav da se jednostranim proglašenjem nezavisnosti Kosova krše principi UN-a i EU, ocijenio je da će se teško ukupna situacija moći završiti samo Kosovom i Metohijom.\n„Principi EU, 'od Mastrihta pa nadalje', kao i njeni standardi bit će upitni ako EU prizna jednostranu proglašenu nezavisnost Kosova i Metohije“, pojasnio je Radmanović.\nOn je podsjetio i da je Predsjedništvo BiH ranije zauzelo stav da se problem Kosova mora riješavati dogovorom Beograda i Prištine uz pomoć međunarodne zajednice, te ocijenio da će kolektivno bh. Predsjedništvo “već prekosutra biti u poziciji da konstatuje da taj teško utvrđeni stav više ne važi”.\n“Neko je to jednostrano prekršio i na taj način šalje poruku i BiH i Predsjedništvu i narodnima u BiH da je pitanje Kosova moguće riješavati mimo dogovora”, smatra srpski član Predsjedništva BiH.\nIstaknuo je da "nije moguće da Kosovo bude izuzetak, jer je izuzetak moguće napraviti samo politikom sile i moći, a nikako u okviru međunarodnih pravnih normi".\nTakva nezavisnost Kosova ne bi bila nezavisnost samo od Srbije, nego i od mnogih evropskih i svjetskih zemalja, jer se, naveo je, u ukupan međunarodni poredak koji se dugo stvara u ovoj civilizaciji ne uklapa takav način proglašenja nezavisnosti.\nGovoreći o izjavi predsjednika Hrvatske Stjepana Mesića da ta država podržava legitimno pravo Albanaca na Kosovu na samopredjeljenje, Radmanović je upitao da li to treba da znači da se od najvišeg vrha Hrvatske uskoro može očekivati da podrži "takvo legitimno pravo Hrvata, Srba u BiH ili možda Mađara u Vojvodini i Slovačkoj".\nOn je lično pozvao na strpljenje i smirenost kada je riječ o jednostranom proglašenju nezavisnosti Kosova i Metohije, ali i naveo da „jedan presedan vuče sigurno za sobom druge poteze koji jednog dana više nisu presedan".\nSarajevo: Okončani protesti građana, nije bilo incidenata\n16.02.2008. u 15:21


Sportcentrum De Schilp : hoteli blizu, fotografije, adresa, Холандија plan, blizu, rezervacija\nSportcentrum De Schilp (Холандија)\nAdresa: Schaapweg 4, Rijswijk\nPoÅ¡tanski kod: 2285 SP\nU hotelu Bastion Deluxe Hotel pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije tri zvezdice za grad Hag: Restoran, Room Service, Bar, Perionica, Televizija. Stil ovog hotela je Porodičan.Na Nastavak11 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici , a pozicija mu je jugoistok za grad Hag. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Aerodrom Rotterdam Airport se nalazi na oko 23 minuta kolima od hotela (11 kilomet(a)ra ).Sakrijte\nBastion Deluxe Hotel Den Haag / Rijswijk ima 88 soba/e/u, čiji se široki spektar kreće od soba tipa total do soba tipa Standard Room, a najniža cena je 7 182 dinar - Srbija . Nalazi se u ulici PolakweNastavakg 12, pozicija mu je istok za grad Rijswijk, a od centra je udaljen samo 7 minuta hodom.U hotelu Bastion Deluxe Hotel Den Haag / Rijswijk pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije tri zvezdice za grad Rijswijk: Restoran, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Poslovni centar, Perionica, Besplatan parking, Satelitska televizija. Stil ovog hotela je Povoljan.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: bilijar.Aerodrom Rotterdam Airport se nalazi na oko 23 minuta kolima od hotela (11 kilomet(a)ra ).Ostali putnici su ovom hotelu dali ocenu 6 od 10.Deo je lanca Bastion Hotel Groep.U njemu postoji brza internet konekcija.Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.Sakrijte\nHotel ima 20 soba/e/u, i to od soba tipa Room do soba tipa Room. Cene najjeftinijih soba u hotelu De Unie kreću se od 6 338 dinar - Srbija . Stil hotela De Unie je Povoljan, a pruža pun komfor i uslugNastavake kao što su: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Perionica, Posluženje doručka u sobi , Besplatan parking, Samo za nepušače. Pozicija ovog hotela je jugozapad za grad Dutten Del, a nalazi se u ulici Vijverzicht 101, na samo 15 minuta kolima od centra grada.U njemu postoji brza internet konekcija.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: terasa.Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.Sakrijte


Napad na opštinu Budva zbog spomenika kralju Petru: Ako ga obnovite... - 31.08.2018, Sputnik Srbija\nCrnogorski pokret podneo je krivičnu prijavu protiv Opštine Budva zbog namere da obnovi spomen-obeležje srpskom kralju Petru Karađorđeviću u tom gradu i obnovi... 31.08.2018, Sputnik Srbija\n10:50 31.08.2018 (Osveženo: 03:49 26.08.2021)\nCrnogorski pokret, kako navode, zahteva od partija, koje čine koalicionu vlast u Budvi, a koje sebe smatraju procrnogorskim i idependističkim, „da onemoguće ovakvo subverzivno i neprijateljsko ponašanje prema Crnoj Gori i Crnogorcima i lokalnim vlastima u Budvi“, preneo je portal RTCG.\nUkoliko to ne učine, poručuju, biće smatrani delom antidržavnih i anticrnogorskih snaga u Crnoj Gori.\nCrnogorski pokret takođe traži od nadležnih organa da se pokrene postupak vraćanja imena Petrovcu, koje se pre 2. februara 1919. godine zvalo Kastel Lastva. O stvarnom raspoloženju građana Kastel Lastve, da njihov grad ponese ime okupatora Crne Gore Petra Karađorđevića, najbolje govori što su u tadašnjem Petrovcu ubedljivu pobedu na izborima 1920. godine odneli komunisti, tako da je Petrovac bio prva komunistička opština na jadranskoj, jugoslovenskoj obali. „Da ne zaboravimo da je taj isti kralj Petar zabranio federalistima da učestvuju na izborima, a da su srpski rojalisti ubedljivo poraženi. Toliko o volji građana Kastel Lastve da im se promeni ime u ime koje nažalost nosi do današnjih dana. Svim gradovima u Crnoj Gori su vraćena njihova stara imena, osim Petrovcu. Zaista moramo da se pitamo zašto je to tako, ako znamo da se radi o čoveku koji zaslužuje pre svih ostalih da mu se ime zauvek izbriše iz bilo kojeg toponima u Crnoj Gori“, poručili su iz te stranke.\nOpštinska vlast u Budvi raspisala je konkurs za sanaciju spomen-obeležja srpskom i jugoslovenskom kralju Petru Karađorđeviću koji se nalazi kod fontane, van gradskih bedema.\n„Sanacioni radovi obuhvataju čišćenje i konzervaciju spomen-obeležja, uređenje okolnog prostora i postavljanje informativne table. Vrednost radova je 5.000 evra. Ista vlast je pre nekog vremena očistila i sanirala spomen-obeležje ulasku srpskih okupacionih trupa u Budvu 1918. godine, koje se nalazi iznad Veljih vrata Starog grada, koje je postavljeno 1931. godine. Na njemu piše: ’Na uspomenu dolaska hrabre pobedonosne srpske vojske, koja posle junačkih pobeda oslobodi Budvu, na Mitrovdan 8. novembra 1918. godine. Postavlja opština Budva‘“, podsećaju iz Crnogorskog pokreta.\nOni se pozivaju na član Zakona o spomen-obeležjima u kojem, kako navode, stoji da je „zabranjeno podizati spomen-obeležja za događaj koji označava gubitak slobode ili nezavisnosti Crne Gore“, a stavom 7 i licu koje je u istoriji Crne Gore imalo negativnu ulogu.\n„Cela dinastija Karađorđevića, uključujući i kralja Petra, i srpska vojska simboli su propasti i uništenja Crne Gore i na njih se odnose ova dva stava Člana 10 pomenutog Zakona. Ta dinastija, silom srpske vojske i njenog oružja, 1918. godine je uklonila crnogorsku dinastiju Petrović-Njegoš s državnoga trona, ukinula crnogorsku državu i Crnogorsku crkvu i uzrokovala propast zemlje. Posledice su zastrašujuće i izazivaju kontroverze, sporove i sukobe do današnjih dana, destabilizuju političke prilike na način koji sprečava državu da se uredi u političkom, ekonomskom, privrednom i svakom drugom pogledu“, navode iz Crnogorskog pokreta.\nZatim dodaju da veličanje okupacije, okupacione vojske i lica koja ih oličavaju, u ovome slučaju srpske vojske i kralja Petra Karađorđevića, nije samo uvreda za Crnogorce kao slobodarski narod, nego indirektni javni poziv na nasilje i mržnju prema njima.\nZbog svega toga, navode iz Crnogorskog pokreta, Tužilaštvu su predložili da pokrene postupak protiv opštine Budva, zbog podsticanja međunacionalne netrpeljivosti i mržnje, provokacije upućene pripadnicima crnogorske nacije i obnavljanja spomen-obeležja koje, smatraju, slavi okupaciju, okupacionu vojsku i kralja Petra koji ih oličava.\nPredložili su i pokretanje postupka za uklanjanje spomen-ploče iznad ulaznih vrata od Grada i spomen-obeležja kralju Petru Karađorđeviću, a da se Opštini Budva odredi kazna koja odgovara težini dela.\nSmatraju da se mora imati u vidu da je protiv nje već jednom iniciran krivični postupak zbog slavljenja podgoričke Skupštine i datuma njenoga održavanja, koji je u vezi s propašću Crne Gore.


Bjelan i Pavlović otvorili sezonu medaljama u Haskovu - Sportske vesti - Savremenisport.com\nNaslovna :: Sportske vesti ::\tBjelan i Pavlović otvorili sezonu medaljama u Haskovu\nAko se po jutru dan poznaje Igor Bjelan i Ilija Pavlović će imati više nego uspešnu sezonu na međunarodnoj sceni u 2014. Srpski reprezentativci su bili izvanredni na prvom svom ovogodišnjem izazovu pošto su na međunarodnom turniru International tournament - 45 years of BC Haskovo, koji je povodom 45. godina postojanja ovog kluba od 24. do 26. januara 2014. održan u Bugarskoj, osvojili tri odličja.\nIgor Bjelan je osvojio srebrnu medalju u singlu, dok se Ilija Pavlović u istoj konkurenciji okitio bronzanim odličjem. I u konkurenciji dublova naš tandem je bio na visini zadatka u Hraskovu osvojiši vicešampionsku titulu. Bjelan i Pavlović su bili ubedljivi u svojim grupama. Sa maksimalnim učinkom izborili su direktne plasmane u polufinale singla. U borbama za finala Bjelan je savladao Bugarina Martina Koleva, dok je Pavlović zbog povrede morao da preda Turčinu Muratu Senu. U velikom finalu Sen je posle velike borbe savladao Bjelana koji je tako došao do srebra.\n"Zadovoljan sam prikazanom igrom na početku sezone. U Haskovu smo napravili odličnu uvertiru za izazove koji nam slede, pre svega za prvi naredni - Austrian International 2014 krajem februara. Konkurencija je bila na visokom nivou, tim pre što su učestvovali Turci i Bugari, regionalne badminton sile", kazao je Igor Bjelan.\nU konkurenciji dublova naš par je pobedio pet mečeva a samo jedan izgubio tako da je u ukupnom plasmanu osvojio drugo mesto i srebrnu medalju. Zlato u ovoj konkurenciji pripalo je turskom paru Murat Sen, Melih Turgut, dok je bronzano odličje osvojilo domaći dubl Jasen Borisov, Dimitar Janakiv.\n"Kada osvojiš bilo koju medalju na nekom međunarodnom turniru moraš da budeš zadovoljan. I Igor i ja smo odigrali izuzetno dobro i zaista je lepo kada na ovakav način počneš sezonu. Ostaje mala žal jer su nas poeni delili od sjajnijeg odličja. Bugari su se još jednom pokazali kao dobri domaćini. Pored samih mečeva i druženje na turniru je bilo odlično i zaista se na svim turnirima u Bugarskoj osećamo kao kod kuće", istakao je Pavlović.\nVlada Republike Srbije - Ministarstvo omladine i sporta obezbeđivanjem neophodnih finansijskih sredstava doprinelo je u značajnoj meri učešću Igora Bjelana i Ilije Pavlovića na turniru u Bugarskoj.


Сворцан: За дан потрошимо онолико кисеоника колико за шест месеци\nHomeDRUŠTVOSvorcan: Za dan potrošimo onoliko kiseonika koliko za šest meseci\nSvorcan: Za dan potrošimo onoliko kiseonika koliko za šest meseci\n04/04/2021Redakcija BALKAN TVDRUŠTVO, Vesti, za slajder0\nDirektor KBC „Zvezdara“ Petar Svorcan izjavio je danas da su kapaciteti te bolnice popunjeni 95 odsto i istakao da se količina kiseonika, koja se ranije trošila za šest meseci, sada potroši za dan.\n„U poslednja dva dana smo imali 80 prijema, toliko smo i otpustili. Intezivne i poluintezivne nege su skoro pune, a 12 najtežih pacijenata je intubirano i stavljeno je na mehanicku ventilaciju“, rekao je Svorcan.\nOn je za RTS kazao da je klinička slika pacijenata ozbiljna i da se to vidi i kroz potrošnju kiseonika.\n„Naša potrošnja kiseonika sada na dnevnom nivou kreće se između pet i po i šest tona kiseonika, što je u vreme kada smo bili u ne-kovid režimu bilo dovoljno za nekoliko meseci, čak i za pola godine“, rekao je direktor KBC „Zvezdara“.\nGovoreći o starosnoj strukturi pacijenata u bolnici, Svorcan kaže da je najviše pacijenata srednje životne dobi.\nOn je istakao i da većini pacijenata, odmah po prijemu, treba kiseonik, a neki idu pravo na intenzivnu negu.\n„Sva godišta su zastupljena, najmlađi pacijent nam je imao 23 godine, a nastarija osoba 96 godina. U ovom trenutku dominiraju pacijenti srednje ka starijoj životnoj dobi, a kliničke slike su srednje ka teškoj kliničkoj slici“, rekao je Svorcan.\nNa pitanje šta misli o okupljanju i igranju kola kod spomenika Stefanu Nemanji, rekao je da takva slika izaziva osećaj gorčine i besa.\n„Ja dolazim iz crvene zone gde se godinu dana borimo protiv korone i lečimo najteže pacijente. Svi zdravstveni radnici kada vide ovakve slike osećaju gorčinu i bes jer znaju da će se to nepoštovanje mera na kraju reflektovati kroz povećane prijeme u naše bolnice i kroz popunjenost bolnica do maksimalnih kapaciteta“, rekao je Svorcan.\nBolnice su, naglasio je, maksimalno popunjene i uopšte nije potrebno da dodatno povećava taj broj.\n„Jer taj broj ljudi koji se okupio da igra kolo, otići ce na razne strane, proširiće virus i po svojoj porodici, okolini, rodbini, na radnom mestu i taj broj će maksimalno rasti“, upozorio je Svorcan.\nSvorcan je rekao da je u klinici kojom upravlja dosad vakcinisano 700 zaposlenih i apelovao na na građane da se vakcinišu jer vakcina nema alternativu i spašava život.\nOn je dodao i da se određen broj vakcinisanih zarazio korona virusom, ali je naglasio da oni imaju lakšu kliničku sliku.\n„Ima i vakcinisanih pacijenata, to nije ništa neočekivano, to su pretežno osobe koje ili nisu kompletno vakcinisane ili su zaražene odmah posle primljene druge doze. Veoma je bitno istaći da ti pacijenti imaju lakšu kliničku sliku i da vakcina štiti od teške kliničke slike, intenzivne nege, mehaničke ventilacije, tj. spašava živote. Ti pacijenti koji su vakcinisani se živi i zdravi idu svojoj kući“, zaključio je Svorcan.\nPapa: Uvek je moguće početi ispočetka\nDnevnik saznaje: Metal Šreder Hungari gradiće fabriku u Bečeju


Petrović: Obezbijediti pomoć najugroženijim porodicama | Trebinje Live\nPetrović: Obezbijediti pomoć najugroženijim porodicama\nPredsjednik Gradskog odbora SNSD-a Trebinje Luka Petrović izjavio je da se u svim istočnohercegovačkim opštinama u narednom periodu mora sagledati situacija socijalno ugroženih porodica, ratnih vojnih invalida i porodica poginulih boraca i naći mogućnost da im se pruži materijalna pomoć ili zaposlenje.\n"Boračke organizacije i centri za socijalni rad sa područja istočne Hercegovine u narednom periodu trebaju da dostave prioritete javnom sektoru da bi se oni mogli rješavati", rekao je večeras Petrović u Gacku, nakon sastanka sa predstavnicima gradskog i opštinskih odbora SNSD-a u Hercegovini.\nPetrović je podvukao da ima prostora da se ovim kategorijama pomogne.\n"SNSD nastavlja da provodi aktivnosti koje je započeo predsjednik ove stranke Milorad Dodik, koji je nedavno obećao da će iz svake porodice u kojoj niko ne radi biti zaposlen po jedan član", rekao je Petrović i dodao da će SNSD od svih preduzeća zatražiti da naprave prostor za zaposlenje članova najugroženijih hercegovačkih porodica.\nPetrović je istakao da je SNSD u Hercegovini u koordinaciji i da će i ubuduće jedinstveno djelovati na stvaranju ambijenta za ekonomsku i socijalnu bezbjednost, kao i privredni razvoj.\nDodik - SNSD sa koalicionim partnerima radi na formiranju skupštinske većine


Žabljak Crnojevića - Centralna - Crna Gora\nCrna Gora Centralna Žabljak Crnojevića\nNa osnovu nekih izvora, grad se pominje već u X vijeku za vrijeme prve dinastije koja je vladala prostorom današnje Crne Gore (tadašnje Duklje), dinastije Voislavljevića. Međutim, ono što je sasvim sigurno je to da je Žabljak bio prijestoni grad dinastije Crnojevića, prvo Stefana, a potom Ivana Crnojevića, sve do 1478.Tada ga zauzimaju Turci, u čijim rukama ostaje sve do 1878 tj Berlinskog Kongresa i međunarodnog priznanja Crne Gore.\nOd značajnijih monumenata, u gradu se nalazi dvorac Ivana i crkva svetog Đorđa, a na arhitekturi su vidljivi venecijanski uticaji iz ranih perioda nastanka grada, kao i turski iz perioda njihove dominacije. Žabljak Crnojevića je danas nenaseljen, ali svojom ljepotom, istorijskim značajem i dominirajućim položajem predstavlja jednu od najinteresantnijih turističkih atrakcija na području Skadarskog Jezera.\nGordan Stojović Fotografije, Mladen Perazić\nApartmani i hoteli Žabljak\nVodenim putem od Virpazara do Rijeke CrnojevićaSkrenuli smo lijevo od Virpazara, malim uskim putem sa ivicama zaraslim u korov. Put je vodio, kako je pisalo na rukom ispisanom putokazu, ka Rijeci Crnojevića. Po malo nepovjerljivo započeli smo penjanje gledajući...\nHotel Philia u Podgorici\nHotel PHILIA je smješten u autentičnom objektu cija arhitektura je spoj savremenih tendencija...\nHotel Keto u Podgorici\nU potrazi za posebnim mjestom u Podgorici, bilo da će Vaša posjeta biti poslovne, ili lične...\nHotel HEMERA - Centar grada\nStan na prodaju u centru Podgorice...


Grčka ipak otvorila granice sa Bugarskom za srpske državljane\nVlada Grčke donela je odluku kasno sinoć da ipak dozvoli prelazak granice za državljane Srbije.\nVlada Grčke donela je odluku sinoć da dozvoli prelazak granice za državljane Srbije, između Bugarske i Grčke. Za srpske turiste, koji su proveli ceo dan čekajući na granici, otvoren je granični prelaz Promahonas, odnosno Kulata.\nVlada Srbije trebalo bi danas u toku dana da dobije potvrdu, kojom bi bilo garantovao svim Srbima da prelaze granicu između Bugarske i Grčke. Tokom večeri ili sutra put Grčke krenuće i autobusi kojima je juče bio otkazan polazak.\nViše od 200 srpskih građana bilo je sprečeno da pređe bugarsko-grčku granicu. To se dogodilo zbog iznenadne odluke Vlade Grčke da mora da prati preporuke EU o otvaranju granica sa trećim zemljama od 1. jula, uprkos ranijem dogovoru grčke i srpske strane o obostranom otvaranju granica.\nbugarska granice granični prelaz grčka letovanje srbija turisti


Dan online - Regioni: Pomjeren oštećeni avion - 2018-08-17\nRegioni SA PISTE AERODROMA TIVAT Pomjeren oštećeni avion\nTIVAT – Privatni avion „Pjađo P -180 Avanti”, koji je početkom juna oštećen u nevremenu na tivatskom aerodromu, juče je pomjeren na dio piste gdje neće smetati i otežavati parkiranje aviona generalne avijacije.\nDirektor Aerodroma Tivat Radovan Marić je rekao da će se u narednom periodu sprovesti postupak i izvršiti detaljna analiza da li će se avion popraviti ili će biti otpisan.\nU nevremenu u kome je tada dio grada zahvatila pijavica na aerodromu je oštetila dvije manje letjelice. Drugu, koja pripada estonskoj čarter-kompaniji Panaviatic, snažna pijavica zarotirala je za 180 stepeni. Ona je ipak manje oštećena od aviona „Pjađo P-180 Avanti” koji pripada američkoj kompaniji „Bank of Juta” za koji je ocijenjeno da je njegova popravka ekonomski neisplativa.\nOštećeni avion na pisti tivatske vazdušne luke bio je ljetos hit na društvenim mrežama.Ž.K.