Lažni antifašizam SSP-a - Princip | Princip\nTags: antifašizam, Fašizam, Kritika\nSa onlajn tribine “Kritika Fašizma” SSP-a\nPovodom aktuelne “radikalizacije neofašizma” u Srbiji, Stranka Slobode i Pravde predstavila je javno svoju “kritiku fašizma”. Iako se SSP kroz ovo izlaganje dotiču i lažnog antifašizma, niti jedan jedini momenat u više od pola sata nisu posvetili realnim materijalno-ekonomskim strukturama koje stvaraju uslove za reprodukciju fašizma. Iz takve postavke proizilazi diskusija na nivou “ispravnih” i “neispravnih” vrednosti kao takvih, nezavisnih od mnogobrojnih materijalnih, pa i ideoloških faktora koji dovode do stvarnih promena tumačenja vrednosti, što u samom izlaganju uzrokuje sijaset protivurečnosti.\nRecimo, jedna takva protivurečnost tiče se kritike rehabilitacije ratnih zločinaca, posebno Janoša Tota, mađarskog ratnog zločinca koji je streljan 1945. godine od strane komunističke vlasti nakon oslobođenja Novoga Sada. Iako kritika kao takva nije nimalo sporna, ona postaje kontradiktorna u kontekstu političke ideologije za koju se SSP zalaže, a koja se zasniva na evropskim vrednostima i liberalnim postavkama. Ako SSP nisu upućeni, evropske vrednosti i zvanično podrazumevaju da su svi oblici totalitarnih režima zločinački, čime izjednačavaju žrtve nacizma i komunizma. To u suštini znači da lokalne vlasti koje su odlučile da Janoša Tota kao žrtvu totalitarnog režima smatraju “nevinom”, rade nešto što je u potpunosti u skladu sa evropskim vrednostima, a kritiku koju SSP upućuje iz svojih političkih pozicija čine potpuno promašenom ili pak razotkrivaju njihov pokušaj osvajanja političkih poena.\nPotom, u više navrata se tokom izlaganja ističu te evro-vrednosti, pa će recimo u direktnu vezu dovesti Dan pobede nad fašizmom i Dan Evrope koji iako se obeležavaju na isti dan nisu ni u kakvoj direktnoj vezi i predstavljaju jedan izuzetno loš pokušaj izjednačavanja evropskih vrednosti sa antifašizmom. Od izuzetne je važnosti da imamo na umu da je Dan Evrope u stvari obeležavanje nastanka Evropske Unije koja je osnovana na isti dan 5 godina nakon pobede nad fašizmom i jalov je pokušaj izjednačavanja važnosti ovih datuma i pokušaj političke mahinacije od strane buržujske oligarhije Evrope koja treba da nas navede na zaključak: “Evropa je pobedila fašizam”. (E, jeste, da ne kažem šta!)\nU svom uzdizanju evropskih vrednosti, a “kritikovanju fašizma” dotakli su se i principa reda i zakona u kontekstu kritike (jer su fašisti opijeni tim principima), ali odbijaju da primete da se SSP kategorički zalaže za dodatno zavođenje reda i zakona u državi – to je faktički njihova glavna kritika trenutne vlasti. U isto vreme, EU kao njihova objektivna politička opcija sa decentralizovanim zavođenjem reda i zakona putem institucija pokazuje sve svoje “antifašističke” vrednosti kroz strogo kontrolisano, užasavajuće i ksenofobično antimigrantsko delovanje. EU kao tvorevina sa svim svojim “nadnacionalnim” i “antifašističkim” vrednostima nastala je pre svega pod pretekstom zaštite ekonomskih struktura Evrope, što je suštinski fašistička ideja koju su nacisti želeli da sprovedu. Uzdizanje desnice i antimigrantsko delovanje u EU radi “zaštite njihovih vrednosti” uopšte ne začuđuje kada se razumeju osnove nastanka te organizacije.\nI za sada, još bih dodao kritiku na njihovo evrocentrično zapažanje da je fašizam nastao pre oko 100 godina. Ne da je fašizam nastao nekoliko stotina godina ranije, i to u evropskim kolonijama širom sveta, nego ovakve konstatacije u potpunosti razotkrivaju poziciju intelektualne opozicije u Srbiji i njihovu opijenost evropskim vrednostima. Ako lokalni fašisti i nacisti odbijaju da uvide ili pak minimalizuju greške sopstvene države, onda intelektualna opozicija odbija da uvidi još veće svetske greške, zločine i agresiju “evropskih vrednosti”, kao i centralizovane eksploatatorske ekonomske strukture koje su uspostavljene od strane Evrope i njenih doseljeničkih kolonija. Desničare to kategorički ni ne zanima, oni uviđaju samo “nepravdu nad njima samima” i žele da uzvrate istom merom kako bi samo njima bilo bolje. Odatle ta čuvena kontradiktornost “kako u Srbiji nacizam”.\nDirektna opijenost vrednostima koja je izražena i kod jednih i drugih – fašista i samoproklamovanih antifašista – još jednom pokazuje da se radi samo o tome – različitim vrednostima, ali do kojih i jedni i drugi stižu na identičan način – kroz uspostavljanje reda i zakona i zaštitu neoliberalnih kapitalističkih struktura koje omogućavaju očuvanje i razvoj njihovih vrednosti, bilo desnih ili “levih” evropskih. Dovođenje u pitanje materijalno-ekonomske baze i realnih uzroka fašizma nije ni na vidiku.\nDakle, savet za sve, ako zaista želite da se bavite kritikom fašizma, a ne samo da se koristite ekskluzivnim pravom nad korišćenjem pojmom u cilju osvajanja političkih poena ili drugih interesa, preporučujem da počnete da “decentralizujete svoju evropsku svest” i posmatrate svet iz pozicije onih koji su na svojoj koži iskusili sve evropske vrednosti u poslednjih 500, a i više godina. Ovo je recimo jedan odličan korak u tom smeru: Adžamu Baraka: Fašizam je rođen u kolonijama, ne u Evropi. U suprotnom, bićete u poziciji da “kritikujete fašizam” kroz evropske suprematističke postavke, što je potpuni apsurd.


Uhapšen član Kekine grupe – Centar za istraživačko novinarstvo Srbije\nBeogradska policija uhapsila je Nemanju Arsenijevića, Milorada Lekića, Nemanju Vranješa, Marka Grnju i Bojana Šalamona zbog trgovine drogom na području Bačke Palanke i Beograda\nŠalamon, Lekić i Vranješ su uhapšeni u Ustaničkoj ulici tokom primopredaje oko pola kilograma heroina i paracetamola, a koju su već ranije dogovorili Arsenijević i Grnja. Nakon pretresa iznajmljenih stanova koje su osumnjičeni koristili pronađeno je pola kilograma heroina i preko dva kilograma paracetamola.\nNemanja Arsenijević poznatiji kao Mutavi, označen je u beloj knjizi MUP-a Srbije kao član Novobeogradskog klana čiji je vođa Dejan Stojanović Keka trenutno u bekstvu. Prema podacima iz bele knjige Mutavi je zajedno sa ostalim članovima ove grupe pokušao da ubije Borislava i Željka Bandića. Ovo nije jedini put da je Arsenijević ima problema sa zakonom. On je bio osumnjičen da je zajedno sa Matejom Miloševićem i Milošem Miščevićem ubio Nenada Brkića ispred novobeogradskog splava ,,Salon“.\nArsenijević je u žižu javnosti dospeo i u februaru prošle godine. Naime, tada je izvesni Aleksandar Stanić ubio Milicu Petković, Arsenijevićevu babu. Na kraju se ispostavilo da je Stanić dugovao novac Arsenijeviću i da, pošto nije imao da mu vrati, došao u stan u Bulevaru Kralja Aleksandra s namerom da ga ubije. Kako Arsenijević u tom trenutku nije bio u stanu, a zbog straha da će ga Milica prepoznati, Stanić ju je ubio.\nOsumnjičenima Lekiću, Vranješu, Grnji, Šalamonu i Arsenijeviću je određeno policijsko zadržavanje nakon čega će uz krivičnu prijavu biti privedeni istražnom sudiji Višeg suda u Beogradu.\nDejan Stojanović KekaKekaKekina grupatrgovina drogom


"Trofej Beograda" u vazduhoplovnom modelarstvu - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Sport » „Trofej Beograda“ u vazduhoplovnom modelarstvu\n„Trofej Beograda“ u vazduhoplovnom modelarstvu\nNeko drugi 2. decembar 2011. Sport Postavite komentar\nMeđunarodno takmičenje vazduhoplovnih modelara „Kup sajamskih gradova – Trofej Beograda 2011“ biće održan sutra, 3. decembra, u Hali 2 Beogradskog sajma.\nTradicionalni pokrovitelj ovog takmičenja je Sekretarijat za omladinu i sport grada Beograda, koji je za najbolje učesnike obezbedio pehar „Trofej Beograda“.\nUčešće je najavilo više od 100 juniora i seniora iz zemalja u regionu, koji će se takmičiti u kategoriji slobodnoletećih modela, klase F1N i F1N-150.\nOrganizatori iz Vazduhoplovnog saveza Srbije, Beograda i Aerokluba „Franjo Kluz“ iz Zemuna pozvali su sugrađane da posete takmičenje i uživaju u toj zanimljivoj klasi vazduhoplovnog modelarstva. (Beoinfo)\nTagovibeogradski sajam modelarstvo sport trofej beograda\nPrethodni Mesto koje volim\nSledeći Koncert dekadencije


Trijumf Dovicioza označio da se titula odlučuje u poslednjoj trci sezone - Auto Republika\nAndrea Doviciozo je pobedio na vlažnoj stazi u Sepangu, što znači da će konačna odluka o tituli pasti u poslednjoj rundi sezone u Španiji.\nItalijan koji vozi za Ducati je ponovio pobedu iz 2016. na ovom istom mestu. Dvostruku pobedu za italijanski tim je obezbedio Horhe Lorenco, dok je vodeći u generalnom plasmanu, Mark Markez, završio na četvrtom mestu, iza Žoana Zarka na Monster Tech 3 Yamahi. Dakle, vladajući šampion će titulu moći da osigura u Valensiji za dve nedelje.\nTrenutna razlika između Markeza i Dovicioza iznosi 21 poen, tako da nade za vozača Desmosedici GP17 još uvek ima.\nSjajni Francuz, Zarko, koji je u svojoj prvoj sezoni osigurao naslov najboljeg nezavisnog vozača, započeo je trku sa vođstvom na satelitskoj M1 Yamahi.\nMarkez je startovao silovito iz trećeg reda i na trenutak preuzeo vođstvo pre nego što je otišao preširoko u krivini 1. Zatim se regrupisao i prošao nosioca pol pozicije, Danija Pedrozu u krivini 2, našavši se iza Zarka. Međutim, ubrzo ga je pretekao Lorenco, koji je takođe sjajno startovao sa šestog mesta. Doviciozo se pozicionirao na četvrtoj poziciji iza Markeza, dok su se iza njega našli Pedroza i Bredli Smit na Red Bull KTM-u.\nNakon vožnje iza glavnog rivala u početnim krugovima, Doviciozo je u pretposlednjoj krivini na kraju četvrtog kruga napao. Ipak, otišao je preširoko pri kočenju i gotovo se sudario u poslednjoj krivini s Markezom, koji je ponovo preuzeo treću poziciju.\nMeđutim, Dovi nije gubio vreme, tako da je u sledećem manevru na početku petog kruga pretekao Markeza.\nU devetom krugu je došlo do promene u vođstvu, jer se Lorenco našao ispred Zarka nakon napada u krivini 9. Doviciozo je iskoristio svoju šansu i došao do drugog mesta, ušavši ispod Zarka u krivini 14 u istom krugu.\nDucatijev tandem je zatim počeo da pravi razliku u odnosu na Zarca, dok je Markez spustio gas držeći se bezbednog četvrtog mesta, nekih deset sekundi ispred Pedroze.\nKako je Lorenco nastavio da vodi, postavilo se pitanje da li će Španac propustiti timskog kolegu, kojem je pobeda bila preko potrebna da spreči Markeza da se već u Maleziji okiti titulom.\nPre nego što smo dobili odgovor, Lorenco je u krivini 15 umalo izleteo sa staze, što je Doviciozu otvorilo put.\nNakon toga je bilo jasno da Italijan bez većih problema pobeđuje, dok se Lorenco zadovoljio drugim mestom.\nZa razliku od nekih ranijih trka, ova nije bila toliko dramatična. Dovi je ostvario šestu ovosezonsku pobedu, 0,7 sekundi ispred Lorenca, dok je trećeplasirani Zarko zaostao gotovo deset sekundi na trećem mestu.\nMarkez je ciljnu liniju prešao kao četvrti, 17,7 sekundi iza pobednika, dok je peti bio Pedroza, sa dodatnih 12 sekundi zaostatka.\nDanilo Petrući (Pramac Ducati) odbio je napade Valentina Rosija u borbi za sedmo mesto, a prvih deset su zaokružili Džek Miler (EG 0,0 Marc VDS Honda), Pol Espargaro (Red Bull KTM) i Maverik Vinjales (Moviestar Yamaha).\nAlvaro Bautista (Aspar Ducati) je završio na jedanaestom mestu ispred Britanaca Smita i Redinga (Pramac Ducati), s tim što su osvajače poena kompletirali Hector Barbera (Avintia Ducati) i Kal Kračlou (LCR Honda).\nMihael van der Mark, koji je umesto Jonasa Folgera vozio Monster Tech 3 Yamahu, završio je na šesnaestoj poziciji.\n– Alex Rins Suzuki 11 Diskvalifikovan\n– Sam Lowes Aprilia 9 Odustao\n– Karel Abraham Aspar Ducati 8 Odustao\n– Loris Baz Avintia Ducati 5 Odustao\ntags: Dovizioso ducati izdvojeno Marquez Sepang VN Malezije\nprevious Luis Hamilton: Prelazak na vegansku ishranu je podigao nivo mojih performansi\nnext Hamilton šampion sa krugom zaostatka\nLuis Hamilton obeležio pobedu „striptizom“ u Abu Dabiju


NDM BGD: Gradska vlast ponovo prevarila građane - Beograd - Dnevni list Danas\nPočetna » Beograd » NDM BGD: Gradska vlast ponovo prevarila građane\nNastavljeni radovi na donjem Dorćolu uprkos obećanjima nadležnih, večeras održan novi protest\nNDM BGD: Gradska vlast ponovo prevarila građane\nIako su danas gradske vlasti obećale da će obustaviti tajne radove na izmeštanju trolejbuskog saobraćaja na donji Dorćol, dok se ne razjasni šta se tačno gradi, već danas su radovi bez ikakvog upozorenja nastavljeni, saopštila je Iniciajtiva Ne davimo Beograd.\n1Piše: I. N. 27. novembra 2019. 22.59 Izmenjeno: 28. novembra 2019. 00.13\nFoto: Ivana Kordić\nKako su naveli, građani su prekjuče blokadom saobraćajnica i kratkotrajnim protestom upozorena zahtevali da se uvere u kojoj meri će im biti posečeno drveće, smanjen javni prostor, uklonjeni parkinzi, povećana frekventnost saobraćaja i onemogućeno kretanje, a gradski urbanista Marko Stojčić obećao im je da će radovi prestati, da će se oformiti radna grupa, a da će građani moći čak i da predlože najbolja rešenja. „Vlast je na ovaj način još jednom uspela da prevari sopstvene građane“, naveli su iz Inicijative.\nZbog toga su se večeras u 18 časova, na uglu ulica Žorža Klemensoa i Gundulićev venac, nezadovoljni građani ponovo okupili, kako bi sprečili dalje radove a posebno seču stabala kojom su ti radovi otpočeli.\nPredsednik opštine Stari grad Marko Bastać podržao je nezadovoljne građane u protestu, jer, kako kaže, niko ih ništa nije pitao.\n– U stalnom kontaktu sam sa stanarima koji se s pravom bune, jer ih niko ništa nije pitao, niti ih je obavestio o radovima, koji se i pored lažnih obećanja iz gradske vlasti, nastavljaju. Imam obavezu prema komšijama jer se 10 hiljada građana izjasnilo protiv uvođenja trola u tri dorćolske ulice. Gradska vlast nije samo jednom sprovodila noćne, fantomske i tajne akcije rušenja, radi realizacije svojih projekata i zbog toga ću zajedno s građanima motriti i biti prisutan kad god se mehanizacija i majstori približe ovom delu Dorćola, rekao je za Danas Bastać nakon sinoćnjeg okupljanja. On je prethodni dan poručio veruje da je odlaganje radova samo dobijanje vremena da bi se našao novi način izmeštanja saobraćaja. „Ovo je čista mržnja prema Starom gradu, preko koje će se oprati novac građana“, zaključio je Bastać.\nKako se Inicijativa Ne davimo Beograd izjasnila, oni podržavaju stanare ulica Žorža Klemensoa, Gundulićevog venca, Venizelisove, Dunavske, Poenkareve i drugih, koji su, kako kažu, stali u odbranu svog kraja.“Ovo je uobičajeno ponašanje gradskih vlasti koja obećanjima, raznim odugovlačenjima i poluiformacijama želi da otupi oštricu nezadovoljstva građana, a onda na prepad i preko noći, bez potrebnih dozvola otvara gradilišta i sprovodi radove zbog kojih se građani bune“, piše u saopštenju.\nPodsetimo, stanovnici Dorćola su u utorak oko 18 časova blokirali saobraćaj na uglu ulica Žorža Klemensoa i Gundulićevog venca, nezadovoljni odlukom gradskih vlasti da trolejbuski saobraćaj privremeno smesti u to naselje.\nPredstavnici nezadovoljnih građana prethodno su se sastali sa sekretarom za saobraćaj Beograda i predstavnikom GSP-a nakon čega je odlučeno da radovi na izmeštanju trolejbuskih linija, koji su počeli u petak, budu obustavljeni na pet dana. Prema rečima građana, na sastanku je nadležni sekretar obećao da će proslediti upute o izmešanju linija GSP-a, te da bi voleo da čuje predloge građana Dorćola. Dorćolci su planirali da oforme radnu grupu koja bi trebalo da artikuliše zahteve stanovnika tog naselja, a koji će kasnije biti poslati gradskom Sekretarijatu za saobraćaj.\n„Postojeće izmene u saobraćaju, već sada čine svakodnevni život teškim i komplikovanim. Stanovnici ovog kraja strahuju da upravo tajnost pod kojom su radovi započeti ukazuje na to da se planira seča stabala, uklanjanje parking mesta i trotoara, kao što je ranije bio slučaj i u drugim delovima grada“, ističu stanovnici donjeg Dorćola u saopštenju.\nOni zahtevaju da se pokrene javna i stručna rasprava, na nivou celokupnog Starog grada i Dorćola u vezi sa problemom izmeštanja saobraćaja sa Studentskog trga, i da se u takvom forumu donese rešenje koje je najbolje za sve stanovnike ovog dela grada.\n„Mi samo želimo da saobraćaj ne narušava naš kraj i ulice koje su dovoljno opeterećene saobraćajem. U ovom formatu izmeštanja, Venizelisova ulica ne može da podnese saobraćaj, a Gudnulićev venac ne može ni da primi saobraćaj. Onda imamo takmičenje, ko će da pobedi, bandera ili drvo“, rekao je danas jedan od predstavnika građana agenciji Beta.\nObilaznicom do depoa\n„Trolejbusi kao najekonomičniji gradski prevoz sa najmanjom bukom i nultom emisijom štetnih gasova, prolaziće od pogona GSP „Beograd“ ulicama Dobračina, Dunavska, Žorža Klemansoa, Venizelosova, Poenkareova, Cvijićevom do postojećih linija u Takovskoj, Jaše Prodanovića i nastavku Cvijićeve. Ulicom Gundulićev venac planirana je privremena trasa do izgradnje terminusa u Dunavskoj ulici“, piše u saopštenju koje je izdao Sekretarijat za javni prevoz.\nDonji Dorćol, Marko Bastać, Protest\nBastać upozorava na mogućnost da zgradu BIGZ-a kupi ista firma koja je kupla „Beograđanku“\nBastać: Vlast će opet da optuži građane za epidemiološku sliku\nBastać: Raste naprednjački aparat sile u Beogradu – Komunalna milicija\nMila Maric kaže:\n28. novembra 2019. u 10.22\nBeu sirenja laznih vesti.


rand Motors i mreža njegovih ovlašćenih prodajno-servisnih partnera, kroz aranžman Ford finansiranje, kupcima nekoliko najtraženijih modela Fordovih automobila nudi veoma povoljne beskamatne kredite - na 36 rata, indeksirane u evrima, sa fiksnim mesečnim ratama i nominalnom kamatnom stopom od 0%.\nKrediti se odobravaju sa rokom otplate do 36 meseci i to do 5.000 evra za modele Fiesta i B-MAX i do 7.000 evra za sve verzije modela Focus, C-MAX, Mondeo, Kuga i S-MAX. Nema troškova obrade niti održavanja kredita tokom celog perioda otplate, kao ni troškova delimične ili prevremene otplate kredita.\n„Na ovaj način nudimo izuzetan modalitet delimičnog finansiranja - kao kada vam za novi automobil novac pozajme roditelji ili najbliži rođaci, dakle bez ikakvih dodataka na uzajmljena sredstva“, slikovito opisuju novu ponudu prodajni savetnici u Grand Motorsu.\nU ovoj kompaniji podsećaju da put do novog Fordovog automobila nikada nije bilo kraći i jednostavniji, ne smo zbog beskamatnog kreditiranja, već i zbog toga što se kao učešće za kupovinu može iskoristiti i staro vozilo, proizvedeno posle 2005. godine. U takvom aranžmanu Grand Motors će ponuditi korektnu procenu polovnog vozila, a čitava procedura se može obaviti u vrlo kratkom vremenu i praktično sve na jednom mestu – u prodajnom salonu Ford vozila.


David Bakić – SIMPLAST\nRođen u Beogradu, 9. januara 1986.\nDiplomirao na Fakultetu političkih nauka, Univerziteta u Beogradu, 2015. Stekao zvanje diplomiranog politikologa za međunarodne poslove odbranom diplomskog rada „Shvatanje pojma biodiverziteta u političkim i prirodnim naukama“.\nOd 2009. godine je student i Biološkog fakulteta, Univerziteta u Beogradu, smera Ekologija i zaštita životne sredine.\nTokom studija iskustva u pisanju i upravljanju projektima stekao je baveći se studentskim organizovanjem, pre svega u studentskim parlamentima i u studentskim organizacijama. Za vreme bavljenja studentskim organizovanje obavljao je funkcije studenta prodekana na oba fakulteta.\nDrugi značajni deo iskustva sticao je u projektima nevladinih organizacija kao što su Timska inicijativa mladih, NVO Supernatural, Savez studenata Beograda i drugi. Od 2007. aktivno radi u studentskim radim telima na Univerzitetu u Beogradu, uglavnom na poslovima kontrole kvaliteta i usaglašavanja sa konceptima Bolonjske deklaracije kao i na poslovima akreditracije fakulteta I Univerziteta.\nMinistarstvo prosvete i tehnološkog razvoja ga je imenovalo u radnu grupu za izradu Zakona o studentskom organizovanju i izmenama Zakona u visokom obarazovanju, kao ishod projekta TEMPUS SIGMUS u kome je aktivno učestvovao.\nZaposlen u “DEKONTA” d.o.o. Beograd, kompaniji za pružanje usluga konsaltinga u oblasti zaštite životne sredine, kao stručni saradnik na poslovima javnih nabavki i projektima koji se realizuju u inostranstvu.\nU 2015. i 2016. godini kao član tima učestvovao je u izradi Studije uticaja na životnu sredinu u okviru nove pravne regulative za tehnološku celinu PD Elektrovojvodina, u kojoj je imao zadatak da se bavi merenjem i računovođenjem emisija CO2 po zahtevima WRI metodologija i UNFCCC.\nAll session by David Bakić


Šmit dao podršku UIO, IDDEEA i Agenciji za lijekove - TPtimes.news\nŠmit dao podršku UIO, IDDEEA i Agenciji za lijekove\nKristijan Šmit, visoki predstavnik u BiH posjetio je Banjaluku, gdje je razgovarao sa direktorima Uprave za indirektno oporezivanje BiH, Agencije za lijekove i medicinska sredstva BiH i Agencije za identifikaciona dokumenta, evidenciju u razmjenu podataka (IDDEEA).\nNakon sastanaka, u OHR-u su istakli da su sastanci održani kako bi se pružila podrška ovim institucijama koje” rade značajan posao za sve građane BiH”.\n“Institucije koje sam danas posjetio pružaju prijeko potrebne usluge svim građanima ove zemlje. Pokušaji podrivanja ovih državnih institucija ne samo da predstavljaju ozbiljno osporavanje sa pravnog i političkog stanovišta nego bi također rezultirali i ogromnim praktičnim problemima za građane. Bez ovih institucija, građanima bi bili uskraćeni lični i putni dokumenti, što bi im praktično onemogućilo da putuju i susreću se sa ostatkom svijeta. Financijski tokovi sa svim nivoima vlasti bili bi prekinuti, a osnovne usluge građanima bi bile ugrožene. Posebno zabrinjava čijenica da bi, u toku ove globalne pandemije, građnima bilo uskraćno pouzdano snabdijevanje visokokvalitetnim lijekovima”, izjavio je visoki predstavnik, a navodi se u saopštenju.\nPrevious articlePovećanje plata službenicima u FBiH značit će i povećanje plata političarima\nNext articleSprema se potres u Srbiji i RS-u: Koje mračne tajne je otkrila francuska policija?


Kompanija XMPie proglasena liderom u istrazivanju Gartner Magic Quadrant 2017 Kompanija XMPie proglasena liderom u istrazivanju Gartner Magic Quadrant 2017 – Personal magazin\nKompanija XMPie, deo kompanije Xerox, proglašena je liderom Gartnerovog istraživanja Magic Quadrant 2017. u kategoriji softvera za komunikaciju sa korisnicima (CCM). U istraživanju je ocenjivano 15 CCM prodavaca i to…\nKompanija XMPie, deo kompanije Xerox, proglašena je liderom Gartnerovog istraživanja Magic Quadrant 2017. u kategoriji softvera za komunikaciju sa korisnicima (CCM). U istraživanju je ocenjivano 15 CCM prodavaca i to prema celosti njihove vizije i sposobnosti izvršavanja usluga.\nPrema Gartnerovom izveštaju, “CCM alati se razvijaju i, od onih koji podržavaju statičku štampu i jednosmerno emitovanje, postaju alati za stvaranje dinamične komunikacije na zahtev preko više kanala.” XMPie softver podržava stvaranje i upravljanje komunikacijom sa kupcima koja je višekanalna i dvosmerna i ima u svom rasponu štampu, digitalne, društvene i mobilne kanale, i pomaže kompanijama da modernizuju svoje CCM napore.\n“Naša tehnologija je dizajnirana kako bi našim korisnicima omogućila da stvaraju zanimljive i nezaboravne jedan-na-jedan marketinške komunikacije, uz jedinstvenu integraciju štampe i digitalnih alata”, rekao je Jacob Aizikowitz, predsednik kompanije XMPie. “Sjedinjenjem personalizacije medija i marketinške automatizacije i analitike u platformu sve-u-jedan, pružamo pravo rešenje jedan-na-jedan u jednom.”\nMagic Quadrant za softver za komunikaciju sa korisnicima, 26. januar, 2017.\nGartner ne promoviše nijednog dobavljača, proizvod ili uslugu opisanu u svojim istraživačkim publikacijama, i ne savetuje korisnike tehnologije da odaberu samo one prodavce sa najvišim ocenama ili drugim oznakama. Gartner istraživačke publikacije sastoje se od mišljenja Gartner istraživačke organizacije koje ne treba da se tumače kao činjenične izjave. Gartner se odriče svih garancija u odnosu na ovo istraživanje, uključujući i garancije o mogućnosti prodaje ili prikladnosti za određenu svrhu.\nKompanija XMPie proglasena liderom u istrazivanju Gartner Magic Quadrant 2017 was last modified: February 21st, 2017 by Redakcija


Srbija još ne zna da je i otpad sirovina | RUBRIKE | DW | 10.12.2006\nSrbija još ne zna da je i otpad sirovina\nIstraživanja pokazuju da Srbija, u odnosu na razvijene zemlje, kasni 20 do 40 godina u različitim oblastima zaštite životne sredine, pa tako i kada je upravljanje otpadom u pitanju, kaže za DW profesorica novosadskog Fakulteta tehničkih nauka Anđelka Mihajlov.\nKante za različito smeće u podzemnoj železnici u Berlinu\nPrema njenim rečima, Slovačka i Slovenija su, prilikom ulaska u Evropsku Uniju, prihvatile obavezu da se u roku od 20 godina prilagode propisima EU iz oblasti zaštite životne sredine. Anđelka Mihajlov, koja je bila i direktorica Republičke agencije za zaštitu životne sredine, kaže da će i Srbiji trebati najmanje toliko, kada jednog dana uđe u EU:\n“U zvaničnim izveštajima o stanju životne sredine, koji su urađeni 2001. i 2003. godine, stoji da u pojedinim oblastima Srbija u sistemu zaštite životne sredine zaostaje za razvijenim zemljama 20 do 40 godina, zavisno od oblasti. Imajući u vidu iskustva Slovenije i Slovačke, koje su po pristupanju EU ostavile prelazne periode do 20 godina da bi se prilagodile standardima EU u upravljanju otpadom, procenjujemo da će i Srbiji trebati otprilike isto toliko da se prilagodi propisima EU u ovoj oblasti.”\nPrema rečima vojvođanskog sekretara za urbanizam Vladimira Zelenovića, nesavesno upravljanje otpadom proizvelo je ogromne finansijske gubitke:\n“Finansijski pokazatelji o gubicima koje smo imali u proteklih 20 godina, pošto se nedomaćinski odnosimo premna otpadu, veoma su veliki, a jedini pokazatelj nam je to da su sva javna komunalna preduzeća koja se bave ovom problematikom, već decenijama u gubicima i da se ogromna budžetska sredstva izdvajaju za saniranje gubitaka koje oni prave.”\nNesavesno upravljanje otpadom, dodaje Zelenović, prouzrokuje direktne gubitke jer se otpad kod nas gotovo uopšte ne koristi kao sirovina i kao mogućnost za otvaranje novih radnih mesta. Nedovoljno dobre mere u oblasti upravljanja otpadom i nepostojanje sanitarnih deponija, upozorava on, dovodi i do toga da naše kompanije često ne mogu da izvoze svoje proizvode na tržište EU, jer ne ispunjavaju osnovne uslove o zaštiti životne sredine.\nS takvom ocenom slaže se i Anđelka Mihajlov, koja kaže da nadležni organi u Srbiji moraju da uspostave dijalog sa stanovništvom, kako bi se građanima objasnila prednost primarnog selektiranja otpada, koje počinje već u domaćinstvu. Ona dodaje da se građani često protive izgradnji novih deponija u blizini mesta u kojem žive, jer još uvek ne shvataju da su prave, sanitarne deponije, zapravo fabrike kao i sve druge:\n“Mi godinama i decenijama bacamo đubre, otpad, koji je sirovina i kao takav može da bude korišten. U sve odluke, koje su posebno vezane za otpad, moraju se uključiti i stanovnici i na sva pitanja mora da bude odgovoreno. To ne znači da se vodi bitka sa stanovništvom za neku lokaciju, ali se moraju uspostaviti dijalog i međusobno poverenje. Čvrsto verujem da kada mi u Srbiji budemo imali pravu deponiju, a ne đubrišta, da će i građani onda imati drukčiju sliku, jer oni, kada se govori o izgradnji neke deponije u njihovoj blizini, misle na đubrišta. I oni nemaju pravu sliku i ne veruju u priče da će to biti neka prava fabrika za otpad, koja neće imati ovakve prizore, kakve danas nude naša đubrišta.”\nAnđelka Mihajlov pohvalila je vojvođanske vlasti i kazala da se jedino u Vojvodini gaji strateški pristup u upravljanju otpadom, zahvaljujući čemu je ova pokrajina na dobrom putu da odredi lokacije za moderne sanitarne deponije. Prema njenim rečima, u budućnosti se kao jedno od mogućih rešenja vide deponije u privatnom vlasništvu.\nSa više optimizma o problemu upravljanja otpadom u Srbiji govori Derek Gridi iz Velike Britanije:\n“Potpuno je jasno da vi imate znanje kako da upravljate otpadom, što je osnovni preduslov za stvaranje odgovarajuće infrastrukture. Ono što je najvažnije jeste činjenica da sam kod vas uočio entuzijazam, što je eoma ohrabrujuće.”\nInače, na svetu trenutno postoji više od 1.300 postrojenja koja se bave proizvodnjom energije iz otpada, a 10 odsto projekata koji su proistekli iz Protokola u Kjotu odnosi se upravo na oblast “pametnog” upravljanja otpadom.


Nastavak uspešne trgovinske saradnje sa Ujedinjenim Kraljevstvom\nBeograd, 19. april 2021.\nMinistarka trgovine, turizma i telekomunikacija u Vladi Republike Srbije Tatjana Matić i ambasadorka Ujedinjenog Kraljevstva u Srbiji Šan Meklaud potpisale su Sporazum o partnerstvu, trgovini i saradnji između Republike Srbije i Ujedinjenog Kraljevstva.\nSporazumom je postavljen novi pravni osnov za regulisanje bilateralne trgovine, koji je ranije bio definisan Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju između Evropske zajednice i država članica i Republike Srbije.\nObe strane su izrazile zadovoljstvo zbog uspešno okončanih pregovora i formalnog obezbeđivanja nastavka uspešne saradnje u političkoj i ekonomskoj sferi.\nMatić je istakla da se pomenutim sporazumom zadržava nivo bilateralne saradnje u svim oblastima, kao i stepen trgovinske liberalizacije koji je postojao do 31. decembra 2020. godine.\nZaključenjem sporazuma ne samo što je omogućeno vraćanje uobičajenim trgovinskim tokovima i stvaranje uslova za dalji rast međusobne trgovine i nastavak ulaganja, već su i dodatno učvršćeni tradicionalno dobri odnosi naših zemalja, poručila je ona.\nMinistarka je izrazila očekivanje da će sa uspešnim sprovođenjem imunizacije protiv COVID-19 biti obnovljena i prethodno veoma razvijena turistička saradnja dveju zemalja.\nMatić je ovom prilikom izrazila posebnu zahvalnost Ujedinjenom Kraljevstvu na razvojnoj pomoći koju je ta zemlja pružala Republici Srbiji u prethodnom periodu.\nAmbasadorka Meklaud je istakla da, uz ličnu podršku premijera Velike Britanije Borisa Džonsona i predsednika Srbije Aleksandra Vučića, dve zemlje zajedno rade na izgradnji snažnijih odnosa, usmerenih ka budućnosti, a uvećanje trgovine i investicija važan su deo te ambicije.\nOvaj sporazum, kako je istakla, istovremeno potvrđuje našu zajedničku posvećenost bilateralnim odnosima i na praktičan način reguliše nesmetanu dvosmernu trgovinu, u interesu poslovnih ljudi i potrošača u obe države.\nČestitam pregovaračima obe strane na uloženim naporima i radujem se stupanju ovog sporazuma na snagu, nakon ispunjavanja svih parlamentarnih procedura, ali i još većem broju britanskih kompanija i stručnjaka koji će dati dodatni podsticaj ekonomskom razvoju Srbije, rekla je ambasadorka.\nUjedinjeno Kraljevstvo i Srbija potpisali su prvi privremeni bilateralni trgovinski ugovor u martu 1879. godine, navodi se u saopštenju Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija.


Komšić: U PR znaju da u BiH imaju prijatelje, uprkos Dodiku\nSARAJEVO – Hrvatski član Predsedništva BiH Željko Komšić izjavio je danas da ni u ranijim sazivima Predsedništva nije bilo konsenzusa oko priznanja Kosovo, a da je sada to pitanje aktuelizovano i da to nije loš potez.\n„Naši prijatelji sa Kosova osećali su da se svi u BiH odnosimo prema tome indiferentno. Sad smo, barem mi koji smo za državu BiH pokazali, da nije tako i da nismo svi isti. Poslali poruku ljudima na Kosovu da smo zainteresovani za priznanje“, rekao je Komšić.\nOn je kao objašnjenje za to što je Priština uvela takse na robu iz BIH kada i Srbiji naveo da je to bilo “ zbog ranije indiferentnosti prema priznanju Kosova“ i da se Priština ponašalo prema BIH kao prema Srbiji, kao i da su ti odnosi bili još lošiji jer,kako kaže, Kosovo i Srbija sarađuju.\n„Sad znaju da u većini ljudi i politika u BiH imaju prijatelje, uprkos stavu Dodika. Pre nekih dvadesetak dana, pozvao me ambasador Kosova u Hrvatskoj i zahvalio se na zalaganju za priznanje Kosova, potpuno upoznat sa činjenicom da se Dodik tome protivi i da će konačno priznanje Kosova od strane BiH u ovom trenutku teško biti postignuto“, rekao je Komšić za Fenu.\nKomšić je inače ranije tražio da se tačka pitanje priznanja kosovske nezavisnosti s uvrsti na dnevni red, a prema rečima Milorada Dodika,srpskog člana predsedništva BiH na sednici održanoj pre dva dana prilikom odlučivanja Komšić nije glasao, Džaferović je bio uzdržan, a on je bio protiv što po njegovim rečima znači i znači da BiH odlukom Predsedništva nije priznala samoproglašeno Kosovo.


Zgrada Vlade Crne Gore, Fotografije uz tekst Savo Prelević\nI pored presude Upravnog suda da Vlada ne može držati u tajnosti odgovore na Upitnik Evropske komisije, i dalje je neizvjesno da li će građani steći uvid u taj dokument prije okončanja cjelokupnog procesa. Kakva je dalje sudbina tog predmeta?\nPrema izjavi ministra za evropske integracije Gordane Đurović, koja je reagujući na presudu Ustavnog suda da vladini odgovori na Upitnik Evropske komisije ne mogu biti tajni, rekla da oni ipak neće biti objavljeni, jer bi se time, kako kaže, zbunili građani i Evropska komisija, može se zaključiti da sadržaj odgovora neće biti predočen javnosti bez obzira na presudu.\n"Mislimo da objavljivanjem dijela odgovora može doći samo do njihove nepravilne upotrebe. Da na javnoj sceni Crne Gore nikako ne može da se predoči šta je do kraja odgovoreno na to pitanje, a posebno imajući u vidu da pitanje nije kompletno odgovoreno imajući u vidu dodatna pitanja. Svaka analiza odgovora bila bi na određen način njihova zloupotreba. Naša javna scena je i inače vrlo politizovana. U interesu građana nije da se dovode u veću fazu zbunjenosti."\nMinistar Gordana Đurović je prije dva dana za podgorički radio Antena M izjavila da niti ima monopola niti bilo kakvih oblaka komunikacije sa Briselom koji nijesu dostupni javnosti, odnosno predstavnicima Parlamenta i civilnog društva.\nMeđutim, opozicija i dio nevladinog sektora smatraju da je proces integracije Crne Gore u Evropsku uniju monopolizovan i da se sve čini da bi se smanjilo učešće opozicije i stručne javnosti u poslovima evropskih integracija, odnosno, da odgovore daju samo službenici Vlade bez predstavnika opozicije, nevladinog sektora i stručne javnosti. Biće netačnosti i improvizacija koje mogu skupo koštati Crnu Goru, smatraju u opoziciji.\nNakon tužbe Upravnog sudu koju je podnijela Asocijacija mladih novinara, uz obrazloženje da se pristup informacijama može ograničiti samo ako bi njihovo objavljivanje ugrozilo određene odnose i napravilo veću štetu od javnog interesa za otkrivanje informacije, uslijedila je presuda da dokument ne može biti tajna.\nMinistar Gordana Đurović je potom objasnila da će postupiti po zakonu tako što će staro rješenje ukinuti novim u kom će biti objašnjeno zašto odgovori moraju biti tajni.\nDo donošenja novog rješenja ti podaci moraju da budu dostupni javnosti Crne Gore po presudi Upravnog suda Crne Gore.\nS obzirom da se sada u javnosti stvorila nejasnoća da li dokument i dalje može imati status tajnog, pitali smo nekadašnjeg predsjednika Ustavnog suda Blagotu Mitrića kakva je dalja sudbina ovog predmeta:\n"Ministar Đurović je formalno-pravno u pravu kada kaže da će ona donijeti novo rješenje u propisanom roku, a do tada će da ostane kako su oni donijeli odluku."\nU međuvremenu, predsjednik Upravnog suda Branislav Radulović je optužio ministra za evropske integracije Gordanu Đurović da želi da utiče na donošenje presude. Nakon presude Upravnog suda da odgovori na Upitnik Evropske komisije ne mogu biti tajni, Đurović je rekla da neće objaviti odgovore, te da želi da vjeruje da je sud radio po zakonu, uz opasku da je presuđeno u rekordnom roku od dvadeset dana.\n"Upravni sud je kao i u svim predmetima do sada radio po zakonu, razumijevanju i po svojoj savjesti, a tako će raditi i ubuduće, bez obzira na pokušaje da se utiče na sud u donošenju odluka. Ovakav komentar ministra za evropske integracije se jedino može tako i shvatiti", rekao je Radulović.\nU svakom slučaju, presuda je izrečena, a novo rješenje tek treba da se donese. Kakav je tome u međuvremenu status vladinih odgovora na Upitnik Evropske komisije? Blagota Mitrić:\n"Presuda Upravnog suda Crne Gore kojom se poništava rješenje odluke ili zaključak Vlade se proglasi tajnim dokumentom u vezi sa Upitnikom i to je rješenje poništeno i da se Vladi vraća na ponovni postupak i odluku. To dalje znači da te odluke Vlade više nema, da sada imamo jedan pravni vakuum i da to rješenje nije pravosnažno i da se čeka donošenje novog rješenja. Do donošenja novog rješenja ti podaci moraju da budu dostupni javnosti Crne Gore po presudi Upravnog suda Crne Gore jer rješenje kojim se to zabranjuje više ne postoji do donošenja novog."


Moskva: “Ruski brodovi gadjali ISIS”\nRuski vojni avion (Snimak ruskog Ministarstva odbrane)\nRusija, koja sprovodi vazdušne napade u Siriji, kaže da je upotrebila svoja četiri ratna broda u Kaspijskom moru da bi lansirala rakete na ciljeve Islamske države u toj ratom razorenoj zemlji.\nVideo snimci na društvenim medijima navodno prikazuju ruske vazdušne napade i kopnene trupe sirijske armije, koji gadjaju pobunjeničke položaje u sirijskim pokrajinama Hama i Idlib.\nSirijska opservatorija za ljudska prava, koja prati nasilje u Siriji, takođe prenosi da su u današnjim ruskim vazdušnim napadima pogođeni Hama i Idlib, a da su sirijski vojnici u toj oblasti koristili projektile zemlja-zemlja.\nObrativši se novinarima posle jučerašnjeg pretresa u senatskom Odboru za oružane snage, senator Džon Mekejn je za TV stanicu Alhura izjavio da je ruski upad u turski vazdušni prostor “veoma zabrinjavajući”, baš kao i bombardovanje koje Moskva sprovodi u Siriji.\n“Sada je jasno da Rusija gađa samo ciljeve umerene opozIcije, a ne Islamsku državu, dok naš državni sekretar i predsednik nastavljaju da budu zapanjeni ponašanjem Moskve i govore da će se Rusi zaglibiti u ovaj rat. E pa, Rusi ostvaruju sve svoje ciljeve. Svi znaju da Rusija pobeđuje”.\nTakođe danas, lider sirijske pobunjeničke grupe Liva Sukor al Dabal, koju obučavaju SAD, izjavio je za Rojters da je u ruskim vazdušnim napadima uništeno glavno skladište oružja njegove grupe u pokrajini Alepo, a da su prošle nedelje ruski vojni avioni gađali kamp za obuku te grupe u Idlibu.\nPredstavnik ruskog ministarstva odbrane rekao je da će se ruski i američki bezbednosni stručnjaci sastati u cilju diskusija o predlozima za “koordinaciju akcija u borbi protiv” ekstremista Islamske države u Siriji. Mekejn je te razgovore okarakterisao kao pružanje ustupaka.


Države EU zahtevaju da se sačuva dogovor sa Iranom - 13.11.2017, Sputnik Srbija\nPosle sastanka u Briselu, ministri spoljnih poslova Nemačke, Francuske, Velike Britanije i šefica diplomatije EU Federika Mogerini izrazili su nameru da očuvaju... 13.11.2017, Sputnik Srbija\nevropa, vesti, svet, iran, zigmar gabrijel, evropska unija (eu)\n13:15 13.11.2017 (Osveženo: 13:47 11.10.2021)\n© Foto : The Iranian Ministry of DefenceRaketa-nositelь "Simorg" v Irane\nPosle sastanka u Briselu, ministri spoljnih poslova Nemačke, Francuske, Velike Britanije i šefica diplomatije EU Federika Mogerini izrazili su nameru da očuvaju nuklearni sporazum o Iranu u svakom slučaju, izjavio je novinarima nemački ministar spoljnih poslova Zigmar Gabrijel.\nPariz: Odustajanje od nuklearnog programa sa Iranom prvi korak ka ratovima\n20 Oktobar 2017, 18:23\n„Jedinstveni smo u tome da u svakom slučaju želimo da sačuvamo sporazum o iranskom nuklearnom programu, inače rizikujemo da država stvori nuklearno oružje“, rekao je Gabrijel nakon sastanka.\nProšle nedelje, nakon konsultacija u Vašingtonu, Mogerinijeva je izjavila da Evropska unija insistira na punom sprovođenju nuklearnog sporazuma sa Iranom, uključujući i od strane Sjedinjenih Američkih Država.\nSredinom oktobra američki predsednik Donald Tramp saopštio je da će Bela kuća raditi sa Kongresom o „ozbiljnim nedostacima“ međunarodnog sporazuma sa Iranom i zapretio da će se ukoliko u dijalogu sa Kongresom i saveznicima ne prepravi, biti „ukinut“.\nIran i „šestorka“ međunarodnih posrednika (Rusija, SAD, Velika Britanija, Kina, Francuska, Nemačka) 14. jula 2015. godine postigli su istorijski sporazum o rešavanju dugogodišnjeg problema iranskog nuklearnog programa. Tada je usvojen Zajednički sveobuhvatni plan delovanja, na osnovu kojeg su Iranu, pod uslovom da ispunjava odredbe sporazuma, ukinute sankcije Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija, SAD i Evropske unije.


RTS :: LDP na izborima sa SDU\nIzbori 2014 LDP na izborima sa SDU\nutorak, 04. feb 2014, 13:12 -> 18:45\nLDP na izborima sa SDU\nČedomir Jovanović je rekao da će LDP na parlamentarnim izborima nastupiti sa Socijaldemokratskom unijom. Očigledno je da je Nenad Čanak izabrao Borisa Tadića, istakao je lider LDP-a.\nLider Liberalno-demokratske partije Čedomir Jovanović izjavio je da je, budući da nema odgovora LSV-a na predlog liberala za zajednički izlazak na predstojeće izbore, očigledno da je ta stranka izabrala Borisa Tadića, a ne LDP.\n"Bili smo jasni u poruci LSV-u - čekamo do 4. februara, jer je to prvi trenutak u kome krećemo u posao - odgovora nema što je jasan odgovor. Čanak je izabrao Tadića, nisam im nikada želeo ništa loše, neka im bude kako rade", rekao je Jovanović.\nJovanović je na konferenciji za novinare, koju je držao zajedno sa predsednikom SDU Žarkom Koraćem, rekao da je, budući da LSV nije odgovorila na jasnu inicijativu, sada jasno da će LDP i SDU pred Vojvođane ići bez Nenada Čanka, ističući da nema vremena za čekanje, jer mnogo posla treba obaviti.\nPredsednik LDP-a je rekao da mu je žao što drugi još kalkulišu i biraju "između nas i drugih" i dodao da je LDP napravio logičan dogovor sa SDU o zajedničkom izlasku na izbore i nastavku dugogodišnje saradnje.\nJovanović je objasnio da je LDP sa LSV godinu dana razgovarao, ne o koaliciji koja bi donela, kako je rekao, dva odsto više glasova, već o rešavanju problema, ali takav zajednički dogovor bi LSV-u omogućio da deluje i na republičkom nivou.\n"Za mene je izostanak odgovora - odgovor, a za njih je prostor da dodatno razmisle", rekao je Jovanović.\nOn je ponovio da u bloku koji vodi Boris Tadić ne vidi mesto za LDP, navodeći da je tu pre svega reč o obračunu ljudi koji su bili u jednoj stranci, a zajedno su odgovorni za situaciju u Srbiji.\nNa pitanje da li partner LDP-a nakon izbora mogu biti naprednjaci, Jovanović je odgovorio da nema prostora za pijacu.\n"Nije tačno da su ovo izbori u koje LDP ulazi tek tako da bi prodavao podršku", rekao je Jovanović.\nJovanović je ranije, na sednici Glavnog odbora, saopštio da LDP ostavlja LSV-u rok do 4. februara da se izjasni o zajedničkom izlasku na izbore.


Nova faza konflikta Turske i Grčke: Prste umešali Amerikanci\nZategnutost između Turske i Grčke konstantna je već decenijama, ali dobila je novi obrt od kada je turski predsednik Redžep Tajip Erdogan optužio SAD da podržavaju Grčku u naporima da obuzda turske ambicije u Mediteranu. U poslednje vreme iz Turske stiže sve više komentara da je Grčka samo pion u rukama Vašingtona.\nPoslednji u nizu takvih komentara izrekao je bivši pukovnik turske vojske i stručnjak za terorizam Koškun Bašbug, koji je grčkog premijera Kirjakosa Micotakisa uporedio sa Vladimirom Zelenskim, a Grčku sa Radničkom partijom Kurdistana, koju Ankara smatra terorističkom organizacijom i čijeg lidera Abdulaha Odžalana drži u strogom zatvoru.Bašbug smatra da SAD, kako je rekao, u Siriji „izvodi razne igre“ i da za to, kao piona, koristi Grčku koja bi trebalo da u predvečerje nove turske ofanzive protiv kurdskih snaga u Siriji izvrši pritisak na Tursku. Micotakis je novi Zelenski, a Grčka je nova Radnička partija Kurdistana, tvrdi Bašbug.Logika nalaže Americi da Turskoj pravi problemeOvakve izjave dolaze nakon što je turski predsednik Redžep Tajip Erdogan optužio Vašington da su novoizgrađene američke baze u Grčkoj uperene protiv Turske i pošto je, tokom jedne od najvećih ovogodišnjih vojnih vežbi turske armije oštro upozorio Grčku da ne militarizuje ostrva u neposrednoj blizini turskih egejskih obala.Sve ovo govori da Turska i Grčka ulaze u novu fazu konfrontacije, smatra politikolog Dušan Proroković.Američki stav prema Turskoj dramatično se menjao još od prvog mandata Baraka Obame – Turska sada svakako predstavlja deo problema za Vašington – Ankara je jedina članica NATO-a koja nije uvela sankcije Rusiji i neutralno se postavlja u pogledu ukrajinske krize. Uz to, Redžep Tajip Erdogan blokirao je brz ulazak Švedske i Finske u Severnoatlantsku alijansu, podseća Proroković.Erdoganova retorika za unutrašnju upotrebuDugogodišnji dopisnik agencije Tanjug iz Turske, Vojislav Lalić, napominje da je Erdogan frustriran odnosom SAD prema njegovoj zemlji – Turska se već godinama nalazi pod sankcijama Vašingtona i ne može da kupi avione F16, a dodatnom zatezanju odnosa doprinela je i poseta grčkog premijera Kirjakosa Micotakisa Vašingtonu, kada je, govoreći u Kongresu, pozvao Vašington da ne prodaje ove avione Turskoj.Uz to, Erdogan se, osim u prolazu na međunarodnim konferencijama godinama nije sreo sa američkim predsednikom, a svi su izgledi da do susreta neće doći ni do kraja mandata Džozefa Bajdena.Takođe, prema Lalićevim rečima Erdoganovo ponašanje nosi u unutrašnjepolitičku poruku.Iako su članice NATO-a, Turska i Grčka po mnogo pitanja ne mogu da nađu zajednički jezik – ne mogu da se dogovore oko razgraničenja oko egejskih ostrva i vazdušnog prostora nad njima; takođe ne mogu da se dogovore oko podvodnog kontinentalnog pojasa, a već pola veka otvoreno je i kiparsko pitanje u kome dve strane imaju potpuno oprečne stavove.Odnosi između Atine i Ankare još više su se pogoršali kada su pre nekoliko godina u istočnom Mediteranu otkrivena velika podvodna nalazišta nafte i gasa, a sada su zakomplikovani optužbama da Grčka militarizuje ostrva u neposrednoj blizini turske obale, koja bi trebalo da budu demilitarizovana po međunarodnim ugovorima.\nsvet, svet – politika, turska, grčka, egejsko more, militarizacija, analize i mišljenja\nPoslednji u nizu takvih komentara izrekao je bivši pukovnik turske vojske i stručnjak za terorizam Koškun Bašbug, koji je grčkog premijera Kirjakosa Micotakisa uporedio sa Vladimirom Zelenskim, a Grčku sa Radničkom partijom Kurdistana, koju Ankara smatra terorističkom organizacijom i čijeg lidera Abdulaha Odžalana drži u strogom zatvoru.\nBašbug smatra da SAD, kako je rekao, u Siriji „izvodi razne igre“ i da za to, kao piona, koristi Grčku koja bi trebalo da u predvečerje nove turske ofanzive protiv kurdskih snaga u Siriji izvrši pritisak na Tursku. Micotakis je novi Zelenski, a Grčka je nova Radnička partija Kurdistana, tvrdi Bašbug.\nLogika nalaže Americi da Turskoj pravi probleme\nOvakve izjave dolaze nakon što je turski predsednik Redžep Tajip Erdogan optužio Vašington da su novoizgrađene američke baze u Grčkoj uperene protiv Turske i pošto je, tokom jedne od najvećih ovogodišnjih vojnih vežbi turske armije oštro upozorio Grčku da ne militarizuje ostrva u neposrednoj blizini turskih egejskih obala.\nSve ovo govori da Turska i Grčka ulaze u novu fazu konfrontacije, smatra politikolog Dušan Proroković.\n„Svojim potezima, Grčka može eventualno da veže deo turskih snaga da ostanu posvećene nadzoru i kontroli graničnog pojasa ka Grčkoj i samim tim da ne učestvuju u operacijama u Siriji. Ali, politički pritisak na Erdogana je mnogo gori nego vojni. Sumnjam da može da dođe do rata između Turske i Grčke. Sigurno je da tu Amerikanci imaju umešane prste“, smatra Proroković.\nAmerički stav prema Turskoj dramatično se menjao još od prvog mandata Baraka Obame – Turska sada svakako predstavlja deo problema za Vašington – Ankara je jedina članica NATO-a koja nije uvela sankcije Rusiji i neutralno se postavlja u pogledu ukrajinske krize. Uz to, Redžep Tajip Erdogan blokirao je brz ulazak Švedske i Finske u Severnoatlantsku alijansu, podseća Proroković.\n„Tako da logika nalaže da Amerikanci moraju da prave političke probleme Turskoj kako bi olabavili stav Ankare, kako bi imali argumentaciju za buduće pregovore i oko Ukrajine, i oko Švedske i Finske“, smatra Proroković.\nErdoganova retorika za unutrašnju upotrebu\nDugogodišnji dopisnik agencije Tanjug iz Turske, Vojislav Lalić, napominje da je Erdogan frustriran odnosom SAD prema njegovoj zemlji – Turska se već godinama nalazi pod sankcijama Vašingtona i ne može da kupi avione F16, a dodatnom zatezanju odnosa doprinela je i poseta grčkog premijera Kirjakosa Micotakisa Vašingtonu, kada je, govoreći u Kongresu, pozvao Vašington da ne prodaje ove avione Turskoj.\nUz to, Erdogan se, osim u prolazu na međunarodnim konferencijama godinama nije sreo sa američkim predsednikom, a svi su izgledi da do susreta neće doći ni do kraja mandata Džozefa Bajdena.\nTakođe, prema Lalićevim rečima Erdoganovo ponašanje nosi u unutrašnjepolitičku poruku.\n„Turska se nalazi pred predsedničkim i parlamentarnim izborima, koji bi trebalo da se održe za manje od godinu dana. Opozicija traži vanredne izbore, ali Erdogan to odbacuje jer je svestan da bi u ovoj situaciji pretrpeo poraz. U svakom slučaju on će se u junu naći na najvećem mogućem ispitu otkako je započeo političku karijeru jer se Turska suočava sa teškom ekonomskom krizom kakva se ne pamti poslednjih decenija. Inflacija je 73 odsto, nezaposlenost je ogromna, tako da su njegove šanse ovog puta dosta umanjene“, kaže Lalić.\nIako su članice NATO-a, Turska i Grčka po mnogo pitanja ne mogu da nađu zajednički jezik – ne mogu da se dogovore oko razgraničenja oko egejskih ostrva i vazdušnog prostora nad njima; takođe ne mogu da se dogovore oko podvodnog kontinentalnog pojasa, a već pola veka otvoreno je i kiparsko pitanje u kome dve strane imaju potpuno oprečne stavove.\nOdnosi između Atine i Ankare još više su se pogoršali kada su pre nekoliko godina u istočnom Mediteranu otkrivena velika podvodna nalazišta nafte i gasa, a sada su zakomplikovani optužbama da Grčka militarizuje ostrva u neposrednoj blizini turske obale, koja bi trebalo da budu demilitarizovana po međunarodnim ugovorima.\nErdogan: Zabrinutost Turske zbog članstva Švedske i Finske u NATO je opravdana\nErdogan: Sistem bezbednosti Zapada se ruši, u Evropi panika


Vrnjačka Banja spremna za bokserski spektakl “Zlatna rukavica“\nHome»Vesti»Vrnjačka Banja spremna za bokserski spektakl “Zlatna rukavica“\n21. новембра 2016. Vesti\nTreći put za redom, Vrnjačka Banja će biti poprište velikog bokserskog takmičenja „Zlatna rukavica“. Međunarodni bokserski turnir, 59. po redu, odžaće se u periodu, od 24. do 27. novembra u Sportskoj hali „Vlade Divac“.\nOrganizator turnira je Bokserski savez Srbije, dok je tehnički organizator, kao i prethodnih godina, Bokserski klub „Goč“ iz Vrnjačke Banje, uz podršku lokalne samouprave.\nSelektor reprezentacije Srbije, Tomislav Antelj rekao je da je “Zlatna rukavica” jedno od tri najvažnija i najveća takmičenja i drugi najstariji turnir u Evropi.\n– Čast mi je što smo ponovo došli u Vrnjačku Banju koja je najbolje mesto za organizaciju ovakvog turnira. Očekujemo učešće oko pedeset takmičara iz sedam država, Belgije, Kipra, Crne Gore, Rumunije, Škotske, Slovenije i Srbije. Naša reprezentacija će biti najbrojnija, imaćemo na užem spisku dvanaest boksera, a očekujemo i još neku prijavu do početka turnira – rekao je Antelj.\nPobednik prošlogodišnje “Zlatne rukavice”, Aleksandar Drenovak iz kluba “Goč” iz Vrnjačke Banje i kapiten srpske selekcije, nada se da će da odbrani titiulu u srednjoj kategoriji.\n– Ne bih da mnogo pričam van ringa, jer više volim da publika vidi kako boksujemo, a obećavam u svoje ime, i reprezentacije Srbije da ćemo ostaviti srce u ringu. Očekujem da Hala sportova bude ispunjena kao i prethodnih godina, a ovo će ujedno i biti dobra provera za selektora da vidi na koga od boksera će moći da računa na budućim takmičenjima – izjavio je Drenovak.\nBoban Đurović, predsednik opštine Vrnjačka Banja, koja učestvuje u organizaciji ovog velikog bokserskog takmičenja, rekao je da je ovo mesto već postalo poznato po dobrim bokserima, zahvaljući najviše olimpijcu Aleksandru Drenovaku.\n– Naš cilj je da se “Zlatna rukavica” još deset godina održava u Vrnjačkoj Banji. Potrebno je da potpišemo ugovor koji bi nam dao legitimitet, kako bi smo uložili u neophodne kapacitete. Tako bi smo i uz pomoć privrednika iz Vrnjačke Banje osposobili posebnu boksersku salu, sa profesionalnim ringom u okviru hale “Vlade Divac”. Tako bi smo dobili još jednu u nizu selekcija Srbije koje svoje pripreme imaju u Vrnjačkoj Banji – naglasio je Đurović.\nUlaznice će se prodavati u Hali sportova, a dnevna ulaznica za četvrtfinalne i polufinalne borbe će biti 100 dinara, dok će za finalna nadmetanja, poslednjeg trećeg dana takmičanja, koštati 200 dinara.


Odbojkašice Srbije pobedom nad BIH započele odbranu titule na EP - Boom93\nBeograd, 19.08.2021. - Odbojkasice Srbije i Bosne i Hercegovine u akciji tokom prve utakmice Grupe A na Evropskom prvenstvu, danas u "Stark areni" u Beogradu. (BETAPHOTO/CEV/DS)\nDvostruke uzastopne šampionke Evrope će u drugom kolu u subotu igrati protiv Francuske, dok selekcija BIH istog dana igra protiv Azerbejdžana.\nEvropsko prvenstvo igra se u Srbiji, Hrvatskoj, Rumuniji i Bugarskoj, a završnica takmičenja se održava u glavnom gradu Srbije.\nOznakeBeograd Bosna i hercegovina Evropsko prvenstvo Odbojka Srbija Ženska odbojkaška reprezentacija Srbije


Kalendar 03/08/2011 Srbija Sport\nPočetna Strana Kalendar / Arhiva 03/08/2011\nPartizan ostao bez Lige šampiona (video)\nFudbaleri Partizana nisu uspeli da se plasiraju u poslednje kolo kvalifikacija za Ligu šampiona. Partizan je na svom terenu igrao sa Genkom bez pobednika, 1:1 u revanš meču trećeg kola kvalifikacija za Ligu šampiona. U prvom meču bilo je 2:1 za Genk.\nOdbojkaši Srbije otputovali na pripreme u Sloveniju\nMuška seniorska odbojkaška reprezentacija Srbije otputovala je u sredu u Sloveniju, na Kranjsku Goru, gde će obaviti bazični deo priprema za predstojeće prvenstvo Evrope u Austriji i Češkoj.\nSlovenci štampali plakat sa otcepljenim Kosovom\nKošarkaški savez Slovenije napravio je katastrofalan propust, jer je na plakatu za predstojeći turnir "Adeko kup" u Ljubljani, Srbiju na plakatu predstavio bez Kosova\nĐoković podržao Nadala na Tviteru\nNajbolji teniser sveta Novak Đoković još jednom je pokazao koliki je sportsmen i podržao najvećeg rivala, Španca Rafaela Nadala na Tviteru.\nPeković: Srbija je jedan od favorita EP\nReprezentacija Crne Gore privodi kraju deo priprema na Zlatiboru, "sokolovi" pune baterije za svoj prvi nastup na evropskim prvenstvima u istoriji, a najveći adut selektora Dejana Radonjića u Litvaniji biće centar Minesote Nikola Peković\n'Lane' prešao iz Liverpula u Anderleht\nReprezentativac Srbije Milan Jovanović prešao je u Anderleht iz Brisela, potvrdio je njegov dosadašnji klub Liverpul\nMarakana puna za Ventspils, igra i Vilotić!\nFudbaleri Crvene zvezde dočekaće u četvrtak letonski Ventspils pred punim tribinama "Marakane" i sa Milanom Vilotićem u timu.\nDžeko, Savić, Kolarov i Baloteli na koncertu u Budvi\nČetvorica igrača Mančester Sitija prijavila su lakše povrede i privatnim avionom zbrisali u Budvu na koncert Harisa Džinovića, javlja Televizija In\nPartizan zaradio 25 miliona evra u 2011.\nFudbalski klub Partizan je u 2011. godini napunio klupsku kasu sa 25 miliona evra, dok je Crvena zvezda toliko zaradila za pet godina, pišu novosti.rs.\nNovak zaigrao kolce sa Džejom Lenoom (video)\nNajbolji teniser sveta Novak Đoković bio je gost kod jednog od najpoznatijih TV voditelja u SAD, Džeja Lenoa, a tom prilikom je, pored ostalog, otkrio i neke detalje o jedenju trave na Vimbldonu, ali i uradio nešto što drugi nisu uspeli: Lenoa je privoleo da zaigra kolo


USKORO KOREKCIJA “MINIMALCA”?\nMuharem Mutabdzija 03 avgust 2018\nSindikati će tražiti povećanje minimalne mesečne zarade za 5.000 dinara, dok poslodavci nude rast od 1.600 dinara, a u pregovorima, koji počinju za 10 dana, sindikati očekuju da će država pristati na rast od 2.500 dinara, piše "Blic".\nMinimalna zarada trenutno iznosi 24.882 dinara, a prima je oko 350.000 radnika u Srbiji.\nSindikati najavljuju da će tražiti povećanje minimalca sa 143 dinara po satu, koliko sada iznosi, na 170 dinara. To bi značilo povećanje minimalne zarade sa 24.822 dinara na 29.580 dinara.\nRadnici bi, dakle, dobili 157 dinara po satu, ili zagarantovanu zaradu od oko 27.300 dinara.\nPočetak pregovora između države, sindikata i poslodavaca očekuje se polovinom avgusta, dok se sredinom oktobra očekuje usvajanje konačne odluke o visini minimalca, koji će stupiti na snagu 1. januara 2019, prenose mediji.\nS druge strane, Nebojša Atanacković, predsednik Unije poslodavaca Srbije i jedan od članova pregovaračkog tima za povećanje minimalca, rekao je beogradskom “Blicu” da poslodavci na ovu temu godinama pokušavaju da uvedu jedinu moguću ekonomsku logiku.\n"Sva povećanja plata treba da budu jednaka godišnjem povećanju BDP i inflacije. To je u ovoj godini ukupno šest odsto i zahtev sindikata da minimalac bude uvećan za 10 odsto nije realan", objašnjava on.


Omoti za kozmetiku -kartonske navlake za poklon-setove - kutijice.com\nOmoti za kozmetiku\nOmoti za kozmetiku (nesesere) su ekonomičan način za brendiranje najrazličitijih proizvoda. Koriste se često u prodajnim akcijama, ali i u različitim promocijama, itd. Na identičan načim moguće je opremiti najrazličitije proizvode, pre svega iz oblasti kozmetike, ali i prehrane, tekstila, i druge robe široke potrošnje. Relativno mala investicija (nema komplikovanih i skupih alata za isecanje) omogućava da ovakav vid promocije bude dostupan i u slučaju vrlo malih reklamnih budžeta.\nU navedene cene uračunata je ofset štampa u punom koloru.\nCena / omoti za kozmetiku:\n250 omota - 0,40 Eur / omot\n500 omota - 0,35 Eur / omot\n1000 omota - 0,30 Eur / omot\npreuzmite šemu (tehnički crtež) omoti za kozmetiku /uskoro/\nkoliko vam je potrebna manja bredirana količina rešenje za to su stikeri / nalepnice, pravougaone ili u nekom proizvodljnom obliku. Digitalna štampa nam omogućava da ove stikere po potrebi uradimo i u vrlo malim serijama…


Pretplata, porez i pravo na informaciju - Biznis i Finansije\nHome\tTekstoviB&F PlusReprint\tPretplata, porez i pravo na informaciju\nFinansiranje medija javnim sredstavima uobičajena je praksa u svim zemljama. Razlikuju se, međutim načini prikupljanja sredstava za finansiranje medija, pravila koja omogućavaju ali i ograničavaju javno finansiranje te uslove pod kojima se pravo na javno finansiranje može ostvariti. Činjenica da je javno finansiranje medija uobičajena pojava, odmah u startu nas može navesti na pitanje zašto postoji potreba finansiranja medija i što se tačno finansira. Proučavanje modela i oblika finansiranja medija u Evropi, ali i pojedinim zemljama izvan Evrope koje se inače smatraju “najrazvijenijim demokratijama” poput Japana, Kanade, Novog Zelanda i Australije, navodi na jasan zaključak da su prakse usmerene na finansiranje sadržaja.\nSadržaj koji je od javnog interesa često podrazumeva kritičnost prema političkim i ekonomskim elitama što ga u odnosu na komercijalni sadržaj (1) čini tržišno neuspešnijim, odnosno manje privlačnim oglašivačima koji, praksa pokazuje, neće da se oglašavaju u medijima koji su kritični spram njih i time osiguravaju opstanak medija koji ih kritički posmatraju. No, isto tako sadržaj koji je od posebnog interesa javnosti podložan je i (2) finansijskim i cenzorskim pritiscima vlasti. Stoga je za demokratsko funkcionisanje društva nužno osigurati javno finansiranje medija, ali i njihovu nezavisnost. Istraživanje koje je objavio Univerzitet u Njujorku pod nazivom Public Media and Political Independence: Lessons for the Future of Journalism from Around the Worlddonosi primere javnog finansiranja medija u 14 zemalja zapadne Evrope te Japana, Kanade, Novog Zelanda, Australije i Sjedinjenih Američkih Država. Publikacija polazi od pitanja kako se osiguravaju nezavisnost i demokratsko funkcionisanje medija te identifikuje neke fokalne točke osiguravanja demokratičnosti medija.\n Većina proučavanih zemalja osigurava mehanizme višegodišnjeg finansiranja čime se smanjuje mogućnost uticaja vlasti na ishode finansiranja medijskih programa. Javni mediji finansiraju se prvenstveno na dva načina: pretplatom i medijskim porezima i/ili porezima telekomunikacionim kompanijama koji se preusmeravaju u medije. Sve veći broj zemalja razmišlja o prelasku s načina finansiranja medija putem pretplate na finansiranje putem poreza jer se pokazalo da finansiranje putem nekog oblika medijskog poreza ne smanjuje (već često i povećava) finansiranje, dok istovremeno olakšava finansijske pritiske na domaćinstvo. Neke zemlje takođe imaju i poreske olakšice za socijalno najugroženije koji su oslobođeni plaćanja ovog poreza.\n Javni mediji najbolje funkcionišu u zemljama u kojima stanovnici osećaju da mediji odgovaraju njima, a ne političarima ili oglašivačima, odnosno onda kad javni mediji izvršavaju svoju javnu funkciju. Strukture finansiranja medija koje omogućuju neposredan uticaj gledalaca, odnosno javnosti koja medij finansira, povećavaju zainteresovanost građana za medij te povećavaju njihovu angažovanost, dok istovremeno stvaraju svest o odgovornosti javnog medija koju je dužan predočiti javnosti.\n Statuti medija važni su jer se njima osigurava da se trošenje javnih sredstava odvija u javnom interesu – odnosno, u zemljama obuhvaćenima studijom, statutima se osigurava raznolikost sadržaja i programa, postojanje obrazovnog i kulturnog sadržaja, te visok kvalitet vesti i drugih sadržaja. Istovremeno statutima i drugim zakonskim odredbama, poput zakonâ o medijima, ograničava se pristrasan uticaj vlasti na sadržaj.\n U svim zemljama postoje javne agencije, administrativni odbori ili fondacije različitih tipova koje služe kao tampon između medija i vlasti. Nezavisnost takvih agencija, odbora i fondacija osigurava se različitim pravnim metodama.\nIstraživanje Univerziteta u New Yorku takođe pokazuje da javni mediji veći pritisak trpe od strane komercijalnih medija, nego od političara. Komercijalni mediji naime smatraju da istovremeni pristup javnih medija javnom finansiranju i reklamama, te njihov olakšan pristup Internetu, stvara nelojalnu konkurenciju. Vlasnici komercijalnih televizija zagovaraju na primjer gašenje javnih televizijskih kanala, proglašavajući ih dotrajalim, odnosno nečim što u vreme Interneta i kablovske televizije pripada prošlosti, premda istraživanja jasno pokazuju da televizijski programi javnih medija nude sadržaje (vesti, obrazovni program, razne dečje sadržaje i sadržaje od interesa manjinskih zajednica) koje komercijalne televizije ne nude. Istovremeno, stvaranje kvalitetnih sadržaja u javnim medijima postaje sve teže jer cene stvaranja sadržaja od javnog interesa rastu brže nego sredstva finansiranja. Prelazak na internetske tehnologije, donekle smanjuje neke troškove proizvodnje sadržaja i omogućava dodatne izvore prihoda javnim medijima, no to ih istovremeno izlaže napadima komercijalnih medija i Evropske komisije koji postavljaju pitanje nepoštene tržišne utakmice.\nStudija Univerziteta u New Yorku, pokazuje da javni mediji i mediji s javnom funkcijom imaju važnu ulogu u nadgledanju i društvenom ispravljanju neuspeha tržišta. Mediji čiji je sadržaj izrazito komercijalno (tržišno) orijentisan ne uspevaju da proizvedu kvalitetno i nezavisno novinarstvo. U skladu s tim, ne iznenađuje sledeći zaključak spomenute studije, koji kaže da su javni mediji oslabljeni u zemljama u kojima je došlo do erozije javnog finansiranja (Australija, Francuska, Kanada, Holandija i Novi Zeland), dok su javni mediji i mediji s javnom funkcijom u skandinavskim zemljama, te Nemačkoj i Velikoj Britaniji dobro finansirani i društveno uticajni.\nOd modela proučavanih u 14 zemalja (Danska, Norveška, Finska, Švedska, Holandija, Belgija, Francuska, Nemačka, Velika Britanija, Irska, Australija, Novi Zeland, Japan, Kanada) javni mediji najuticajniji su u Danskoj gde imaju dnevnu gledanost od 69 posto, dok u prime-time terminima gledanost naraste na 76 posto. Najveći danski javni medij (DR) financira se s 499.4 milijuna evra, od čega se 91 posto prikuplja putem prietplate. Svake četiri godine danska televizija DR i Ministarstvo kulture ulaze u pregovore kojima se ugovaraju zadaci javne televizije za period od naredne četiri godine.\nUgovorom se definišu ciljevi javne televizije koji uključuju osnaživanje sposobnosti građana za demokratskim samoupravljanjem, zatim isticanje danske raznolikosti, podsticanje kreativnosti i kulture te zainteresovati gledaoce za široku lepezu znanja. Posebne obveze podrazumevaju emitovanje minimum 560 sati izvornih vesti na godinu u terminu od 17 časova do ponoći, te emitovanje vesti na jezicima kojima govore imigranti s prebivalištem u Danskoj. Pregovori se vode uz uvažavanje principa da Ministarstvo kulture sme da bude “arhitekta” kulturne politike, ali ne sme intervenisati u proces kulturne produkcije.\nEvo i primera: Godine 2007. DR je kupio, objavio i odbranio televizijski dokumentarac Den Hemmelige Krig u kojem se razotkriva uloga danske vlade u ratu u Avganistanu. Dokumentarac optužuje dansku vladu da je prekršila Ženevsku konvenciju i razotkriva suučesništvo danske vlade u predaji zatvorenika američkoj vladi za koju je znala da je takođe prekršila Ženevsku konvenciju. Premijer, ministar obrane i neki štampani mediji (simpatizeri tadašnje vlade desnog centra) žestoko su kritikovali dokumentarac. DR je branio i dokumentarac i odluku da ga emituje. Dokumentarac i DR su zbog emitovanja dokumentarnog filma bili podvrgnuti reviziji mediologa koji predaju na danskoj visokoj školi novinarstva. Revizija je zaključila da se radi o verodostojnom novinarskom prilogu.\nNaspram danskog primera može se postaviti primer javnih medija na Novom Zelandu koji su podvrgnuti intenzivnoj deregulaciji i komercijalizaciji. Njima se od ’70-ih godina 20.stoljeća ukidaju sredstva, zbog čega se novozelandski javni mediji sve više okreću oglašivačima. Uz to, javni mediji na Novom Zelandu moraju državnom budžetu da isplaćuju godišnje dividende u iznosu od otprilike 30 miliona američkih dolara. Posledica takvog pristupa javnim medijima je pad kvaliteta programa. Sadržaj s javnom funkcijom više manje sveden je na jutarnji nedeljni program. Novozelandski novinari koji rade u javnim medijima bore se za programske oaze javnog sadržaja.\nNavedeni primeri služe dodatnoj ilustraciji cilja javnog finansiranja medija jer je upravo ono to što, uz dodatne osigurače koji medijima osiguravaju nezavisnosti od uticaja političara i oglašivača, omogućava proizvodnju programa visokog kvaliteta i raznolikost sadržaja. Javni mediji su često ti koji sprovode kritička i dubinska istraživanja o efikasnosti i funkcionisanja vlade i vladajućih stranaka.\nJavno finansiranje medija ne mora podrazumevati samo oblik vlasništva već se može govoriti i o finansiranju javnog sadržaja, odnosno sadržaja koji je od javnog interesa. Pod taj sadržaj se ne ubraja samo tip informacija, već i način obrade informacija. Prvenstveno se pod sadržajem od javnog interesa podrazumevaju pravovremene i tačne (ne senzacionalističke) informacije koje su važne za društvo u celini. Te informacije oblikuju donošenje političkih, zdravstvenih, obrazovnih, ekonomskih, ekoloških stavova. Takve informacije podrazumijevaju dubinske analize i novinarsko istraživanje tema i korišćenje tačnih podataka koji se podastiru javnosti, te se podrazumijeva da javnost na temelju takvih medijskih inputa donosi odluke koje se u krajnjem ishodu pretvaraju u političke stavove, a s obzirom na to, mogu uticati na oblikovanje političkih kampanja te na ishode izbora. Kvalitetno finansiranje medija koji objavljuju sadržaj od javnog interesa stoga je važna karika u osiguravanja funkcionisanja demokratskog društva.


Stamenić kriv zbog dodjele građevinskog zemljišta Radišiću\nNikola Morača 16.07.2012 15:14\nBANJALUKA - Posebno odjeljenje Okružnog suda u Banjaluci osudilo je danas Ratka Stamenića bivšeg generalnog direktora Medicinske elektronike (ME) na šest mjeseci zatvora zbog zloupotrebe ovlašćenja u slučaju dodjele 900 kvadrata gradskog građevinskog zemljišta firmi "Grand trejd" vlasništvo Mile Radišića.\nIstom presudom, osuđen je i Zoran Blaženović, bivši predsjednik Upravnog odbora preduzeća ME i to na tri mjeseca zatvora.\nVesna Stanković Ćosović sudija, u obrazloženju presude je navela da je Specijalno tužilaštvo RS tokom suđenja dokazalo navode optužnice, odnosno da je Stamenić 2006. godine zloupotrijebio ovlašćenja direktora ME i Radišićevoj firmi "Grand trejd" ustupio gradsko građevinsko zemljište, čime je RS oštetio za blizu 250.000 maraka.\nPrema optužnici Specijalnog tužilaštva RS Stamenić nije smio raspolagati sa zemljištem koje je bilo gradsko.\nSporno zemljište Stamenić je dodijelio i bez znanja članova Upravnog odbora ME.\nSa druge strane, Zoran Blaženović bivši predsjednik UO ME, proglašen je krivim jer je dao saglasnost UO za dodjelu spornog zemljišta, iako za to nije imao saglasnost članova UO ME.\nZanimljivo je da je Stamenić tokom svjedočenja na suđenju Radišiću i drugima, koji su u međuvremenu oslobođeni, u februaru ove godine priznao da je ME i prije podizanja optužnice poslovala sa preduzećem "Grand trejd", vlasništvo Radišića.\nStamenić je tada pred sudskim vijećem pojasnio da je "Medicinska elektronika" sklopila 2006. godine Sporazum o poslovnoj saradnji sa preduzećem "Grand trejd". Naveo je da je prema tom sporazumu "Grand trejd" imao obavezu da uradi idejni projekat i sve što je neophodno i da izgradi 12.000 kvadrata poslovnog prostora u sklopu preduzeća.\nPo ovom sporazumu preduzeće ME je ustupilo "Grand trejdu" svoje pravo na trajno korišćenje nad oko 900 kvadratnih metara zemljišta.\n"Međutim, taj sporazum nikada nije ostvaren", kazao je tada Stamenić.\nPodsjetimo, osumnjičeni Ratko Stamenić je bio direktor ME od 1992. do 28. jula 2008. godine, a na kraju svog mandata našao se na udaru radnika ME koji su ga prozivali da uništava preduzeće čiji je bio direktor.\nRadnici ME su tako, u januaru 2009. godine prozivali Stamenića da namjerno koči proces otvaranja stečaja u ME, kako bi prema tadašnjim tvrdnjama radnika, sakrio svoje malverzacije.\nPljačka prodavnice oružja u Visokom\nTragičan epilog saobraćajke kod Jajca: Nakon pogibije supruge, podlegao i vozač\nMilekić: Rasvijetljenost krivičnih djela 94 odsto\nMuškarac iz Njemačke pokušao da opljačka rodicu iz Dervente\nUhapšeni u akciji "Petrićevac" predati Tužilaštvu


„100% slobode, 0% taksi“ šetnja podrške učenika SS „Žikica Damjanović“\nŠetnja je organizovana u cilju pružanja podrške vršnjacima sa Kosova Metohije\nNa inicijativu Djačkog parlamenta SS „Žikica Damjanović“ iz Smederevske Palanke, danas je organizovana šetnja podrške učenika ove obrazovne ustanove, od škole do centra grada. Šetnji se pridružio i predsednik Opštine, Nikola Vučen.\nUčenici ove škole organizovali su šetnju kako bi pružili podršku svojim vršnjacima sa Kosova i Metohije, i tom prilikom simbolično su poslali pismo podrške učenicima, svojim vršnjacima, srednje tehničke škole „Mihajlo Petrović Alas“ iz Kosovske Mitrovice.\n„Dragi naši vršnjaci i profesori, kao ljudi koji vole i podržavaju svoju zemlju, osećamo moralnu dužnost i obavezu da se oglasimo povodom nemilih dogadjaja na Kosovu i Metohiji.\nI ako nismo sa vama, želimo da znate da vam šaljemo poruke ljubavi i podrške.\nZa sav napor, za očuvanje srpstva na Kosovu i Metohiju, treba puno snage i strpljenja, a vi imate i mi verujemo da će te u tome uspeti.\nVi ste bedem očuvanja srpstva, samim tim zaslužujete našu bezuslovnu podršku i svaki vid pomoći u naporima očuvanja srpstva na prostorima Kosova i Metohije.\nŽelimo da uspete i istrajete u svojoj- našoj borbi za bolje sutra i da na dostojanstven način odbranimo interese i prava gradjana.\nPunu podršku vam pružaju učenici Srednje škole „Žikica Damjanović“ iz Smederevske Palanke. „\nŠetnji podške pridružio se i predsednik Opštine Nikola Vučen koji je istakao da saosećajnost i ovakav način podrške za naše ljude na Kosovu i Metohiji veoma važan u ovim teškim trenutcima za sve Srbe u južnoj pokrajni.\n„Na ovim maskama koje nose učenici piše 0% freedom, 100% taxes (0% slobode, 100% takse), a mi želimo da bude obrnuto i da glasi 100% slobode, 0% takse „, rekao je čelnik lokalne samouprave.\nNikola Vučen je takođe dodao da će Opština i lično on pružiti podršku ovakvim, mirnim skupovima, i da će organizovati humanitarne akcije koje će imati za cilj prikupljanje sredstava za naš narod na Kosovu i Metohiji.


Raspisan konkurs za prijem deset građevinskih inženjera za rad na neodređeno vreme – "Infrastruktura železnice Srbije" ad\nRaspisan konkurs za prijem deset građevinskih inženjera za rad na neodređeno vreme\nObjavljeno 9. avgusta 2018. 13:14 9. avgusta 2018. 13:18\n„Infrastruktura železnice Srbije“ raspisala je danas 9. avgusta konkurs za prijem deset diplomiranih građevinskih inženjera, koji se primaju na neodrđeno vreme, sa mestom rada u Beogradu. Rok za podnošenje prijava na konkurs je 30. 8. 2018., a razgovor sa kandidatima koji budu ispunili sve konkursne uslove obavaviće se 4. 9. 2018. u prostorijama „Infrastrukture železnice Srbije“ u Nemanjinoj 6.\nOd kandidata se očekuje da pored opštih uslova propisanih zakonom poseduju odgovarajuću visokoškolsku diplomu, znanje engleskog jezika, poseduju znanje posebnih kompjuterskih programa, odgovarajuće stručne licence, a sve pojedinosti o uslovima konkursa, dokumentaciji za potrebnoj za prijavljivanje, kao i rokovima mogu se pronaći na internet stranici www.infrazs.rs. Konkurs je objavljen danas i u dnevnom listu „Politika“.\nZa samo proteklih nekoliko meseci „Infrastruktura železnice Srbije“ zaposlila je skoro 80 stručnih i školovanih mladih ljudi na neodređeno vreme. Nedavno je posao dobilo na konkursu 25 otpravnika vozova koji će biti angažovani na pruzi Požarevac- Majdanpek, pre tri meseca zaposlenje je posle konkursa i testiranja kandidata dobilo i 43 radnika koji su angažovani u izvršnim službama u železničkim čvorovima Užice, Subotica i Ruma. Početkom godine u stalni radni odnos primljeno je deset inženjera koji će biti angažovani na projektu pruge Beograd- Budimpešta, najvećem infrastrukturnom projektu u ovom delu Evrope.\nOvim dosadašnjim zaposlenjima i današnjim konkursom za deset inženjera „Infrastruktura železnica Srbije“, uz svesrdnu podršku Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, želi da omogući da mladi i školovani ljudi ostanu u zemlji gde su se i školovali i da istovremeno u svom radu stiču i primenjuju najsavremenija svetska iskustva, što je i najbolji pokazatelj uspešnosti investicija i razvojne vizije Vlade Republike Srbije. Treba podsetiti i da su infrastrukturni železnički projekti u Srbiji vredni oko četiri i po milijardi evra, i doprineće da posao na železnici bude jedan od perspektivnijih poziva za mlade i stručne ljude.


Južna Koreja nastavlja vojne vježbe sa Amerikancima – MegaVijesti.Com\nJužna Koreja nastavlja vojne vježbe sa Amerikancima\nJužna Koreja će nastaviti sa izvođenjem zajedničkih vojnih vježbi sa SAD uprkos jednostranoj odluci Sjeverne Koreje da zbog manevara suspenduje međukorejske razgovore na visokom nivou, saopšteno je iz južnokorejskog Ministarstva odbrane.\nU saopštenju se navodi da će se vježbe nastaviti kao što je planirano i da ne postoje razlike između Seula i Washingtona.\nIz Ministarstva su naglasili da je cilj vježbi usavršavanje vještina pilota i da se ne radi o napadačkim manevrima.\nKomentar Ministarstva uslijedio je nakon hitnog sastanka ministra odbrane Južne Koreje Song Jung Moa i komandanta američkih snaga u Koreji generala Vinsenta Bruksa povodom reakcije Pjongjanga na vojne vježbe.\nPjongjang je zaprijetio da će otkazati planirani sastanak lidera Sjeverne Koreje Kim Džong Una i predsjednika SAD Donalda Trumpa, ali su iz Washingtona saopštili da još nisu primili nikakvu zvaničnu informaciju o otkazivanju sastanka, javio je “Sputnjik”.\nSeul i Washington su u petak, 11. maja, započeli vojne vježbe, koje će trajati dvije sedmice. Pjongjang je ocijenio da vježbe predstavljaju kršenje sporazuma koji je postignut na međukorejskom samitu koji je prošlog mjeseca održan u selu Panmundžom i otkazao međukorejske razgovore, koji je trebalo da budu održani juče.\nSeul je ranije saopštio da žali zbog odluke Pjongjanga.\nPredsjednici Južne i Sjeverne Koreje Mun Jae In i Kim Jong Un sastali su se u aprilu u selu Panmundžom, koje se nalazi na granici dvije Koreje i tom prilikom potpisali zajedničku deklaraciju o mjerama podrške međunarodnim naporima da se denuklearizuje Korejsko poluostrvo i o zvaničnom završetku Korejskog rata, koji je trajao od 1950. do 1953. godine.\nRazgovori Kima i Trumpa zakazani su za 12. jun.\nTeme:Featured, Južna Koreja, svijet\nGramzivi vlasnici plaža u Hrvatskoj, Crnoj Gori i Grčkoj imaju nova pravila, pripremite keš\nDodik o smrti Dragičevića: Odgovor Anketnom odboru\nPoplave, tuča, upozorenja na tornada: Najmanje pet mrtvih u oluji u SAD-u (Video)


BalkanMagazin :: Uskoro zeleno svetlo parlamenta za B7 TE Tuzla\nUskoro zeleno svetlo parlamenta za B7 TE Tuzla\nponedeljak, 11. septembar 2017 13:41\nNajveća posleratna investicija u elektroenergetskom sektoru BiH, Blok 7 u TE Tuzla, trebalo bi do kraja meseca dobije poslednju saglasnost federalnog parlamenta. Čeka se da Ministarstvo finansija odobri ugovor s kineskim investitorima.\nBlok 7 u Termoelektrani Tuzla, najveća posleratna investicija u elektroenergetskom sektoru BiH, trebalo bi do kraja ovog meseca dobije poslednju saglasnost federalnog parlamenta, a onda može da počne njegova izgradnja, koja će koštati oko 1,5 miliona KM, rekao je Bajazit Jašarević, director Elektroprivrede Bosne i Hercegovine u razgovoru za portal Klix.\nProcedure vezane za izgradnju Bloka 7 privode se kraju, a radovi koji prethode izgradnji ovog energetskog objekta mogli bi da počnu za pet do šest meseci.\nPoslednji pregovori s Razvojnom bankom Kine su završeni, a usuglašen je i konačni tekst ugovora o zaduživanju. Sada je sve u rukama vlade i parlamenta, koji treba da daju saglasnost o zaduživanju.\n"Ta je priča dovedena do kraja, ostalo je još sedam dana zajedničkog rada na finalnom tekstu ugovora. Naš blok je potpuno isplativ, što je značajno s aspekta rizika po budžet FBiH, koji će biti garancija za realizaciju ovog bloka. Blok 7 je tako važan da će neko teško smoći snagu da izmišlja nove barijere. To je ugovor koji će biti jedan od najboljih u regionu", istakao je Jašarević.\nFederelno ministarstvo finansija je to koje još nije dalo saglasnost za ugovor za koji garantuje država. Njegovom realizacijom došlo bi do gašenja pet postojećih blokova TE Tuzla, efektivnosti do 30%, koji uz to imaju čak 30 puta veće emisije oksida sumpora od dozvoljene granice. U Elektroprivredi BiH, pak, tvrde da realizacija Bloka 8 u Kaknju neće ići tako brzo. Taj blok bi trebalo da bude pripremljen i ugovoren tek kada se završi izgradnja Bloka 7 u Tuzli.


Lokalne vesti - Nedelja 16.06.2019 - 12:32\nVranje - Po jedna traka u tunelima "Predejane" i "Manajle", na južnom kraku Koridora 10 prema granici sa Severnom Makedonijom koji je u maju otvoren za saobraćaj, biće privremeno zatvorena zbog obavljanja završnih testiranja, saopštili su Koridori Srbije.\nTestiranje će trajati do 25. juna FOTO: S. Tasić/OK Radio\nTa kompanija je saopštila da su u toku završna testiranja pojedinih sistema koje je jedino moguće obaviti pod saobraćajem i da se radi o testiranju određenih scenarija koja podrazumevaju automatsku detekciju pojedinih vrsta incidenata.\n- Za vreme navedenih testiranja u svakoj od tunelskih cevi zatvorena je po jedna saobraćajna traka.\nZavršno testiranje će trajati najdalje do 25. juna ove godine, nakon čega će biti uspostavljen normalan režim saobraćaja.\nNapominjemo da se završno testiranje vrši sa ciljem da i tokom turističke sezone svi sistemi u tunelima funkcionišu besprekorno - naveli su Koridori.\nJužni krak auto-puta Koridora 10 otvoren je pre nešto manje od mesec dana, 18. maja, a izgradnju su pratili brojni problemi i probijanje rokova.


FSRS predložio svoje kandidate za juniorsku reprezentaciju - sport1.ba\nFSRS predložio svoje kandidate za juniorsku reprezentaciju\n08.06.2018 u 14:11 Piše: S. Papaz\nFudbalski savez Republike Srpske predložio je svoje kandidate za upražnjena mjesta u reprezentacijama Bosne i Hercegovine.\nKako saznaje naš portal nekadašnji trener banjalučkog Borca, Zoran Dragišić, predložen je od strane FSRS za trenera u U19 reprezentaciji Bosne i Hercegovine čiji je stručni štab na čelu sa selektorom Tonijem Karačićem raspušten krajem aprila ove godine. Osim njega, u juniorsku reprezentaciju predložen je nekadašnji golman prijedorskog Rudara, a sada trener golmana, Marko Reljić.\nFSRS je poslao kandidaturu i za pomoćnika u futsal reprezentaciji Bosne i Hercegovine. Iako je trener KMF Tango, Mirko Čampara, dugo figuriraro tu kao jedino ime, u posljednji trenutak je sportski direktor ovog kluba, Ivan Stanković, iskočio kao kandidat za pomoćnika u futsal reprezentaciji.\nZoran Dragišić juniorska reprezentacija Marko Reljić FSRS\nOgnjen Valjić ponovo sudi\nNekada naš najcijenjeniji sudija u UEFA-i, sada je ponovo na sceni\nBivši pomoćnik Mehmeda Baždarevića postao selektor Republike Srpske\nImenovan novi selektor\nFSRS suspendovao 44 kluba u ligama Republike Srpske\nA od N/FS BiH torta\nN/FS Bosne i Hercegovine čestitao odlazak u penziju doskorašnjem genseku.\nPjanić se oglasio nakon fenomenalne utakmice: Hvala Grbavico, hvala Sarajevo, hvala Bosno!\nPrije 33 min\nSvi žele Dijamanta u svojim redovima: Engleski premijerligaš zainteresovan za Edina Džeku!\nPrije 1h 24 min\nPrije 9h 3 min\nPrije 9h 30 min\nPrije 9h 34 min\nPrije 9h 44 min


Alarmantno: Zbog topljenja glečera Toten nivo mora bi mogao porasti za TRI METRA (video)\nM. K. 22. marta 2018. 16:59\nVeliki deo glečera Toten na Južnom polu pluta okeanom, a opasnost od njegovog topljenja i primetnog dizanja nivoa mora u celom svetu veća je nego što se do sada mislilo. Kako prenose mediji u regionu, reč je o glečeru koji je površine jedne Francuske.\nU nekim delovima za koje smo mislili da su čvrsti, otkrili smo vodu iz okeana što nam govori kako glečer zapravo plovi, rekao je Pol Vinberi (Paul Winberry) sa Univerziteta u Vašingtonu.\nNaučnici su već ranije otkrili da je glečer nagrizla topla i slana morska voda koja dolazi iz velike udaljenosti prolazeći kroz „podvodne prolaze“.\nNaučnici u dilemi – ima li uopšte spasa za svet\nNivo mora raste za oko 1 metar!\nNovi šokantni i zadivljujući snimci sa Antarktika UPOZORAVAJU na…\n– Totten bi u budućnosti mogao postati još osetljiviji na klimatske promene – smatra Vinberi.\nProcenjuje se da Toten ima dovoljno leda koji, kad bi se otopio, može nivo mora u celom svetu da podigne za oko tri metra. Od 1900. godine do danas nivo mora u svetu porastao je za oko 20 centimetara, piše Daily Mail.\nŠokirali putnike: Hitno morali da vrate avion, zaboravili…\nNaučnici u čudu: Šta se dešava sa ovim glečerom?\nPuca glečer u Švajcarskoj, krenuo niz planinu ka naselju…\nŠvajcarska: Evakuisano više od 200 ljudi zbog glečera\nJezivo otkriće na Alpima: U glečeru pronađena savršeno…\nApokalipsa na pomolu: Nivoi mora bi mogli porasti i za dva…


PUFBiH: Ko najbolje zarađuje u Federaciji BiH? Visokoin.com\nPUFBiH: Ko najbolje zarađuje u Federaciji BiH?\nPrema evidencijama kojima raspolaže Porezna uprava Federacije BiH, najviša neto plaća isplaćena u ovom entitetu jeste u djelatnosti trgovine naveliko farmaceutskim proizvodima, u iznosu od 66.000 KM.\nU Upravi napominju da se podatak odnosi na isplatu plaće u jednom mjesecu, te da je u drugim mjesecima isplata plaće bila u manjem iznosu.\nNa upit da navedu još nekoliko djelatnosti u kojima su također isplaćene plaće u velikom iznosu, u PUFBiH iznose podatak da je u djelatnosti proizvodnje cemente isplaćena plaća od 40.000 te u finansijskom lizingu 39.000 KM.\nTakođer, pojedine visoke plaće zabilježene su i u posredovanju u trgovini hranom pićima i duhanom – 36.000 KM, posredovanju u trgovini raznovrsnim proizvodima 33.000 KM te u sektoru proizvodnje i distribucije električne energije – 18.000 KM, piše Dnevni avaz.\n‘Napominjemo, također, da ovi iznosi nisu isplaćivani u kontinuitetu, već da su u pojedinim mjesecima plaće isplaćivane u manjim iznosima’, naglašavaju u PUFBiH.


Planira se povećanje proizvodnje malina u selima oko Zenice\nAutor Agro Servis\tčetvrtak, 19 Novembar 2015 09:16\nU radnom dijelu "Sajma organske proizvodnje i etno-narodnog stvaralaštva", koji je održan u Zenici, priređen je i okrugli sto o proizvodnji jagodičastog voća u Bosni i Hercegovini, kojem su prisustvovali brojni proizvođači i stručnjaci iz ove oblasti.\nIstaknuto je da BiH ima neograničene mogućnosti proizvodnje tog voća za koje je osiguran i otkup i plasman.\nDo sada su na širem području Zenice, posebno sredinama koje gravitiraju naselju Nemila, već postignuti izvanredni rezultati na planu uzgoja jagodičastog voća, a posebno maline. Na padinskim dijelovima sliva Babine rijeke uskoro se planiraju zasadi maline na površini od 92 duluma i to sa certificiranim sadnicama.\nPredstavnici kompanije "Klas Sarajevo" istakli su da je ove godine otkupljeno 1.500 tona jagodičastog voća, od čega je 1.200 tona malina, a što je najvažnije "ukoliko dođe do proširenja proizvodnje ne postoje nikakva ograničenja u pogledu otkupa svih proizvedenih količina jagodičastog voća".\nVlada ZDK, preko Ministarstva za poljoprivredu, značajno pomaže proizvođače jagodičastvog voća, kao i rad udruženja koje vrše otkup jagodičastog voća.


4 greške koje žene čine tokom poslovnog pregovaranja – Bankar.me\nJanuary 14, 2016 POSAO I KARIJERA, SVE VIJESTI Leave a comment\nJedan od razloga uspješnosti u poslu leži u tome da budete adekvatno plaćeni. Visina plate, između ostalog, zavisi od vaše sposobnosti u pregovaranju – vještine koju nema većina žena, ako je vjerovati istraživanjima.\nLee E. Miller, autorka “Ženskog priručnika za uspješno pregovaranje”, objasnila je najčešće i najkontraproduktivnije greške koje žene čine tokom pregovaranja.\n1. Prihvatanje prve ponude: “Provodeći istraživanja primjetila sam da žene ne pregovaraju često”, rekla je Miller i istakla da “one jednostavno prihvate prvu ponudu”. Pregovaranje je posebno bitno ukoliko želite rasti u korporativnoj piramid jer će poslodavac to što nećete pregovarati shvatiti kao nedostatak liderskih vještina. “Ukoliko ne pregovarate zbog sebe kako ćete uspješno pregovarati za potrebe firme”, objasnila je autorka.\n3. Bezuslovna lojalnost: Miller smatra da onog momenta kada neko kaže da ne smije ili ne može napustiti posao to ga automatski stavlja u nepovoljan položaj. “Žene često znaju isticati da ne žele ili ne mogu napustit posao zbog raznih razloga tipa porodice ili zato što voli posao, a to poslodavcu samo poručuje jednu stvar – zašto bih je platio više?”. Autorka dodaje da bi trebali biti plaćeni na osnovu svojih vještina i iskustva, a ako to ne može da vam ponudi trenutni poslodavac onda je vrijeme za traženje novog posla. (Ukoliko od drugih poslodavaca ne možete dobiti veće platu od one koju ste zarađivali to znači da ste već plaćeni koliko vrijedite).\nPOJMOVIPoslovne žene Žene direktori Žene u poslu\nPrevious Slovenija će dokapitalizovati Adria Airways\nSljedeći Ovdje možete da aplicirate za posao u Njemačkoj


Samostalno u proizvodnju grožđa - INFORMACIJA JE KAPITAL - Capital.ba\n14. dec. 2012. 14:55 Objavljeno u PRIVREDA\nStečajni upravnik preduzeća Vlado Simović potvrdio je da će za ovaj posao od koorporacije “Plans global” iz Zvornika uzeti pozajmicu od 700.000 KM, a dobit će na ovaj način, umjesto zakupcu, ići “Agrokopu”.\nSimović je potvrdio da je na sjednici Odbora povjerilaca odbijena ponuda “Premijum vinograda” da i naredne godine budu zakupci zasada vinove loze.\nU “Agrokopu” je u maju pokrenut stečajni postupak, a vinograde ovog preduzeća zakupila je kompanija “Svis nova invest” iz Švajcarske koja je osnivač “Premijum vinograda”.\nUkupna dugovanja “Agrokopa” su 6.600.000 KM. Poreskoj upravi i fondovima duguju 35 odsto ukupnih potraživanja, 15 odsto manastiru Tvrdoš, osam odsto većinskom vlasniku i sedam odsto predlagaču stečajnog postupka bijeljinskoj “Herbi”. Srna\nKljučne riječi:&nbsp&nbspagrokop, odbor povjerilaca, stecaj, vlado simovic\nKostović ponovo u “igri” za “Agrokop”\nPočinju radovi u vinogradima


Izvor: Radio Slobodna Evropa, 26.Mar.2020, 14:02\nFederalni zavod za javno zdravstvo objavio je da su do četvtka u 10 sati potvrđena 62 slučaja zaraze korona virusom u Federaciji BiH, što je za deset više u odnosu na posljednji izvještaj od srijede 25. marta. Tri osobe su preminule, dok je za sada testirano 520 osoba. Najviše slučajeva zaraze korona virusom, njih 26, zabilježeno je u Hercegovačko-neretvanskom kantonu, slijede Kanton Sarajevo sa devet, Zeničko-dobojski kanton sa osam, te Zapadnohercegovački kanton sa sedam. U...\nBlic: DVA NOVA SLUČAJA ZARAZE Obolela i medicinska sestra koja je bila u kontaktu s prvozaraženim u mostarskoj bolnici\nDavor Pehar, direktor Zavoda za javno zdravstvo Federacije BiH (FBiH) izjavio je na konferenciji za novinare Federalnog štaba civilne zaštite u Sarajevu kako je u tom bh. entitetu u posljednjih 24 sata potvrđeno deset novih slučajeva zaraženih virusom COVID-19. U Federaciji BiH do sada su ukupno...


Prebrojavanje agencija i plata\nNaslov: Prebrojavanje agencija i plata Pon 27 Avg - 21:16\nIz Vlade Srbije u ponedeljak zatražili od raznih tela da pod hitno dostave spisak zaposlenih i iznose zarada. Dosad niko nije imao kontrolu nad trošenjem oko 850 miliona evra u 170 „ispostava“\nNOVA Vlada konačno je krenula u „obračun“ sa ogromnim brojem državnih agencija, direkcija i fondova, koji su iz državne kase crpli godišnje najmanje 10 milijardi dinara, i to uglavnom na astronomske plate zaposlenih.\nKako „Novosti“ saznaju, upravo u ponedeljak je u najveći broj ovih agencija stigao upitnik kojim se traži da navedu tačan broj zaposlenih i iznose plata i da vladi odmah pošalju odgovor. Ovo ne važi jedino za nezavisna i regulatorna tela.\nPošto se zaposleni u agencijama i direkcijama ne vode kao državni službenici, njihove zarade dosad nisu bile ograničene. Tako se dešavalo da, na primer, vozač u nekom ministarstvu prima mesečno 25.000, a njegov kolega u agenciji 60.000, ili sekretarica u ministarstvu 26.000, a u agencijama 70.000 - 80.0000. Zaposleni u agencijama koji razvrstavaju i arhiviraju pristigle dopise imaju, recimo, istu platu kao načelnici u ministarstvima - oko 60.000!\nDirektorska primanja u većini agencija višestruko premašuju platu predsednika države ili premijera. U svega tri tela koverte čelnih ljudi su „tanje“ od 100.000 dinara, a u više od 100 njih cifre dostižu pola miliona.\nKADA Vlada prikupi podatke o tačnom broju ovih tela, broju zaposlenih i visini plata, ideja je da se propisima uredi da svi budu finansirani iz budžeta po jednakim kriterijumima.\nPrema podacima dostavljenim skupštinskom Administrativnom odboru, lane su među najvećim platama bila primanja prvih ljudi Agencije za kontrolu letenja (467.000 dinara), Agencije za privatizaciju (285.000 dinara), Agencije za osiguranje depozita (283.000), a preko 200.000 imali su i direktori Agencije za privredne registre i Agencije za energetiku...\nZbog svega ovoga ministar Dinkić je nedavno najavio da će direktorske „koverte“ u državnim agencijama i fondovima biti limitirane na maksimalno 190.000 dinara. Sledeći korak je ukidanje bespotrebnih i dupliranih tela. Prema poslednjim podacima Unije poslodavaca, Srbija ima najmanje 131 agenciju.\n- Pošto smo uključeni u radnu grupu koja sarađuje s Ministarstvom finansija na uvođenju reda u haos javnih finansija, znamo da se trenutno radi na ograničenju taksi i naknada, na kojima je većina agencija „parazitski“ živela - kaže Dragoljub Rajić iz Unije.\nOn objašnjava da je između 2001. i 2008. bilo samo 12 agencija, a od pre četiri godine broj je premašio 130.\n- Ova tela su imala sopstvene račune na koje su uplaćivane naknade, i koje niko nije kontrolisao. Odatle su prvo isplaćivane plate i troškovi, pa tek onda uplaćivane pare u budžet. Bilo je i nenamenskog trošenja novca - kaže Rajić, i dodaje da su njihovi nameti gušili privredu. Agencije su iz budžeta, kaže, godišnje „gutale“ osam do 10 milijardi dinara, a od privrede i duplo više.\nPrema Vladimiru Todoriću, direktoru Centra za novu politiku, ovih agencija i direkcija ima 170, a među njima i tako apsurdnih kao što je Agencija za istraživanje pomorskih nesreća! One godišlje dobijaju iz budžeta 850 miliona evra.


Povećan prinos useva uz pomoć genskih mreža - Bizlife.rs\nPovećan prinos useva uz pomoć genskih mreža\n17:52 Gent, 08/02/2012\nBelgijski institut za istraživanje prirodnih nauka VIB i vodeća svetska hemijska kompanija BASF objavili su danas dogovor o saradnji na polju biotehnologije biljaka, koji podrazumeva razvijanje nove tehnologiju za identifikaciju gena i genskih mreža koje kontrolišu prinos useva.\nPlant sistem bajolodži (Systems Biology) odeljenje instituta VIB na univerzitetu u Gentu i BASF planst sajens (Plant Science) će udruženim snagama razviti novu tehnologiju za identifikaciju gena i genskih mreža koje kontrolišu prinos useva.\nProjekat pod nazivom ‘TopYield’ istražiće i razotkriti veliku prirodnu varijabilnost rasta biljaka u različitim uslovima, uključujući i sušni stres, a predviđeno je da projekat potraje nekoliko godina.\nU njega je uključeno oko 20 VIB-ovih istraživača sa punim radnim vremenom na univerzitetu u Gentu i ovaj projekat predstavlja najveću saradnju u koju je VIB ikad stupio na polju biotehnologije biljaka.\nKompanija BASF, s druge strane, u ovom projektu usredsrediće se na testiranje i potvrđivanje rezultata istraživanja u svojim laboratorijama, staklenim baštama i objektima za skrining, a njenim aktivnostima uglavnom će rukovoditi kompanijski istraživački centar u Gentu.\nOvaj istraživački projekat finansijski će podržati IWT, agencija flamanske vlade za inovacije u nauci i tehnologiji, a kako je istaknuto u saopštenu, ta saradnja osnažiće kako kompetencije VIB- a, tako i BASF Plant sajens centra u Gentu u oblasti visoko inovativnih istraživanja poljoprivredne produktivnosti.\n‘Hitno nam je potrebna revolucija u poljoprivredi. Do 2050. godine očekuje se rast svetske populacije do devet milijardi’, rekao je Dirk Inze, vođa projekta i direktor Plant sistem bajolodži odeljenja instituta VIB na univerzitetu u Gentu.\nOn je izrazio nadu da će se sa TopYield-om, uz pomoć naprednog uzgoja i biotehnologije, doprineti poboljšanju poljoprivrednih useva.\n‘Ovaj visoko inovativni i veoma uzbudljiv projekat pomoći će nam da ojačamo naše napore u razvijanju prvoklasnih svojstava useva,’ rekao je Jirgen Šveden, stariji potpredsednik odeljenja za istraživanje i razvoj kompanije BASF Plant sajens.\nOn je podvukao da je poboljšanje useva imperativ za održivu poljoprivredu, napominjući da VIB ima izvanrednu istraživačku stručnost na polju biotehnologije biljaka i stoga je idealan partner za kompaniju BASF Plant sajens.\nU ovom trenutku, botaničari mogu da prepoznaju izolovane gene koji imaju uticaj na prinos, a kako je ukazano, ovim inovativnim pristupom, BASF Plant sajens i VIB nastoje da dalje razviju i potvrde novu tehnologiju koja će istraživačima omogućiti da razumeju i predvide sinergetski efekat genskih mreža na osobine useva, kao što su prinos ili stepen tolerancije suše.


Srbija će verovatno biti u recesiji - Economy.rs Vesti\nEkonomija Finansije Biznis mali Video Ekologija E-poslovanje Diskusije Srbija će verovatno biti u recesiji\nTeme u članku: Balkan, privredni rast\nBečki ekonomski institut (WIIW) snizio je svoju martovsku prognozu privrednog rasta za zemlje zapadnog Balkana- Srbiju, Hrvatsku i BiH, za prosečnih 0,5 odsto.\nPrognoza rasta je snižena zbog poplava koje su pogodile to područje i zbog mera štednje.\nS druge strane, prema oceni WIIW, privrede u većini zemalja srednje, istočne i jugoistočne Evrope će ove godine rasti više nego što se očekivalo a u periodu od 2014. do 2016. prosečan rast bi mogao iznositi između dva i tri odsto godišnje.\nKorišćenje podsticajnih fondova EU doveo je, pre svega u "mlađim" zemljama članicama Unije, do porasta investicija i oživljavanja privrede, ukazao je ekonomista WIIW, Mario Holcner, na današnjoj prezentaciji izveštaja ovog Instituta u Beču. Ne isključujući mogućnost da je efekat podsticajnih fondova EU na ekonomsko oživljavanje pojedinih zemalja samo jednokratan, on je, ipak, dodao da se čini da postoje naznake da će uslediti i privatne investicije, kao i da se povećava potrošnja lokalnih domaćinstava. - Naša osnovna hipoteza je da je počela da se menja paradigma i da se pokreće motor privrede, naglasio je Holcner. U izveštaju WIIW se konstatuje pogoršanje privrednih kretanja za Ukrajinu i Rusiju, ali i za baltičke zemlje, koje su pogođene ukrajinskim konfliktom, i za koje se u proseku smanjuje prognoza za 1,8 odsto. Ukrajina je jedna od tri zemlje u kojoj će privredni rast dalje opasti, i to za pet odsto, ističu eksperti WIIW. Za Srbiju bečki ekonomisti predviđaju smanjenje privrede od 1,0 odsto, a za hrvatsku ekonomiju od 0,5 odsto. Ukrajina i Srbija će naredne godine, prema WIIW, ekonomski stagnirati a Hrvatska će sa 0,7 odsto beležiti blag rast. (Economy.rs, 7. jul 2014.)\nPovezane vesti- EBRD podigao procene BDP-a za Srbiju- Četvrtina srpskih preduzeća pred bankrotom- Savić: Otpustiti nagomilane partijske kadrove- Posle Brexit-a: zapadni Balkan može u 'drugu ligu' Evropske unije?- Aleksandar Vučić: 'zlatne godine' i 'borbena vlada'