Upozorenje za vozače: Zbog novog propisa mnogi neće moći da registruju automobil - 10.10.2020, Sputnik Srbija\nOd jula naredne godine biće obavezno merenje ovalnosti kočnica na tehničkom pregledu, a zbog ovog novog propisa mnogi neće moći da registruju automobil... 10.10.2020, Sputnik Srbija\nUkoliko vrednost kod merenja ovalnosti kočnica nije manja od 20 odsto po točku, vlasnici neće moći da registruju automobil, jer će se sistem za kočenje tretirati kao neispravan. U Nacionalnoj asocijaciji tehničkih pregleda (NATP) upozoravaju da je postavljena granica veoma rigorozna i da neće moći da je ispoštuje ogroman broj vozila, pišu Novosti.\nNovi propis - merenje ovalnosti kočenja, zbog kog mnogi neće proći tehnički\nOni predlažu da se dozvoljeni procenat odstupanja poveća, što bi odredili stručnjaci, ili da se ovo merenje ne obavlja.\nProfesor Saobraćajnog fakulteta Ivan Ivković kaže da u ovom trenutku ili bliskoj budućnosti nije nužno da se ovalnost kočnica, u granici od 20 odsto, uvrsti kao norma za ocenu ispravnosti kočnog sistema.\n„Bezbednije je vozilo kome je izmerena manja ovalnost kočnica po svakom točku, ali ne radi se o presudnom faktoru. To je potrebno uvesti kao kriterijum ispravnosti kočnog sistema, ali ovalnost u granicama od 20 do 30 odsto ne ukazuje da su performanse i efikasnost kočnog sistema u tolikoj meri narušeni da je vozilo potrebno proglasiti neispravnim“, kaže Ivković.\nMoguće je, kako ocenjuje Ivković, da će propisana norma biti problem za veliki broj vozila imajući u vidu da je prosečna starost putničkih automobila u Srbiji oko 17 godina.\nMali uticaj na bezbednost, ni novi delovi nisu garancija\nSlobodan Valdevit iz NATP ističe da će novi propis žestoko da pogodi naš vozni park, a ne utiče na bezbednost.\n„Ovalnost bi morala da bude znatno veća od 20 odsto da bi vozilo bilo nebezbedno. To se ne oseća na uređaju, nijedan vlasnik ne može da primeti ni mnogo veći procenat odstupanja. Kada pedala počne da se pomera gore-dole prilikom kočenja ili kada pravi vibraciju tada je deformacija znatno veća od 20 odsto“, kaže Valdevit.\nU julu naredne godine se navršava rok od tri godine koji je dat tehničkim pregledima da prilagode svoje objekte za merenje ovalnosti diskova. Neki su to već učini i primenjuju ovaj propis.\nI sadašnja situacija je, kako ocenjuje Valdevit, prilično apsurdna, jer vlasnik vozila može da bira da li će ići na tehnički kod nekog ko meri ili kod onog ko to ne čini. Vozači treba da znaju da čak ni novi disk nije garancija da će biti zadovoljeni traženi procenti.\n„Dešavalo se da su na tehničkom „pali“ automobili koji su došli sa potpuno novim diskovima, jer sve zavisi od proizvođača i kvaliteta“, naglašava Valdevit.\nProfesor Ivković smatra da bi ovalnost kao parametar za ocenu ispravnosti kočnog sistema vozila trebalo uvoditi postepeno.\nOd naredne godine treba krenuti sa merenjem i upoznavanjem vozača sa novim propisom, a primena bi trebalo da počne u budućem periodu sa pažljivo definisanim normama, u skladu sa voznim parkom Srbije, smatra on.\nDirektor Komiteta za bezbednost saobraćaja, Damir Okanović, ocenjuje da se u Srbiji sistemski najviše napora ulaže u najmanje goruće probleme.\n„Najčešći uzrok saobraćajnih nesreća je ponašanje učesnika u saobraćaju, zatim nebezbedni putevi, a na trećem mestu je tehnička neispravnost vozila. Najviše resursa trošimo i najstrože propise donosimo u oblasti tehničke ispravnosti vozila, koja jeste bitna, ali sa druge strane mnogo se manje bavimo putevima“, objašnjava Okanović.\nŠta je ovalnost kočnica\nProfesor Ivan Ivković objašnjava da ovalnost kočnica predstavlja neujednačenost sile kočenja po obrtu točka i da je to samo jedan od parametara za ocenu ispravnosti kočnog sistema vozila. Do ovog variranja dolazi zbog deformacije doboša, odnosno diska.\n„Uzroci ovih promena mogu biti intenzivno kočenje u kombinaciji sa nepovoljnim uslovima vožnje kao što su naglo zagrevanje i hlađenje doboša ili diska, zatim greške u njihovoj proizvodnji, korišćenje neadekvatnih materijala...“, navodi Ivković.


BiH konačno preuzima kontrolu nad nebom Žurnal - Jedina slobodna teritorija\nObmane o velikoj zaradi: BiH konačno preuzima kontrolu nad nebom\nObjavljeno: 21.08.2019. u 13:09h\nPostoje dva nivoa kontrole preleta BiH i to onaj do 10 hiljada metara, koje BiH nadzire od 2014. godine, dok bi za nekoliko mjeseci trebali preuzeti i nadzor iznad te visine. No to neće značiti priliv velikih sredstava u budžet BiH, kako se to obično predstavlja.\nUostalom i bh. zakonske odredbe su jasne\nDavorin Primorac, kontrola zračne plovidbe, BHDCA, BHANSA\nIz BHANSA-e priznali\nZa manjak od tri miliona kriv je direktor BHDCA Đorđe Ratkovica!\nAgencija za zračni promet\nGdje je nestalo tri miliona maraka?


PREDLOZI ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O ZAŠTITI ŽIVOTNE SREDINE, O ZAŠTITI PRIRODE I O UPRAVLJANJU OTPADOM: PREDVIđENO JE OSNIVANJE ZELENOG FONDA REPUBLIKE SRBIJE KAO BUDżETSKOG FONDA, UVODI SE POJAM "GEOPARKA", KAO PODRUčJA JASNO DEFINISANE POVRšINE U OKVIRU KOJE SE šTITE, čUVAJU, PREZENTUJU I PROMOVIšU OBJEKTI GEONASLEđA, čUVAR ZAšTITćENOG PODRUčJA DOBIJA STATUS SLUżBENOG LICA\nPoslanici u Narodnoj skupštini Republike Srbije, 17. februara 2016. godine, započeli su Peto vanredno zasedanje, tokom koga se razmatra set zakona iz oblasti životne sredine, čijim će usvajanjem, kako je poručila ministarka poljoprivrede i zaštite životne sredine, Snežana Bogosavljević Bošković, Srbija načiniti značajan iskorak u pogledu zaštite životne sredine i prirodnih vrednosti, unaprediti međunarodnu saradnju i proširiti mogućnosti za razvoj poljoprivrede i privrede.\nPredlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zaštiti životne sredine,\nPredlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o upravljanju otpadom.\nPredlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zaštiti životne sredineza cilj imaju uspostavljanje predvidivosti i kontinuiteta u finansiranju zaštite životne sredine, a jedna od ključnih izmena je osnivanje Zelenog fonda Republike Srbije kao budžetskog fonda.\n"Dostizanje ovog cilja zahteva u narednim godinama i značajne infrastrukturne investicije", rekla je Bogosavljević Bošković.\nPrema njenim rečima, ukupni troškovi aproksimacije Srbije u oblasti zaštite životne sredine procenjeni su na oko 11,5 milijardi evra u periodu do 2030. godine.\nPredviđeno je i uspostavljanje Nacionalne elektronske baze podataka (Nacionalnog metaregistara), kako bi se građanima omogućio lak, brz i jednostavan pristup informacijama o životnoj sredini i unapredi opšta dostupnost informacija iz ove oblasti.\nPredlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o upravljanju otpadom za cilj imaju da, pored ostalog, doprinesu razvoju privrede, obezbeđivanju kontinuiteta u radu novih postrojenja koja podležu izdavanju integrisane dozvole, uspostavljanju kontinuiteta u sistemu finansiranja upravljanja otpadom, uključujući i upravljanje posebnim tokovima otpada, kao i uspostavljanju osnova cirkularne, odnosno zelene ekonomije.\nPredloženim izmenama obezbedio bi se kontinuitet u radu novih postrojenja koja podležu izdavanju integrisane dozvole za period od završetka probnog rada do dobijanja integrisane dozvole, što će doprineti razvoju privrede i sprečavanju nastanka velikih troškova koje bi privredni subjekti imali usled obustave rada ovih postrojenja u periodu od završetka probnog rada do dobijanja integrisane dozvole (zakonski rok od 240 dana).\nPredlogom zakona o izmenama i dopunama Zakona o zaštiti prirode se, pored ostalog, utvrđuje nadležnost Ministarstva za davanje saglasnosti na sektorske planove i programe korišćenja prirodnih resursa u zaštićenim područjima i području ekološke mreže.


Ajaks – fudbal sa izvora - Sportklub\nAjaks – fudbal sa izvora\nVladimir Živković Autor:Saša Ozmo17. apr. 20191:31\nNakon neočekivanog plasmana Ajaksa u polufinale Lige šampiona, slavni holandski klub je ponovo postao interesantan, posle dosta godina životarenja u drugom evropskom planu jer su glavnu ulogu na fudbalskoj pozornici preuzeli oni bogatiji i raskalašniji.\nNije neobično da holandski tim, pa makar to bio i slavni Ajaks, dobije krajnje epizodnu ulogu na savremenoj fudbalskoj pozornici jer ima manji budžet i od timova koji ulaze ili ispadaju iz Premijer lige. Da stvar po Amsterdamerse bude još nepovoljnija, čak su u domaćem prvenstvu bez titule pune četiri godine. I onda se dogodi gaženje Reala u Madridu, pa gotovo savršena lekcija jednom od favorita u Ligi šampiona i sada već gotovo večitom prvaku Italije.\nKako je Ajaks uspeo da ponovo zadivi fudbalski svet ne samo odličnim rezultatom, već i igrom koja nas vraća u neka pomalo romantična vremena? Šta to Ajaks (opet) ima, a nemaju veći i bogatiji? I pored neuporedivo manje novca na raspolaganju, Amsterdamersi su uspeli da sačuvaju autentični fudbalski gen koji se zasniva pre svega na čuvenoj školi, koja je još od vremena Rinusa Mihelsa smatrana najboljom u Evropi.\nAjaks je u startnoj postavi u Torinu imao sedam igrača iz svoje akademije (ako se računa golman Onana koji je došao iz Barselone, ali je profesionalni debi imao u Ajaksu), plus Šene koji je tu sedam sezona, plus Zijeh i Neres koji igraju treću, a jedini pravi novajlija je Tadić koji igra kao da se rodio na obalama Amstela (ne piva, već reke).\nGotovo je neverovatno da je trener Erik ten Hag u protokolu u Torinu imao trojicu igrača – od kojih golman Varela nema ni minut u prvom timu, De Vit ima 30, a Ekelenkamp 79 minuta prvoligaškog fudbala! Jedino je Dolberg ozbiljno fudbalsko ime. Odavno je već poznata stvar u fudbalskom svetu da igrači koji se formiraju na terenima De Tukomsta nisu samo fudbalski obučeni, već i mentalno pripremeljeni za belo-crveni dres i mnogi koji u svojim prvim utakmicama u prvom timu igraju sa neverovatnom dozom samopouzdanja koje se graniči sa bezobrazlukom. Kod momaka koji prvi put istrče na Arenu nećete videti ni tremu ni strah od greške, pa iako mnogi od njih nisu u stanju da ostave trag na amsterdamskoj travi, a kasnije u većim ligama, uvek su dovoljno dobri za terene u Turskoj, Rusiji, Belgiji, Srbiji… I još nešto važno – nije ih mnogo briga za rezultate u mlađim kategorijama.\nNe treba zaboraviti da je Ajaks počeo u trećem kolu kvalifikacija za Ligu šampiona i da im je Juventus deseti protivnik u ovom takmičenju. Pre početka Lige šampiona, kvota na Ajaks je bila 250. Kopljanici teoretski mogu i do triple krune jer imaju i finale Kupa sa Viljemom i ove sezone su već postigli 155 golova u svim takmičenjima!\nVelike zasluge za istorijski uspeh Amsterdamersa ima i trener Erik ten Hag, van Holandije relativno anoniman trener. Tek u 42.godini počeo je da radi u Go Ahed Iglsima, dve sezone je vodio drugi tim Bajerna, dve sezone Utreht i u Ajaks je stigao 2017.\nNije osvojio titulu u prvoj sezoni (još je nije obezbedio ni u drugoj), ali se ispostavilo da je klub uradio pravu stvar što ga nije smenio. Nije nikada odstupao od njihove klasične formacije 4-3-3, ali je još u grupnoj fazi igrao bez klasičnog špica, sa Tadićem kao “lažnom“ devetkom i uspeo je da odigra sa Bajernom 1:1 i 3:3, sa AEK-om i Benfikom su rutinski obavili posao, a utakmice sa Realom i Juventusom zadivile su fudbalski svet.\nBez obzirana to što Ajaks još nije obezbedio titulu u Holandiji i što će i u polufinalu Lige šampiona opet biti ili blagi autsajder ako bude igrao sa Totenhemom i totalni ako protivnik bude Mančester Siti, Kopljanici su već sad uradili mnogo za današnji fudbal. Pokazali su da dobar, pravi, autentičan fudbal, onaj sa izvora i dalje može da bude pravi… I možda ili skoro najbolji.\nA koliko igrača će Ajaks uspeti da zadrži narednog leta je već neko drugo pitanje… A Dušan Tadić? On zaslužuje posebnu priču.


Sprema se još jedan odlazak iz Partizana, a od najavljenog povratka - nema ništa? - Sportske.net\nPosle rastanka sa Kameruncem Tavambom, na pomolu još jedan odlazak iz Partizana narednih dana.\nDa li je ovo dokaz koliko je Partizan jači nego prošle sezone?Od ponedeljka karte za revanš u HumskojĐukić: "Šehović vrhunski, sasvim drugi Suma"Jevtović: "Dug je put pred nama, bićemo sve bolji"Utisak meča - Šehović je ZLATAN! (TVITOVI)\nPartizan je pobedom u Nikšiću (3:0) ušao u novu sezonu, ali igrački kadar još uvek nije finaliziran.\nPrelazni rok je i dalje u toku, a posle nekoliko pojačanja ovog leta, crno-beli će se najverovatnije rastati i sa još nekoliko igrača na koje trener Đukić u ovom treutku ne računa najozbiljnije.\nKako sada stvari stoje, izvestan je odlazak Ukrajinca Jurija Vakulka, koji je zimus stigao u Humsku, sa epitetom kapitena mlade reprezentacije svje zemlje, ali u prethodnih šest meseci nije uspeo da se izbori za svoje mesto u timu.\nNišta se nije promenilo ni tokom nedavnih priprema u Sloveniji, gde je odigrao samo jednu utakmicu i postalo je jasno da se bliži njegov rastanak sa Partizanom.\n''Žurnal'' danas prenosi da se na tome već uveliko radi i samo se postavlja pitanje da li će Ukrajinac biti prosleđen negde na pozajmicu, ili će se pojaviti klub koji je spreman za otkup njegovog ugovora.\nIstovremeno, pomenuti izvor navodi i da od povratka levog beka Nemanje Antonova neće biti ništa.\nPodsetimo, ovaj momak je u finišu prošle sezone uspeo da se izbori za mesto u startnih 11, bilo je planirano da tako nastavi i u novoj, ali je u međuvremenu morao da se frati u Grashopers zbog isteka pozajmice. Za to vreme, mladi Zlatan Šehović je sjajno iskoristio ukazanu priliku na mestu levog beka, pa sada u Humskoj i nisu previše uporni da se ''cenjkaju'' sa Švajcarcima oko otkupa jegovog ugovora.


Home » ATP » Kada je Goran Ivanišević podučavao sudiju kako se izgovara njegovo prezime\nGoran Ivanišević bio je vrhunski teniser, ali i jedan od poslednjih „zabavljača“ na teniskom terenu. Mnogima će ostati u sećanju njegov nestvarni uspeh na Vimbldonu, mnoge velike pobede, ali i predaja meča zbog nedostataka reketa za igru, kao i legendarno objašnjenje svoje loše forme. Osim što je igrao odlično, Goran je vrlo često svojim reakcijama znao da uveseli publiku, zbog čega je bio voljen širom planete, a jedne od takvih situacija se danas podsećamo.\nNa meču protiv Patrika Raftera, na događaju koji se odavno više ne održava, Goran Ivanišević je primetio da se sudija muči da pravilno izgovori njegovo prezime. Posle još jedne greške sudije i izgovorenog „Ivaninević“, Goran je rešio da poduči sudiju. Prišao je stolici i počeo da objašnjava sudiji kako se izgovara njegovo prezime, a dok ih je zbunjeni Rafter posmatrao, sudija je bezuspešno pokušavao da ponovi ono što je Goran izgovarao. Posle nekoliko bezuspešnih pokušaja, sudija je na kraju uspeo, a njegov „učitelj“ je bio vrlo zadovoljan i procenio je da su se stekli uslovi za nastavak duela. Ipak…\nGoran Ivanišević se smejao što sudija ne uspeva da izgovori njegovo prezime kako treba.\nDok se Goran udaljavao, sudija je ponovo pročitao rezultat i izgovorio je: „Prednost Ivanineviš“! Goran se smejao i objašnjavao sudiji da opet nije uspeo, a sudija je pokušavao da se ispravi u narednim situacijama. Kada god bi došao do prednosti u gemu ili ga osvojio, Goran Ivanišević je čekao da čuje da li će sudija „konačno“ uspeti da pravilno izgovori njegovo prezime, a kada god ne bi uspeo, Goran bi pored razočaranja, sugerisao arbitru da je opet pogrešio. Ipak, na kraju je sudija uspeo. Kada je Goran odličnim forhendom osvojio gem u finišu trećeg seta, sudija je izgovorio: „Gejm Ivanišević“, a teniser iz Splita mu je svojom reakcijom potvrdio da je ovog puta izgovorio kako treba.\nNije redak slučaj da se mnogi stranci muče sa izgovaranjem prezimena ljudi sa prostora bivše Jugoslavije, jer su njima ta prezimena vrlo često preteška za izgovaranje. Kada je sudija na meču imao sličnih problema sa prezimenom Gorana Ivaniševića, Hrvat se nije naljutio, već je odlučio da poduči sudiju da pravilno izgovara njegovo prezime, a tim svojim gestom načinio da je da taj meč mnogima bude zabavniji od očekivanog. Kako su izgledali ti za mnoge veoma komični trenuci, u kojima je Goran Ivanišević podučavao sudiju kako da izgovara njegovo prezime, možete se podsetiti na snimku koji je pred vama.


Dijana Radović (SPS): Saradnja Srbije i BiH nužnost i potreba pograničnih opština | ZLATIBORSKE NOVINE\nNarodna poslanica SPS Dijana Radović, govorila je danas o Sporazumu između Vlade Republike Srbije i Saveta ministara BiH o održavanju i rekonstrukciji putnih međudržavnih mostova i istakla značaj koji ovaj projekat ima za lokalno stanovništvo u pograničnim opštinama. Posebno je naglasila da bi ovakvo zajedničko infrastrukturno rešenje dve države bilo veoma značajno i za održavanje i rekonstrukciju puteva u samom graničnom i međugraničnom pojasu sa BiH.\nS obzirom na to da dolazim iz jedne, mogu slobodno reći kada je u pitanju granica sa BiH, najspecifičnije opštine u Srbiji, iz opštine Priboj, osvrnuću se posebno na važnost održavanja i rekonstrukcije tri mosta na reci Uvac. Specifičnost Opštine Priboj ogleda se u tome što se 2/3 trećine teritorije nalazi se u prekograničnom delu. Što podrazumeva da veliki broj građana ove opštine zbog isprepletanosti granica svakodnevno zbog posla, školovanja ili rada na svojim imanjima, prelazi čak 4 granična prelaza. Prvi most na reci Uvac koji će se rekonstruisati jeste najviše korišćen granični prelaz, koji je do pre nekoliko godina bio i jedini prelaz za sve ove stanovnike, ali i za tranzitni i teretni saobraćaj, što je otežavalo normalno funkcionisanje građana, jer je izuzetno opterećen i građani Opštine Priboj i Rudo gotovo svakodnevno su čekali kako bi prešli na drugu stranu. Život građana ove dve pogranične opštine znatno je olakšan nakon 2016. godine kada je na zajedničku inicijativu Opštine Priboj i Opštine Rudo kao i uz veliku pomoć i podršku Ministarstva unutrašnjih poslova RS otvoren, posle 25 godina, drugi most u Carevom polju takođe preko reke Uvac, za pešake i malogranični prelaz, koji se takođe nalazi u ovom Sporazumu. Rekonstrukcijom i obnovom ovih mostova na reci Uvac, olakšaće se svakodnevni život građana koji žive u pograničnom delu. Za građane ove dve opštine, doprinos ovog projekta ne meri se samo u metrima asfalta već i u prilici što će sa svojim susedima, na koje su zbog geografske blizine najviše jedni na druge upućeni, brže i lakše rešavati sakodnevne zajedničke probleme, podstaći društveno-ekonomski razvoj kao i zapošljavanje. Zbog toga će ulaganja u infrastrukturu značajno doprineti privrednom razvoju ovih lokalnih zajednica, njihovom povezanju, izgradnji čvršćih odnosa i sa srpske i sa bosanske strane i uticati na unapređenje bilateralne saradnje – kazala je narodna poslanica Dijana Radović.\nS obzirom na značaj i ulogu koje lokalne samouprave imaju u doprinosu jačanja bilateralne saradnje, afirmativan i primer dobre prakse lokalnih samouprava ove dve države jeste Memorandum o uspostavljanju međusobne saradnje koje su u februaru potpisale opštine, Priboj, Rudo, Čajetina i Višegrad. Kao i Povelja o bratimljenju koju su juče potpisali predsednici Opštine Priboj i Opštine Rudo.\nNarodna poslanica Dijana Radović (SPS), Foto: PP Media\nCilj bratimljenja ove dve opštine jeste dugoročno povezivanje i unapređenje saradnje u oblasti ekonomskog razvoja, poljoprivrede, turizma, prosvete, sporta, kao i u svim drugim oblastima koje su od obostranog interesa za dve susedne opštine. Upravo dobra saradnja ovih opština kroz zajedničke aktivnosti i projekte, čini svakodnevni život stanovnika Priboja u Srbiji i Rudog u BiH, koji je međusobno isprepletan administrativnim granicama, manje komplikovanim. Zato i podrška ovim lokalnim samoupravama od republičkog nivoa kroz zajedničke projekte dve države jeste neophodnost, kako bi se olakšao život građanima u pograničnom delu, doprinelo bržem kretanju ljudi i robe, manjim transportnim troškovima i kraćem čekanju na granicama – zaključila je Dijana.\nVakcina je spas za građane, ali i iscrpljene zdravstvene radnike\nFudbaleri Budućnosti dočekuju Slobodu


Za vrijeme praznika pojačane mjere policije na prevenciji i sankcionisanju neovlaštene prodaje i upotrebe pirotehnike\nObjavljeno četvrtak, 27 Decembar 2018 15:08\nKako smo već informisali javnost, Uprava policije Ministarstva unutrašnjih poslova Zeničko-dobojskog kantona poduzima intenzivne aktivnosti sa ciljem obezbjeđenja lične i imovinske sigurnosti svih građana na području Kantona za vrijeme praznika.\nU tom smislu, a u skladu sa izvršenim analizama i procjenama, planirane su pojačane kontrole ugostiteljskih objekata, kao i drugih objekata u kojim se okuplja veći broj građana, te pojačane kontrole učesnika u saobraćaju, u okviru kojih će se evidentirati i sankcionisati prekršaji propisani Zakonom o osnovama sigurnosti saobraćaja na cestama u BiH, sa posebnim akcentom na kontrolu alkoholiziranosti vozača.\nKako je Policijska uprava I obaviještena, ove godine, u Zenici, na Trgu Alije Izetbegovića, od strane Gradske uprave Zenica organizovan je Centralni doček Nove godine. Imajući u vidu da će na ovom javnom skupu biti prisutan veliki broj građana, Uprava policije Ministarstva unutrašnjih poslova Zeničko-dobojskog kantona će angažovati značajne policijske snage i zajedno sa organizatorom dočeka i drugim službama, preduzeti sve potrebne mjere i radnje, kako bi svim građanima obezbjedila maksimalnu ličnu i imovinsku sigurnost i kako bi građani u jednom mirnom i svečanom ambijentu dočekali i proslavili Novu godinu.\nS tim u vezi, Policijska uprava I u Zenici je sačinila Plan obezbjeđenja, kojim su predviđene posebne mjere fizičkog, saobraćajnog, operativnog i KDZ obezbjeđenja, a policijski komesar Semir Šut je formirao Štab za koordiniranje i usmjeravanje naznačenih aktivnosti, koji će biti u stalnom zasjedanju i koji će rukovoditi svim aktivnostima iz Plana. Pored svih planiranih mjera i radnji policijski službenici će, u okviru svojih nadležnosti, dokumentovati i sankcionisati sve prekršaje i slučajeve narušavanja javnog reda i mira na ovom skupu, kao i eventualna krivična djela.\nPosebno će se rigoroznije postupati prema licima zbog neovlaštene prodaje i upotrebe pirotehničkih sredstava, a isto tako, policijski službenici će zadokumentovati i sankcionisati sva ponašanja koja nisu u skladu sa odredbama Zakona o javnom redu i miru Zeničko-dobojskog kantona.\nUprava policije Ministarstva unutrašnjih poslova Zeničko-dobojskog kantona poziva sve građane, kao i građane koji će biti na Centralnom dočeku Nove godine, da se uzdrže od činjenja nezakonitih radnji, kao i nedoličnog ponašanja, a naročito upućuje poziv i apel roditeljima i starateljima djece i maloljetnih lica, da se dužno staraju o istim i vrše stalni nadzor nad maloljetnim licima, naročito kada je u pitanju upotreba pirotehnike, kao i kretanje maloljetnika u noćnim satima.\nTakođe, pozivamo sve građane da ukoliko raspolažu bilo kakvim bezbjednosno interesantnim informacijama, kao i informacijama o uočenim krivičnim djelima, prekršajima i drugim nezakonitim radnjama i pojavama, da o tome odmah informišu nadležnu policijsku stanicu pozivom na broj 122 ili direktnim obraćanjem policijskim službenicima na terenu.


Srpske firme dobrodošle u Iraku\nNaslovnica Sjeverni Sandžak Novi Pazar Srpske firme dobrodošle u Iraku\nNovi Pazar – Privrednici iz Srbije imaju priliku da ulažu i rade u Iraku i dobro su došli u tamošnju provinciju Misan, rečeno na sastanku predstavnika nekoliko srpskih kompanija i provincijske Komisije za investiranje.\nNa sastanku predstavnika nekoliko srpskih kompanija i provincijske Komisije za investiranje rečeno je da privrednici iz Srbije imaju priliku da ulažu i rade u Iraku i da su dobrodošli u tamošnju provinciju Misan.\nSrpsku delegaciju u Iraku predvodio je ministar bez portfelja u Vladi Srbije Sulejman Ugljanin, a u današnjem saopštenju iz njegovog kabineta navodi se da je na susretu bilo riječi o investicionim planovima.\nPredsjednik Komisije za investiranje Jusif Radi Kadim naveo je da su uslovi za ulaganja u provinciji Misan povoljni s obzirom na zakonsku proceduru i podsticaje, kao i da će zainteresovani srpski privrednici imati punu podršku rukovodstva provincije.\nMinistar Ugljanin je rekao da je cilj posete povjezivanje privrednika i pronalaženje zajedničkih ekonomskih interesa, kao i nastavak saradnje koju su dvije zemlje godinama ranije imale.\nPrivrednici iz Srbije su predstavili svoje mogućnosti za poslove u Misanu, posebno u oblastima energetike, građevine, poljoprivrede, obrazovanja i medicine.\nRazgovori privrednih delegacija dvije zemlje nastavljeni su rano jutros i Iračani su rekli da su zainteresovani za saradnju sa firmama iz Srbije na projektu transformacije starog vojnog u civilni aerodrom.\nPredstavnici kompanija iz Srbije su se posebno raspitivali o tenderskim uslovima.


Srbija za neradnu nedelju - bar nedeljom budi kući\nObjavljeno četvrtak, 23 decembar 2021 10:28\nAutor Uroš Milivojević\nNije tajna da radnici u trgovini, pored radnika u ugostiteljstvu, pripadaju sloju radnika sa najgorim uslovima rada. Na stranu što je ova delatnost prošarana radom na crno, gde o radnim pravima i dostojanstvu nema govora, onim radnicima koji i imaju ugovor o radu on vrlo često ostaje mrtvo slovo na papiru. Nedefinisano radno vreme, odsustvo dnevnog i nedeljnog odmora, neplaćeni prekovremeni rad, mobing, nemogućnost korišćenja pauze u toku rada, uznemiravanje od strane potrošača i šefova, sve to uz mizerne zarade koje ne mogu da pokriju ni osnovne potrebe - to su uslovi u kojima živi oko 360.000 radnika u Srbiji. Za mnoga iskustva radnika iz prodavnica javnost ne bi ni znala, dalje od ponekog teksta koji se povremeno objavi u medijima, da nije pokrenuta grupa na fejsbuku „Srbija za neradnu nedelju!”.\nZahtev za zabranu rada nedeljom u prodajnim objektima treba prvenstveno shvatiti kao poziv upomoć od strane radničke klase Srbije. U situaciji kada su sindikati slabi i broj članova u opadanju, a u očima javnosti ako ne kompromitovani, onda bez preteranog poverenja, palo je na grupu od nekoliko radnika iz trgovine da pokrenu ovu inicijativu pre četiri godine.\nSticajem okolnosti, u nekoliko država u regionu, radnici su se već izborili da nedelja bude neradna. U Crnoj Gori i Sloveniji je rad nedeljom već zabranjen, u Bosni i Hercegovini je zabranjen u pojedinim opštinama, a Makedonija i Hrvatska najavljuju njeno uvođenje. Crna Gora je od oktobra 2019. počela sa primenom zabrane rada nedeljom u trgovinama, a to se sve dešavalo nedugo pre uvođenja vanrednog stanja u Srbiji, kada je postalo jasno da društvo može opstati i bez poseta marketima nedeljom. Pandemija i uvođenje vanrednog stanja su probleme sa kojima se suočavaju radnici u trgovini u najmanju ruku kvadrirali. Pored toga što je za mnogo kraće vreme trebalo uslužiti veću količinu ljudi, odlaskom na posao se rizikovao i život.\nSlogan „Bar nedeljom budi kući” je tada odjeknuo, a fejsbuk grupa je ubrzo narasla, i u trenutku pisanja ovih redova broji preko 41.000 članova. Samo postojanje i rast grupe je bilo dovoljno da se i predsednik države, Aleksandar Vučić, oglasi po tom pitanju izjavama poput „Ne može neradna nedelja, ne dam!” ili „Može, idite u te zemlje!”, gde je još jednom jasno pokazao koliko je Republika Srbija antiradnička država.\nNo, organizovanje putem interneta možda jeste postala nužnost, ali ono ne može da zameni pokret na terenu. Pored sporadične saradnje sa pojedinim sindikalnim centralama, koje nisu uspele da poguraju inicijativu napred, kao i nekoliko akcija deljenja letaka i lepljenja plakata, ceo aktivizam se sveo na pisanje objava na grupi i spao na pozivanje potrošača da bojkotuju kupovinu nedeljom.\nTakvim delovanjem inicijative nije se daleko odmaklo. Treba pohvaliti radnike koji su pokrenuli inicijativu i koji su aktivni na internetu, ali bez organizovanja pokreta na radnim mestima, najveći domet grupe može da bude po koji članak u novinama. Pozivi na bojkot kupovine nedeljom možda mogu učiniti da neki pojedinci zaista ne idu u prodavnice tim danom, ali efekat toga može da bude samo zabluda da je nešto učinjeno u smeru uvođenja neradne nedelje. Bojkot u najboljem slučaju služi smirivanju lične savesti, što ne može i neće naterati gazde da zatvore svoje prodavnice.\nSindikalne centrale očigledno nisu prepoznale veliki potencijal za organizovanje radnika u jednom veoma slabo sindikalizovanom sektoru, dok za državu pitanje uvođenja neradne nedelje ne dolazi u obzir. Trgovine zarađuju milione evra svake godine, ali ne žele da svojim radnicima obezbede ni privid pristojne egzistencije. Ono što je potrebno da bi se kompanije uopšte naterale da saslušaju svoje radnike jeste da se radnici organizuju. Pojedinac ili mala grupa ne mogu naterati „poslodavca” ili državu na pregovore, ali to mogu udruženi radnici u firmi i sektoru, a još lakše udruženi radnici cele zemlje. Radnici koji su se udružili da bi promenili stvari koje ne mogu da promene kao pojedinci jeste definicija sindikata.\nMožda jedan od najvećih problema sa sindikalizmom u Srbiji i jeste što su njegove pobede retke, male i nedovoljno publikovane. Razloga za to ima mnogo, ali to nije tema ovog teksta. Borba za neradnu nedelju ne može biti uspešna bez aktivnog učešća radnika iz trgovine u sindikatima. Mora se razumeti da sindikat nije magični štap kojim otklanjamo sve naše probleme, ali je jedini način da okupimo sve više radnika na jedno mesto oko problema sa kojima se suočavamo. Proces razvijanja sindikata i sindikalne borbe je spor i njegovi uspesi se ne dešavaju preko noći, ali svi drugi putevi vode u slepu ulicu.\nNeminovno je da će se u toj borbi doći u sukob sa „poslodavcima” i državom koja ih štiti i čije interese ona zapravo zastupa. Ono što je „alternativa” tome jeste da se pravimo da će stvari same od sebe da se promene. Na kraju krajeva, ne radi se samo o zabrani rada nedeljom, radi se o uslovima u kojima radimo i živimo.\nAko borba za neradnu nedelju iza sebe iznedri borbene sindikate, ona može da postane pobeda koja je radničkoj klasi potrebna da se pomeri iz umrtvljenog stanja u kome se trenutno nalazi. U prodajnim lancima radi gotovo 1/5 radnika u Srbiji. Ako većina njih bude činila sve što je u njihovoj moći da ostvari neradnu nedelju i poboljšanje uslova u kojima rade, ne postoji sila koja bi mogla da ih zaustavi.\nTekst originalno objavljen u 23. broju štampanog izdanja Crvene kritike


Predsjedništvo BiH: Kandidatski status 2021, ako sprovedemo reforme — Radio Velkaton : Radio Velkaton\n1. Oktobra. 2020. Bosna i Hercegovina\nPredsjedništvo BiH: Kandidatski status 2021, ako sprovedemo reforme\nČlanovi Predsjedništva Bosne i Hercegovine (BiH) tvrde da su prilikom susreta sa zvaničnicima Evropske unije (EU) dobili uvjeravanja da bi “zemlja mogla dobiti kandidatski status do 2021 godine” ako se nastavi sa napretkom u 14 ključnih prioriteta koje je identifikovala Evropska komisija.\n“ Na svim sastancima jučer je kazano da je BIH napravila značajne iskorake u realizaciji 14 prioriteta EU i da BiH treba da nastavi da predano radi na ispunjavanju obaveza iz tih 14 porioriteta. Ukoliko to bude tako onda možemo očekivati kandidatski status u toku 2021. To je danas kazano na svim sastancima”, izjavio je nakon završteka posjete, predsjedavajući Predsjedništva BiH Šefik Džaferović.\nČlanovi Predsjedništva BiH, Šefik Džaferović Milorad Dodik i Željko Komšić su se u toku dana sastali sa predsjednikom Evropskog parlamenta Davidom Sasolijem (Sašoli), evropskim komesarom za proširenje Oliverom Varheljijem (Varhelyi) kao i visokim predstavnikom EU za vanjsku politiku i bezbjednost Žozep Boreljom (Josep Borell).\nMoguće dobijanje kandidatskog statusa, prema članu Predsjedništva BiH Miloradu Dodiku, značilo bi “novu dinamiku za Bosnu i Hercegovinu”.\n“Ja naravno to podržavam, mislim da je to dobro i to treba da se uradi”, izjavio je Dodik.\nŽeljko Komšić, član Predsjedništva BiH je izrazio zadovoljstvo “satstancima i atmosferom” koja je vladala na svim sastancima.\nŠef evropske diplomatije Žozep Borelj je u saopštenju izdatom nakon susreta sa Predsjedništvom BiH pozdravio “kolektivnu opredjeljenost” za napredak zemlje na putu evropskih integracija.\nČlanovi Predsjedništva su pozvali šefa evropske diplomatije Borelja da prisustvuje ceremoniji obilježavanja godišnjice Dejtonskog sporazuma.\n“Želimo da kao Predsjedništvo pošaljemo poruku koja će govoriti o budućnosti naše zemlje i gospodin Borelj će doći kada budemo obilježavali 25 godišnjicu Dejtona”, najavio je Džaferović.\nEvropska komisija je u maju 2019. godine usvojila mišljenje o zahtjevu Bosne i Hercegovine za članstvo u Evropskoj Uniji u kojem nije preporučila dodjelu kandidatskog statusa, nego je navela 14 prioriteta u kojima BiH treba ostvariti napredak kako bi Savjet EU-a mogao da odluči o sljedećim koracima.\nPrioriteti se odnose na vladavinu prava, borbu protiv korupcije i zaštitu prava svih građana.


Rođen u Milanu 1962, Enoh je počeo da se bavi stripom početkom devedesetih, prvo s nekoliko kratkih priča, a zatim je kreirao serijal Sprayliz. U tom serijalu već se pojavljuju Enohove omiljene teme – radnja prati mladu tinejdžerku Elizabetu „Sprejliz“ Petri koja svojim grafitima skreće pažnju na zloupotrebe vlasti lokalnog gradonačelnika i drugih gradskih i državnih funkcionera.\nMladi ženski likovi puni energije i savremeni društveni problemi nastaviće da budu Enohovo polje interesovanja i nadalje, ali će za Geu tome pridodati – misticizam. No, vratimo se Sprejliz: 1995. serijal je dobio nagradu za najbolji strip koju dodeljuje časopis „Fumo di China“ i, ironično, iste godine biva ukinut zbog slabog interesovanja. Nakon toga Enoh crta nekoliko epizoda serijala „Legs Weaver“ za izdavačku kuću „Boneli“ i sa Stefanom Vijetijem počinje rad na grafičkoj noveli „Dragonero“. No, usred svega toga, Serđo Boneli mu je ponudio da kreira nov serijal, nov ženski lik, i da prvi put u istoriji ove kuće bude kompletan autor serijala. Tako je „Gea“ startovala 1999. i izlazila je na svakih šest meseci do 2007., kada je priča o mladoj Zaštitnici stigla do kraja.\nPošto se Gea pokazala uspešnom i kreativno i komercijalno – Boneli je ponovio svoju ponudu, te tako od kraja 2007. u Italiji na svakih šest meseci izlazi nov Enohov serijal, „Lilit“, o devojci (naravno!) koja je poslata nazad kroz vreme kako bi uništila svaki vremenski tok u kome se pojavljuje Trnovac, misteriozni entitet koji će dovesti do uništenja čovečanstva. Paralelno s „Geom“ i „Lilit“, Enoh je nastavio da povremeno radi epizode Sprejliz, koliko mu vreme dopušta. Za francusku izdavačku kuću „Les humanoides associes“ je s Mariom Albertijem kreirao serijal „Morgana“, kombinaciju naučne fantastike i fantazije, i koju godinu kasnije s Mauriciom de Vićencom „Rangaku“, avanturu smeštenu u Japan u vreme sedamnaestog veka.


Afera 'Patrija': Slovenačko Delo kažnjeno sa 10.000 evra\nSlovenački list "Delo" moraće da se izvini i plati 10.000 evra odštete vladajućoj SDS zbog tvrdnji su primili mito u aferi "Patrija".\nOkružni sud u Ljubljani u ponovljenom postupku naredio je ljubljanskom dnevniku da plati novčanu odštetu sa kamatama zbog tvrdnji da je SDS primio mito potpisivanjem ugovora sa finskim proizvođačem oružja "Patrija".\nViši sud Slovenije u avgustu je poništio prvobitnu presudu od jula u skladu sa kojom je ljubljanski list trebalo da plati odštetu, ističući da ugovori o prodaji oružja moraju da se smatraju temom od opšteg značaja i da budu podložni otvorenoj i javnoj debati.\nTada je naglašeno i da se sudija Okružnog suda greškom usredsredio samo na naslov teksta objavljenog u listu u novembru 2009. godine, a nije uzeo u obzir to da se već na početku teksta objašnjava da se iznesena tvrdnja zasniva na izjavama finskih istražilaca.\nMeđutim, Okružni sud u Ljubljani danas je presudio da su navodi novinara lista "Delo" Dejana Karbe, koji je tvrdio da je stranka SDS, a ne direktno njen lider Janez Janša, navodno primila mito u okviru ugovora o kupovini oklopnih vozila u vrijednosti od 278 miliona evra, zapravo njegovi lični navodi, prenosi slovenačka agencija STA.\nSud je zaključio da novinar te informacije nije dobio od šefa finskih istražitelja u slučaju "Patrija" Kaja Erika Bjerkvista, saopštila je advokatska kancelarija Zidra Klemenčič.\nSud je saopštio i da je Karba ovim tekstom prekršio slovenački novinarski kodeks i ukaljao ugled SDS-a.


Hard disk za mobilne telefone\nToshiba je predstavila najmanji hard disk na svetu, prečnika 0,85 inča, i tako premašila rekord koji je Hitachi postavio u novembru sa hard diskom prečnika jednog inča. Dovoljno mali da bi mogao da se smesti u mobilni telefon, ovaj uređaj može da pohrani do dva sata visokokvalitetnog video-zapisa ili skoro 60 sati muzike. Njegova veličina verovatno će uticati i na proizvodnju minijaturnih video-kamera, na isti način kao što je i hard disk kompanije Hitachi omogućio proizvodnju kamera izuzetno malih dimenzija.\nStari rekorder na tržištu minijaturnih diskova bio je zgodan za minijaturne kamere, ali njegove dimenzije nisu bile dovoljno male za upotrebu u mobilnim telefonima; novi rekorder prevazišao je tu barijeru i nametnuo se kao rešenje sa kapacitetom od tri gigabajta. Toshiba namerava da prve primerke pošalje proizvođačima mobilnih telefona na leto 2004. godine, a da sa masovnom proizvodnjom započne početkom 2005. godine. Pored saradnje sa proizvođačima minijaturnih kamera i mobilnih telefona, japanska firma očekuje i veliko interesovanje proizvođača digitalnih kućnih uređaja i uređaja za automobile.


Odložiti donošenje i primenu Uredbe – omogućiti premeštaje! – Sindikat srpske policije\nNaslovna /Dopisi/Odložiti donošenje i primenu Uredbe – omogućiti premeštaje!\nSuočeni sa dalekosežnim posledicama eventualnog usvajanja i primene sporne Uredbe, kao i sa nedoslednošću reprezentativnih sindikata, još jednom smo apelovali na ministra da pokaže državničku mudrost i spreči daljne osiromašenje više hiljada zaposlenih u Ministarstvu unutrašnjih poslova. Predsednik sindikata Lazar Ranitović uputio je dopisa ministru dr Nebojši Stefanoviću, koji vam prenosimo u celosti:\nU ime Sindikata srpske policije i u ime više hiljada zaposlenih u Ministarstvu, pozivam Vas da još jednom razmislite o neodrživosti predložene Uredbe Vlade Republike Srbije o načinu i uslovima ostvarivanja prava na naknadu troškova za dolazak i odlazak sa rada zaposlenih u Ministarstvu unutrašnjih poslova.\nPotpuno smo svesni obaveze MUP da obezbedi sprovođenje Zakona o policiji koji u članu 189. daje smernice u tom smislu, ograničavajući teritoriju za koju sledi naknada na teritoriju opštine rada, kao i maksimalni iznos naknade. Ali morate imati u vidu nedoslednost i kontradiktornost samog zakona koji u članu 155. stavu 5. previđa upravo suprotno: „Rukovodilac je dužan da u slučaju prekovremenog rada obezbedi policijskom službeniku prevoz, odnosno naknadi troškove prevoza od mesta stanovanja do mesta obavljanja prekovremenog rada i obratno.“\nPodsećamo Vas da i važeći kolektivni ugovor za državne organe garantujem svim zaposlenim pravo na pravičnu naknadu putnih troškova i da će primenom ovakve Uredbe praktično doći do praktičnog raskida Aneksa posebnog kolektivnog ugovora za policijske službenike koji ste potpisali sa reprezentativnim sindikatima. Naravno, sam sistemski zakon opšte važnosti, Zakon o radu, garantuje ista prava svim zaposlenim u Republici Srbiji i primenom odredbi ZOP doći ćemo u situacijuda naše kolege budu diskriminisane u odnosu na ostale građane.\nGospodine ministre, još jednom Vam ukazujemo da najmanje 1/3 svih zaposlenih u MUP spada u kategoriju putnika koji svakodnevno putuju iz grada u grad, prelazeći često i više stotina kilometara. To naravno nije logično, nije ni ekonomski isplativo, i stoga razumemo poslodavca koji se vodi načelnom ekonomičnosti. Ali to načelo niko ne sme da stavi ispred osnovnih ljudskih prava i efikasnosti samog sistema bezbednosti. Sigurni smo da Vam je poznata hronična nepopunjenost sistematizovanih radnih mesta u velikim gradovima, prvenstveno u Beogradu. Poznato vam je da nekoliko hiljada državnih i policijskih službenika rade u Beogradu a žive u unutrašnjosti.\nDa li je iko od poslanika u Skupštini Srbije, koji, uzgred budirečeno, naplaćuju punu cenu dolaska iz svojih prebivališta u Beograd gde obavljaju svoje radne zadatke, da li je iko od njih donoseći ovakav Zakon o policiji, mislio da je realno moguće pronaći preko hiljadu policijskih službenika za Policijsku brigadu samo na opštini Čukarica, ili pak nekoliko stotina pripadnika Žandarmerije samo na beogradskoj opštini Rakovica, niškoj Paliluli ili Kraljevu?\nDa li je neko mislio o tome da će takav režim isplate naknada dovesti do daljnjeg siromašenja već isuviše osiromašenih ljudi? Sindikat srpske policije strahuje da će ljudi biti primorani da biraju između prehranjivanja porodice i finansiranja dolaska na posao. Nemamo dilemu šta će svaki savestan roditelj da izabere, i plašimo se da će dolaziti do velikih problema u funkcionisanju službe.\nOvako predložena Uredba sigurno neće pogoditi većinu visokih rukovodilaca u MUP-u koji svakodnevno prelaze po više stotina kilometara službenim automobilima koji su im dati na stalno korišćenje, već najniže rangirane policijske službenike i druge zaposlene, zbog čega je ona duboko nepravedna, nerazumna i neodrživa.\nNeodrživa je jer ne nudi nikakvu alternativu. Potreno je da, pre donošenja Uredbe, svima zainteresovanima za premeštaj u mesto stanovanja to i omogućite u nekom razumnom roku. Nakon toga, ukoliko i dalje ostane izvestan broj putnika, a moraće da ih bude zbog potreba službe, uraditi obračun naknade troškova prema tome. Za one kojima ne dozvolite premeštaje, ili organizujte prevoz ili platite realnu naknadu troškova. To je jedini put u trajno i održivo rešavanje problema izazvanih visokim iznosima naknada za troškove dolaska na posao i odlaska sa posla.\nNerazumna je jer očigledno niko nije mislio na negativne posledice koje bi mogle nastupiti u funkcionisanju Ministarstva unutrašnjih poslova i bezbednosti građana. Da li postoji procena o mogućem odlivu kadrova sa potrebnim znanjem i iskustvom i kako bi se njihovo odsustvo nadomestilo, posebno ako se uzme u obzir veliki broj nepopunjenih radnih mesta u skladu sa sistematizacijom i realnim potrebama?!\nS obzirom na na potencijalne, očekivane probleme u funkcionisanju službe koje će usvajanje i primena Uredbe neminovno izazvati, kao i zbog činjenice da je nekoliko sindikata, među kojima i SSP, podnelo inicijativu Ustavnom sudu za ocenu zakonitosti Čl. 189 ZOP, predlažemo da sačekate sa usvajanjem i primenom navedene Uredbe do odluke Ustavnog suda, i da, u međuvremenu, omogućite premeštaje svim zainteresovanim radnicima!


Kurs Promotivni marketing\nPromocija predstavlja jedan od četiri najznačajnija instrumenta marketinga i ima izuzetan značaj u savremenom poslovnom svetu u kome su zastupljeni novi oblici poslovanja. Promocija se različito posmatra u različitim područjima poslovanja, ali bez obzira na to, ona je savremen i delotvoran metod marketinškog komuniciranja na kompleksnom tržištu.\nZato ovaj kurs objašnjava pojmove marketinških komunikacija, promocije i strategije u planiranju marketinških komunikacija. Pored toga, detaljnije obrađuje i oblike promocije koji se najčešće koriste u praksi, kao i ekonomsku propagandu, unapređenje prodaje, odnose sa javnošću, direktni marketing i ličnu prodaju.\nCilj ovog kursa je da se polaznici osposobe da samostalno, u realnom poslovnom okruženju, odrede koji oblici promocije najviše odgovaraju konkretnom projektu promovisanja na kome rade i da, u skladu sa tim, osmisle promotivni komunikacijski miks. Pored toga, polaznici će naučiti šta su marketinške komunikacije, promocije i strategije u planiranju marketinških komunikacija.


oni-u-evropi-najvise-rade-na-natalitetu-ovo-su-drzave-sa-najveci | Vesti | Zanimljivosti\nOni u Evropi najviše rade na natalitetu: Države sa najvećim brojem višečlanih porodica 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nOni u Evropi najviše rade na natalitetu: Države sa najvećim brojem višečlanih porodica\n05.06.2017. / 16:41\nNovo istraživanje Eurostata pokazalo kako stoje stvari u Evropi kada je u pitanju brojnost dece u porodici, a kada su u pitanju domaćinstva sa više dece jedna država odnela je dvostruku "pobedu".\nU Evropskoj uniji od ukupno 220 miliona domaćinstava skoro trećinu, odnosno 65,6 odsto, čine ona sa decom koja su još uvek zavisna od roditelja, pokazuju podaci Eurostata za prošlu godinu.\nU ovu kategoriju dece spadaju, kako se navodi, svi mlađi od 15 godina, kao i svaka osoba starosti između 15 i 24 godine koja je ekonomski zavisna od nekog člana domaćinstva - roditelja ili neke druge odrasle osobe.\nMeđu članicama EU najviše domaćinstava sa decom beleži se u Irskoj - 41 odsto, slede Kipar i Poljska sa po 38 odsto, dok u Malti, Portugalu i Slovačkoj u svakom trećem domaćinstvu ima dece koja žive sa roditeljima.\nS druge strane, samo petina domaćinstava u Nemačkoj i Finskoj ima decu, a potom slede Švedska, Austrija i Grčka u kojima je po četvrtina takvih porodičnih domova.\nPodaci Eurostata pokazuju da velika većina porodica u zemljama članicama EU ima jedno dete, jedini izuzeci su Holandija, Švedska, Irska i Danska, gde je procenat domaćinstava sa dva deteta nešto veći.\nNajveći udeo porodica sa troje i više dece registrovano je u Irskoj (27 odsto), Finskoj (20 odsto), Belgiji (19 odsto), Francuskoj, Holandiji i Velikoj Britaniji po 17 odsto.\nNasuprot tome, manje od 10 odsto domova sa decom sa najmanje troje dece je u Bugarskoj, Portugalu, Španiji, Italiji, Češkoj i Litvaniji.\nNa nivou cele EU, pokazuje statistika, gotovo polovina svih domaćinstava sa decom, tačnije 31 milion, ima samo jedno dete, dok je 26 miliona porodica sa dvoje dece i 8,5 miliona sa troje i više.\nBravo za mame iz Leskovca: Sve više žena se odlučuje za četvrto, peto, pa i deveto dete\nKada je reč o samohranim roditeljima, Eurostat je saopštio da je najmanje takvih porodica u Hrvatskoj - ukupno pet odsto, potom u Rumuniji sedam odsto, pa Grčkoj i Slovačkoj sa po osam odsto. Svaka treća porodica u Danskoj ima samo jednog roditelja, što je najviše u Evropi, a slede Litvanija, Švedska, Velika Britanija, Francuska i Letonija. Ukupno u EU 15 odsto porodica sa jednim roditeljem.\nSvet istraživanja Zdravlje porodice deca Porodica Višečlane porodice Evropa Samohrani roditelji\nBEBA JE PREŽIVELA PAD SA DRUGOG SPRATA ZAHVALJUJUĆI NJEMU: Ovaj policaja...\nKADA TE RITAM POGODI: Ovaj mališa nasmejao je skoro 35 miliona ljudi, po...\nDA LI SE IKO OVAKO RADUJE PICI: Reakcija ove devojčice će vas oduševiti ...\nVREME JE DA UČIMO: Šta je ZdravoRastimo turnir znanja i kome je namenjen?


Gojković sa predsednikom Parlamenta Austrije\nPredsednica Narodne skupštine Republike Srbije Maja Gojković sastala se danas sa predsednikom Nacionalnog saveta Parlamenta Republike Austrije Volfgangom Sobotkom i istakla da ova poseta predstavlja još jednu potvrdu današnjih dobrih odnosa dve države, kao i da ima još veći značaj imajući u vidu aktuelno predsedavanje Austrije Savetu EU, što svedoči i o podršci procesu pristupanja Srbije EU.\nGojković otvorila izložbu „Kraj velikog rata 1917-1918“\nPredsednica Narodne skupštine Republike Srbije Maja Gojković otvorila je večeras u Istorijskom muzeju izložbu „Kraj velikog rata 1917-1918“ i tom prilikom ukazala da se i ovom izložbom odaje počast hrabrim precima, koji su svojom mukom, stradanjem i konačno velikom pobedom ispisali najslavnije stranice naše istorije.\nGojković raspisala izbore za odbornike u četiri lokalne samouprave\nPredsednica Narodne skupštine Republike Srbije Maja Gojković donela je danas odluku o raspisivanju izbora za odbornike skupština opština Lučani, Kula, Kladovo i Doljevac, za 16. decembar 2018. godine, na osnovu Zakona o lokalnim izborima i Zakona o lokalnoj samoupravi.\nGojković čestitala Štefaneku osvajanje srebra\nPredsednica Narodne skupštine Republike Srbije Maja Gojković čestitala je reprezentativcu Srbije Davoru Štefaneku osvajanje srebrne medalje na Svetskom prvenstvu u Budimpešti.\nPredsednica Narodne skupštine sazvala Treću sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2018. godini\nPredsednica Narodne skupštine Republike Srbije Maja Gojković sazvala je Treću sednicu Drugog redovnog zasedanja za utorak, 30. oktobar 2018. godine.\nGojković pred poslanicima Državne dume Ruske Federacije\nPredsednica Narodne skupštine Republike Srbije Maja Gojković obratila se poslanicima Državne dume Federalne skupštine Ruske Federacije i tom prilikom istakla da su dva naroda uvek bila na istoj strani istorije, u borbi za slobodu, nezavisnost i očuvanje nacionalnog identiteta, kao i da danas možemo sa ponosom da istaknemo da su naši odnosi izdržali ispit vremena, zajedničkih tragedija i pobeda.\nGojković i Volodin o saradnji Srbije i Rusije\nPredsednica Narodne skupštine Republike Srbije Maja Gojković sastala se danas sa predsednikom Državne dume Federalne skupštine Ruske Federacije Vječislavom Volodinom, a predsednici dva parlamenta su istakli da su odnosi Srbije i Rusije primer istinitog prijateljstva, uzajamnog poštovanja, poverenja i svestrane saradnje.\nGojković i Volodin otvorili zasedanje Komisije za saradnju dva parlamenta\nPredsednica Narodne skupštine Republike Srbije Maja Gojković i predsednik Državne dume Ruske Federacije Vječislav Volodin otvorili su danas u Moskvi Treće zasedanje Komisije za saradnju dva parlamenta.\nGojković prisustvovala otkrivanju spomenika borcima balaknskih i Prvog svetskog rata\nPredsednica Narodne skupštine Republike Srbije Maja Gojković prisustvovala je otkrivanju spomenika borcima poginulim u balkanskim i Prvom svetskom ratu u Gornjoj Trepči kod Čačka i tom prilikom naglasila da je naša istorija teška i stradalnička, ali da su je stvarali časni, pošteni i hrabri ljudi, kao i da je na današnjim generacijama da neguju sećanje na slavne stranice srpske istorije.\nPredsednica Narodne skupštine Republike Srbije Maja Gojković čestitala je odbojkašicama Srbije osvajanje zlatne medalje na Svetskom prvenstvu.\nGojković otvorila Šestu Nacionalnu konferenciju Ženske parlamentarne mreže\nPredsednica Narodne skupština Republike Srbije Maja Gojković otvorila je Šestu godišnju Nacionalnu konferenciju Ženske parlamentarne mreže „Žene grade budućnost“ u Skupštini Srbije i tom prilikom istakla da bez žena i njihovog potencijala, znanja i kreativnosti ne može biti ni bolje budućnosti Srbije, ni ovog regiona.\nPredsednica Narodne skupštine Republike Srbije Maja Gojković sastala se danas sa predsednikom Austrije Van der Belenom, a na sastanku su razgovarali o unapređenju parlamentarne saradnje i ukupnih odnosa dve zemlje, regionalnim pitanjima i evropskim integracijama.\nPredsednica Narodne skupštine Republike Srbije Maja Gojković, koja učestvuje na 139. zasedanju Skupštine Interparlamentarne unije, istakla je da je obaveza parlamenata da idu u korak sa digitalnim dobom i budu spremni na modernizaciju, otvorenost i efikasniji rad, čime će moći da odgovore na zahteve i izazove koje budućnost nameće.\nPredsednica Narodne skupštine Republike Srbije Maja Gojković, koja učestvuje na 139. zasedanju Interparlamentarne unije, imala je brojne susrete sa predsednicima parlamenata zemalja učesnika, na kojima je razgovarala o parlamentarnoj saradnji i unapređenju bilateralnih odnosa.\nPredsednica Narodne skupštine otvorila konferenciju povodom početka projekta i kampanje Niste sami\nPredsednica Narodne skupštine Republike Srbije Maja Gojković otvorila je u Domu Narodne skupštine konferenciju povodom početka projekta i kampanje „Niste sami“, koja ima za cilj prevazilaženje predrasuda prema mladim osobama sa problemima mentalnog zdravlja.\nPredsednica Narodne skupštine Republike Srbije Maja Gojković učestvuje na Trećem sastanku predsednika parlamenata zemalja Evroazije u Turskoj, a na skupu je istakla da je Srbija snažno opredeljena da nastavi da radi na sveobuhvatnom unapređenju prijateljskih odnosa i saradnje sa zemljama evroazijskog regiona.\nGojković na sastanku sa predsednicima parlamenata Irana i Kazahstana\nPredsednica Narodne skupštine, koja učestvuje na Trećem sastanku predsednika parlamenata Evroazijskih zemalja, koji se održava 8-10. oktobra u Turskoj, sastala se danas sa predsednikom Islamske konsultativne skupštine Islamske Republike Iran Alijem Laridžanijem.


U susjedstvu... - LJEB Info\nBernarD Sep 15, 2021 147\nBernarD Aug 19, 2021 275\nBernarD Aug 18, 2021 335\nBernarD Sep 1, 2020 1113\nBernarD Jun 29, 2018 4015\nBernarD Aug 29, 2021 555\nBernarD Feb 23, 2021 1505\nBernarD Aug 5, 2012 2887\nRastušku pećinu, koja se nalazi dvadesetak kilometara od Teslića, po treći put posjetila je ekipa arheologa sa Univerziteta Kembridž, odsjek za arheologiju, na čelu sa dr Prestonom Miriklom (Preston Miracle).\nOvu pećnu karakteriše unutrašnjost tigrastog oblika šare što je svrstava među tri slične u Evropi. Osim Rastuške, tu su još pećina kod Vićence i još jedna nedaleko od Pariza.\nživotopisno područje mjesne zajednice Rastuša, koje upotpunjuje istoimena pećina, iz godine u godinu pobuđuje sve veće interesovanje kako turista tako i naučnih radnika.\nSve to je preneseno i odločeno u ovom muzeju, a tek prije nekoliko godina nastavljena su istraživanja.\nTokom protekle dvije godine pećinu su posjetili stručnjaci sa Univerziteta Kembridđ zajedno sa kolegama iz Narodnog muzeja iz Banjaluke i Zavodom za zaštitu spomenika i prirodnog naslijeđa.\nProfesor arheologije iz Republičkog zavoda za zaštitu kulturno-istorijskog i prirodnog naslijeđa LJubica Srdić rekla je da već treću godinu zaredom sarađuje sa Univerzitetom Kembridđ na iskopavanju u pećini Rastuša, a sedmu godinu na projektima u koje su uključeni Zavod, te muzeji u Doboju, Gradiški, Banjaluci i Prijedoru.\n"Vrlo smo zadovoljni ovom saradnjom jer smo uspjeli otkriti dosta paloelitskih lokaliteta na potezu od Doboja pa na zapadu do rijeke Une. Ovim poslovima smo upotpunili arheološku kartu Srpske" rekla je Srni Srdićeva.\nOna istiše da se, zahvaljujući saradnji navedenih institucija, a posebno tehničkoj, zatim njihovim znanjima i iskustvima, došlo do značajnih otkrića i saznanja.\nProfesor sa Univerziteta Kembridž dr Preston Mirikl, voša istraživanja u pećini Rastuša, rekao je da trenutno vrše istraživanje ostataka koje su ostavili ljudi prije 30 000 do 60 000 godina.\n"Pretpostavljam da su to bili neandertalci, tako da smo našli u sedimentu u špilji njihove alate od kremena - do sada je pronađeno oko 500 takvih alatki tokom tri sezone rada" - navodi on.\nPronađene su i kosti špiljskog medvjeda koji je imao brlog u špilji, kosti jelena, zatim špiljskog lava, a prije dva dana pronađene su i kosti nosoroga, što je novo otkriće ne samo za ovu pećinu nego uopšte za područje BiH.\n"Tražimo ne samo ono što su jeli, nego i kakve artifakte su napravili od kremena. Tražimo i ostatke ognjišta, jer postoje indikacije da nešto slično postoji" pojasnio je Mirikl Srni.\nizvor informacija: SRNA\nkosti špiljskog medvjeda\nBernarD Nov 21, 2017 2408\nBernarD Jan 11, 2011 4863\nСлужен призив Светог Духа на ученике\nBernarD Sep 7, 2014 2192\nBernarD Oct 31, 2018 3189\nBernarD Oct 31, 2018 158\nBernarD Mar 31, 2021 809\nU toku je asfaltiranje regionalnog puta R474 (ravna cesta)\nBernarD Nov 27, 2013 2402\nBernarD Dec 29, 2011 3390\nBernarD Nov 23, 2011 1963\nOsnovano Udruženje gradjana\nBernarD May 13, 2018 1722\nJutros, sa početkom u devet časova, održana je Skupština Udruženja građana "Opstanak"...\n31. октобра 2018. године прослављена је храмовна слава Свети апостол Лука у Осредку....\nBernarD Mar 12, 2012 4141\nОсвећење храма у Растуши\nBernarD Oct 13, 2010 2263\nСРПСКА ПРАВОСЛАВНА ЦРКВЕНА ОПШТИНА РАСТУШКО-УКРИНИЧКА ПОЗИВА ВЈЕРНИКЕ На освећење...


Beograd, 17. Maj 2012.\nUNAPREDITI EKONOMSKU SARADNJU SRBIJE I AZERBEJDŽANA\nBAKU/BEOGRAD, 17. maja (Tanjug) Postoji dosta prostora za unapredenje ekonomske saradnje i rast trgovinske razmene Srbije i Azerbejdžana jer sadašnji nivo ne zadovoljava potrebe ni mogucnosti dve zemlje, izjavila je u Baku potpredsednica Privredne komore Srbije (PKS) Vidosava Džagic.\nRezultati medusobne razmene u prvom kvartalu ove godine beleže znacajan rast u uvozu i izvozu ali bilateralnu trgovinu Srbije i Azerbejdžana karakteriše mali obim robne razmene i kupoprodajni odnosi, rekla je ona na Poslovnom forumu Azerbejdžan Srbija koji je održan u okviru sajma Worldfood Azerbejdžan.\nUkupna robna razmena za prva tri meseca 2012. godine premašila je rezultat za celu 2011. godinu i iznosi nešto više od 4,3 miliona dolara.\nKako je Džagic istakla, moguce je povecati izvoz proizvoda iz Srbije na tržište Azerbejdžana i to u oblasti prehrambene industrija, sadnog i semenskog materijala, lekova i medicinske opreme.\nU poslednje vreme sve je veca i tražnja za organskom hranom, a Srbija za tu proizvodnju ima potencijala. "Azerbejdžanske kompanije zainteresovane su i za kupovinu srpskog nameštaja, podnih obloga, mašina i uredaja za poljoprivrednu proizvodnju. Bolje poslovanje je moguce i u okviru hemijske industrije i turizma", dodala je ona.\nPotpredsednica PKS upoznala je azerbejdžanske investitore sa nekim projektima u Srbiji u koje bi mogli da ulože novac, kao što su luka Kovin na Dunavu, cija je vrednost, prema studiji izvodljivosti, procenjena na 550 miliona evra, a pomenula je i mogucnost ulaganja u slobodne zone, poput Pirota.\nOna je podsetila da Srbija ima potpisane znacajne sporazume o slobodnoj trgovini sa EU, zatim u regionu Balkana u okviru CEFTA sporazuma, sa asocijacijom država clanica EFTA, Turskom i za srpsku privredu važnim tržištima Carinske unije Rusije, Belorusije i Kazahstana.\n"To je znacajna prednost i pozivnica za investitore i strana ulaganja. Takode, država programom podrške investicijama, u odredenim oblastima dotira i do 10.000 evra po novootvorenom radnom mestu", istakla je Džagic.\nOna je podsetila na kredit vredan 308 miliona evra koji je pocetkom aprila, parlament Azerbejdžana odobrio Srbiji za izgradnju kraka autoputa na Koridoru 11, od Ljiga do Preljine.\n"Intenziviranje institucionalne i ukupne saradnje Srbije i Azerbejdžana daje osnov jacanju buducih privrednih i trgovinskih odnosa, a Privredna komora Srbije ce i ubuduce inicirati predloge i raditi na povezivanju preduzeca i privrednika dve zemlje", porucila je Džagic.\nAmbasador Srbije u Azerbejdžanu Zoran Vajovic, rekao je da je naša zemlja zainteresovana za razvijanje ekonomske saradnje sa ovom prijateljskom državom u poljoprivredi, gradevinarstvu, farmaciji, turizmu i drugim oblastima.\nŠef azerbejdžanskog Fonda za izvoz i promociju investicija, Adilj Memedov, ocenio da dogadaji kao što su ovaj Poslovni forum, doprinose boljem povezivanju poslovnih ljudi i jacanju saradnje dve zemlje.\nPoslovni forum organizovali su azerbejdžanski Fonda za izvoz i promociju investicija i PKS, a predstavnici tridesetak firmi iz naše zemlje, zajedno sa menadžerima kompanija izlagaca, ucestvovali su u bilateralnim razgovorima sa svojim dosadašnjim, kao i novim potencijalnim azerbejdžanskim partnerima.\nMedunarodne izložba prehrane i ambalaže Worldfood Azerbejdžan koji se održava 16. i 17. maja u prestonici te države Baku predstavlja vodeci sajam iz oblasti prehrambenih proizvoda na tom tržištu.\nNa štandu od 80 kvadratnih metara predstavile su se kompanije iz Srbije iz oblasti poljoprivrede i prehrambene industrije, gradevinarstva, tekstilne industrije, metalske i elektroindustrije, trgovine, turizma i proizvodnje nameštaja.\nProšle godine ovu manifestaciju posetilo je oko 4.500 strucnih posetilaca, distributera, velikoprodavaca, kupaca i predstavnika lanaca restorana, objavljeno je na sajtu PKS.\nMURA ĆE DOBITI SUBVENCIJE SIEPA AKO PREUZEM PRVI MAJ\nBEOGRAD, 17. maja 2012. (Beta) Slovenačka kompanija Mura potpisala je sa Agencijom za strana ulaganja i promociju izvoza (SIEPA) ugovor o subvencijama od 6,65 miliona evra koje će moći da iskoristi ako kupi pirotski "Prvi maj", rečeno je danas agenciji Beta u SIEPA.\nKako je navedeno, ugovor je potpisan sa srpskom ćerkomfirmom tog slovenačkog proizvođača konfekcije.\nMura se obavezala da će u industriju odeće "Prvi maj" iz Pirota uložiti 11 miliona evra i da će preuzeti 1.328 radnika.\nU SIEPA su naveli da će Mura dobiti podsticaje od 5.000 evra po radniku ako kupi "Prvi maj".\nPrema ranijim informacijama, Mura je zainteresovana za kupovinu tri proizvodne hale "Prvog maja" koje su procenjena na oko 4,2 miliona evra. Iz Mure su naveli da će ako preuzimanje "Prvog maja" uspe, u Srbiji imati samo proizvodnju.


13:17 >> 14:15\nEkonomija očaja sa kartonskih kutija\nKad se približi kraj radnog vremena, sadržaj mnogih tezgi vraća se tamo odakle je i došao, u kontejnere gradske čistoće, dok otmeniju ponudu čini polovna odeća iz Nemačke i Austrije U...\nPančevo dodelio stan dvostrukom prvaku sveta\nU Gradskoj upravi Pančeva danas je organizovan prijem za dvostrukog prvaka sveta u karateu Slobodana Bitevića, kome je gradonačelnica Vesna Martinović uručila odluku Gradskog veća o dodeli...\nUbili prijatelja zbog Zvezde i Partizana\nIvan Pankeričan (53) iz Pančeva, navijač Zvezde, uboden je nožem u vrat posle svađe sa prijateljima koji su navijači Partizana. Ivan preminuo na licu mesta, a četvorica njegovih prijatelja su...\nOkružni zatvor u Beogradu uskoro bi mogao da dobije novu adresu. A da bi se obezbedio novac za izgradnju novog zatvora, van grada i većeg kapaciteta, prvo će morati da se proda stari koji se...\nOd Nove godine bolji i jeftiniji benzin\nOd 1. januara 2011. godine, kada se tržište naftnim derivatima otvara, vozači mogu da očekuju kvalitetnije i jeftinije gorivo na pumpama.\nMaja svirala za Srbiju\nPolicija je uhapsila generalnog i tehničkog direktora a.d. Jugoslovenskog rečnog brodarstva Milana Mijailovića (62) iz Pančeva i Boška Maletina (58) iz Beograda, zbog sumnje da su zloupotrebili...\nUhapšena službenica banke Sosijete ženeral\nPančevačka policija privela je službenicu "Sosijete ženeral banke" Tijanu B.M. (44) za koju se sumnja da je zloupotrebila službeni položaj i protivpravno pribavila 18.000 evra, saopštila je...\nTadić: Jabuka ne sme biti crvljiva!\nPredsednik Srbije Boris Tadić i zaštitnik građana Saša Janković danas su u Jabuci kod Pančeva prisustvovali obeležavanju seoske slave svetog Ilije i pozvali meštane da neguju...\n12:15 >> 19:52\nRusi ulažu u rafineriju 400 miliona evra\nU Rafineriji nafte Pančevo sutra će biti svečano označen početak gradnje kompleksa za hidroobradu sirove nafte, u koji će "Gasprom njeft" uložiti oko 396 miliona evra.


Omogućava izveštavanje elektronskim putem Agencije za osiguranje depozita.\nKorisnički interfejs poznat korisnicima finansijskog softvera i smanjuje vreme potrebno za obuku i mogućnost greške.\nAgOD report je softversko rešenje koje omogućava bankama da elektronskim putem razmenjuju podatke i izveštavaju instituciju nadležnu za osiguranje depozita – Agenciju za osiguranje depozita.\nAplikacija AgOD Report ima korisnički interfejs, dosta sličan već postojećim aplikacijama za izveštavanje, koji omogućava preglednost i jednostavnost korišćenja i garantuje brzo ovladavanje aplikacijom.\nAgOD Report je prošao verifikaciju od strane nadležnih lica Agencije za osiguranje depozita.\nAddiko Bank, Beograd RS\nSociete Generale Banka Srbija, Beograd RS\nUnicredit Bank Srbija, Beograd RS


Banski dvor sa novim sjajem, koncert Milenkovića i Trkulje\nZavršetak radova na obnovi Banskog dvora biće obilježen simboličnim paljenjem ambijentalne rasvjete u 21 čas i koncetrom virtouza Stefana Milenkovića i Slobodana Trkulje uz pratnju simfonijskog orkestra Banjalučke filharmonije. Time će ujedno biti ozvaničena i predaja aplikacije Banjaluke za evropsku prestonicu kulture 2024. godine.\nPosljednja rekonstrukcija najpoznatije banjalučke kulturne ustanova i jednog od od njenih simbola, bila je 70-ih godina prošlog vijeka, nakon razornog zemljotresa 1969. godine, u kojem je oštećena ova ustanova.\nGradonačelnik Igor Radojičić naveo je da su Vlada Republike Srpske i Grad Banjaluka obezbijedili tri miliona maraka za spoljno uređenje Banskog dvora - kompletne stolarije, fasade, ukrasa, krova.\nNa platou ispred Kulturnog centra Banski dvor biće održan i koncert pod sloganom "Suprotnosti se privlače" na kome će nastupiti Slobodan Trkulja, čija je muzika etno-žanra i Stefan Milenković sa klasičnom muzikom.\nNemanja Milenković, direktor Fondacije Novi Sad 2021 - evropska prestonica kulture, kaže da građane očekuje spektakularan koncert u Banjaluci.


Ukrajinske vlasti mogu da dokažu svoju efikasnost samo insceniranjem - Sputnjik Srbija\n21:26 07 Jul 2020\n20:54 30.05.2018 (osveženo 20:55 30.05.2018) Preuzmite kraći link\n„Ukrajinske vlasti, očigledno, ne mogu da nađu drugačiji način da pokažu svoju efikasnost, osim da prikažu inscenirano ubistvo, umesto da istražuju stvarne zločine: ubistva Olesja Buzine, Pavela Šeremeta i drugih novinara, kao i stanovnika Odese koji su živi spaljeni“, navodi se u komentaru Ministarstva.\nMinistarstvo je takođe konstatovalo da „pitanja života i smrti u Ukrajini, kao i poverenje međunarodne zajednice prema njenoj politici, nisu ništa drugo do moneta za potkusurivanje kijevskog režima za podsticanje antiruske histerije“.\n„Uvereni smo da će strani partneri i specijalizovane međunarodne institucije izvući odgovarajuće zaključke iz ove situacije“, navodi Ministarstvo.\nRusko ministarstvo dodaje da insceniranje ubistva novinara u Ukrajini predstavlja antirusku provokaciju.\n„Direktna posledica akcija koje su očigledno bile predviđene za neki propagandni efekat je dovođenje u zabludu čitave međunarodne zajednice koja je brzo odreagovala na informacije iz Ukrajine o ubistvu novinara. Sada počinju da se otkrivaju pravi motivi ove nameštaljke, koja je očigledno bila još jedna antiruska provokacija“, ističe se u komentaru Ministarstva spoljnih poslova Rusije.\ninsceniranje, Ministarstvo spoljnih poslova Rusije, Arkadij Babčenko, Ukrajina


ŠSTK konferencija za štampu: predstavljanje godišnjih rezultata rada • Događaj • ŠSTK\nODLIČNI REZULTATI ŠVAJCARSKO-SRPSKE TRGOVINSKE KOMORE\nBeograd, 2. jun 2015. – Švajcarska se nalazi među 10 najvećih investitora u Srbiji i u protekloj deceniji uložila je više od 500 miliona evra. Srbiju su kao dobru privrednu destinaciju prepoznale i najveće švajcarske kompanije, kao što su, između ostalih, Holcim, Nestle, Roche, Sika, SGS,Novartis, Sicpa, Sandoz Pharmaceuticals i Ringier Axel Springer. Istovremeno, ima mnogo prostora za dolazak švajcarskih malih i srednjih preduzeća, zaključak je zvaničnika Švajcarsko-srpske trgovinske komore.\nPovodom obeležavanja godinu dana rada ove institucije, čije osnivanje je inicirala švajcarska poslovna zajednica uz podršku Ambasade Švajcarske u Beogradu, istaknuta je uloga Komore kao posrednika u približavanju privrednog okruženja i poslovnih mogućnosti dve zemlje,\n„Dobar početak rada ove Komore jasan je znak da švajcarska poslovna zajednica veruje u budućnost Srbije. Prošle godine obim robne razmene je povećan za 9,5 odsto sa tendencijom daljeg rasta, što je dobra odskočna daska i preporuka za nove investitore i razmenu iskustava. Uz pokrenute reforme i uspostavljanje veće stabilnosti i izvesnosti poslovanja, očekujem i nove investicije“, naglasio je Nj.E. Ambasador Švajcarske u Srbiji Žan-Danijel Ruh.\nMeđu osnivačima Komore su najveće švajcarske kompanije koje su u Srbiju u prethodnom periodu značajno investirale. Najsvežiji je primer novog pogona Sika u Šimanovcima vredan više od 4 miliona evra, zatim Nestle koji je otvorio novi pogon za prečišćavanje otpadnih voda. „Ponosni smo na svoje članove koji su prepoznali Srbiju kao dobro mesto za investicije, koji unapređuju srpsku poslovnu klimu i ispunjavaju sve standarde poslovanja“,rekao je predsednik ŠSTK Marinko Ukropina, ujedno i direktor SGS-a.\nPosle seminara u Privrednoj komori Ženeve koji je u aprilu organizovala ŠSTK pod nazivom „Srbija: vaša nova poslovna destinacija“ stigao je veliki broj upita švajcarskih firmi o uslovima poslovanja u Srbiji, a Komora je stekla nove članove . Na velikom poslovnom forumu u Cirihu 16. juna na kom učestvuje premijer Srbije Aleksandar Vučić švajcarskim kompanijama će biti predstavljene mogućnosti izvoza srpskih proizvoda, a svoje planove na povezivanju kompanija predstaviće i Švajcarsko-srpska trgovinska komora.\njun 2, 2015 Zapamtite stalni link Objavio Office SSCC


Vučević: "Danas NBA, jednog dana Zvezda" - Sportske.net\nVučević: "Danas NBA, jednog dana Zvezda"\nKošarkaš Orlanda izrazio želju da obuče crveno-beli dres.\nFoto: Beta/AP Photo/Phelan M. Ebenhack\nLazić u epozodi - Poklapanje!Mitrović: "Nemerljivo važan trijumf"Radonjića ne hvata euforijaOvako je "Pionir" pozdravio Vučevića!Još jedna pobeda i titula...\nKošarkaš Orlanda Nikola Vučević kazao je da bi voleo da zaigra za Crvenu zvezdu, ali da ima vremena za tako nešto, s obzirom na to da je tek na početku NBA karijere.\n"Voleo bih da jednog dana dođem u Zvezdu, ali ima vremena, praktično sam tek počeo NBA karijeru. Voleo bih da dodjem, makar odigrao jednu utakmicu za Zvezdu", kazao je Vučević novinarima u Beogradu.\nOvaj 24-godišnji crnogorski košarkaš je poslednjih godina redovan na Zvezdinim utakmicama, kada sa Orlandom završi obaveze u NBA ligi.\nVučević je posebno pohvalno govorio o centru Zvezde i najkorisnijem igraču Evrolige ove sezone Bobanu Marjanoviću.\n"Bobi ove sezone igra sjajno, nosilac je igre Zvezde, pruža sjajne partije. Mnogo mi je drago zbog njega, poznajemo se, odličan je momak i zbog njega mi je posebno drago. U NBA ligi se igra mnogo brža košarka, ali mislim da bi mogao da se snađe. U svakom slučaju mislim da ima kvalitet za NBA, trebalo bi da proba", rekao je Vučević.\nVučević je bio na drugom duelu Zvezde i Cedevite u finalu Jadranske lige, a u hali Pionir dobio je velike ovacije.\n"Svakom sportisti prijaju ovacije, drago mi je što su me navijači prepoznali. Volim da dođem da gledam Zvezdu, ovo je mnogo lepo iskustvo", istakao je Vučević.\nVučević je dodao da mu je krivo što nije gledao polufinalnu seriju protiv Zvezdinog "večitog" rivala Partizana.\n"Krivo mi je, voleo bih da sam to gledao. 'Večiti' derbi je nešto drugačije", dodao je on.\nPrema njegovim rečima, Zvezda ga je oduševila jer cele sezone igra na visokom nivou.\n"Zvezda tokom cele sezone igra na visokom nivou. Stvarno je sjajno održavati formu toliki broj utakmica. Igraju odlično i nadam se da će osvojiti trofej u Jadranskoj ligi", rekao je Vučević.\nOn je naveo da je zadovoljan sezonom u Orlandu, ali da mu je žao što se ekipa nije plasirala u plej-of NBA lige.\n"Zadovoljan sam, imao sam odličnu sezonu, najbolju do sada. Isplatio mi se rad i trud tokom leta. Malo mi je žao što nismo pružali očekivane partije, ali je na to mnogo uticalo neiskustvo. Mogli smo više, ali je pred nama svetla budućnost", rekao je Vučević.


Пројекат Растко Италија: Končeta Ferara : Miodrag Pavlović i Italija\nKnjiževno delo u celini Miodraga Pavlovića nije dovoljno poznato italijanskoj književnoj javnosti, budući da se do danas prevodila na italijanski jezik samo njegova poezija i to najpre, u časopisu „La Batana“ (koji je izlazio na Rijeci) od 1966. godine pa do 1987, uglavnom u prevodu Erosa Sekvija. U samoj Italiji širi izbor pesama Pavlovićev pojavio se tek 1999. godine, a potom i 2004, u prevodu Stevke Šmitran. Sem biobliografskih beležaka i komentara uz prevode, nedostaje detaljnija studija o Pavlovićevom književnom delu koju ovaj srpski pisac zasigurno zaslužuje.\nMiodrag Pavlović je, međutim, veoma rano usmerio svoju pažnju ka italijanskoj književnosti svih vremena, počev od Danteove Božanstvene komedije. I toj istoj Italiji posvetio je nekolika svoja dela kao, na primer, Uz Ticijanovo preobraženje u crkvi San Salvator , Venecija, Parma, Sv. Đorđe, posvećeno triptihu katedrale u Ferari, Ljubavnici u crkvi, Ulazak u Kremonu I, Ulazak u Kremonu II, U crkvi Sv. Marka, Venecija, dela koja slave lepotu italijanske umetnosti, slika i skulptura, kupola i stvaraju osećaj večnog zahvaljujući istovremenom prisustvu prošlosti i sadašnjosti. U suštini Pavlović poručuje : „Razumem, sve se zasniva na knjizi o smaku: uspenje i pad.“\nPoezija Miodraga Pavlovća, koja se pojavila na srpskoj književnoj sceni posle drugog svetskog rata označivši radikalnu promenu ukusa u tome trenutku, budući da se odvojila i od avangardne poezije i od nadrealističke, pomenuta je prvi put u delu Santea Gračotija, dugogodišnjeg profesora slovenske filologije na rimskom univerzitetu „La Sapienza“, istoričara književnosti južnih Slovena, posvećenom istoriji književnosti naroda Jugoslavije, u okviru skupne istorije književnosti naroda jugoistočne Evrope, u Milanu 1979. godine. Iako drži da je još uvek prerano izricati konačne ocene o srpskoj posleratnoj književnosti, Gračoti smatra da se poezija u tom vremenu u Srbiji usmerava ka intimističkim temama i nabraja, među najvažnijim predstavnicima ovoga žanra Miodraga Pavlovića, zajedno sa Brankom V. Radičevićem, Slobodanom Markovićem, Stevanom Raičkovićem, Juretom Kaštelanom i Vesnom Parun.\nU svome članku Srpski pisci na Jugu Italije, objavljenom u „Danici“ za 2002. godinu, Svetlana Stipčević ukazuje da se u bareškom književnom časopisu „La Vallisa“ (br. 4, za 1983. godinu), pojavio tekst Nika Morija pod naslovom Jugoslovenska poezija, u kome se govori o nadrealističkoj poeziji koja se razvila tridesetih godina XX veka u Beogradu. Sa njome Niko Mori povezuje Vaska Popu, Miodraga Pavlovića i Oskara Daviča i to kao pesnike koji su se posvetili traganju za novim poetskim izrazom. To je ujedno i prvo bliže određivanje pesničkog kruga posleratne srpske književnosti kome je pripadao Miodrag Pavlović.\nPrvo objavljivanje Pavlovićevih stihova na italijanskom jeziku, međutim, ne bi se moglo u potpunosti podvesti kao italijansko izdanje, budući da nije realizovano u Italiji već na Rijeci, u tadašnjoj federativnoj Jugoslaviji i to u časopisu „La Battana“, književnoj reviji koju je izdavalo „Nacionalno udruženje Italijana iz Istre“. U dvobroju 7-8 (Rijeka, maj 1966, str. 80-83) pojavile su se na italijanskom jeziku tri pesme Miodraga Pavlovića u prevodu Erosa Sekvija koji je u to vreme bio i saurednik ove revije. Pavlović će potom biti ponovo objavljen u 36-37 dvobroju revije (novembar-decembar 1975, str. 33-56) uz prateći tekst Radomana Kordića pod naslovom Nesvesne strukture, koji se bavi detaljnije Pavlovićevom poezijom. Isti autor, R. Kordić, još jednom će pisati u „La Battana“-i (br. 66, decembar 1982), u odeljku koji je u celini posvećen Pavloviću, o njegovom pesništvu u tekstu naslovljenom Cerebralnost Miodraga Pavlovića. Najzad, 1987 („La Battana“ 83, juni 1987, str. 15-24), biće objavljena i Pavlovićeva poeziji Svetogorski dani i noći u prevodu Erosa Sekvija.\nIstini za volju, stihovi Miodraga Pavlovića pojaviće se prvi put u Italiji vrlo kasno, na stranicama književnog časopisa „Sveske-Fond Moravija“ („Quaderni-Fondo Moravia“) tek 1999. godine, pod naslovom Izabrane pesme, u izboru i prevodu Stevke Šmitran, prevodioca i pesnikinje stalno nastanjene u Italiji, skrenuvši na sebe pažnju i interesovanje italijanskih čitalaca kako svojim neobičnim stilom i tematikom kojom se bave, tako i svojim lirizmom. Naredne godine, književna revija „Ukrštaji“ („Incroci“) iz Barija objaviće , sa kratkom biografskom beleškom o autoru, nekolike pesme: Vihor, Šuma prokletstva, Balkanski putopis, Silazak u limb, Korintski monolog, Čim se poklopac spusti, u prevodu Dragana Mraovića. Ove pesme nude čitaocu pre svega jedan presek pavlovićevske apokaliptične vizije, iskazane u izlomljenim stihovima i skamenjenim slikama i sledstveno tome, a posebno u Korintskom monologu, predstavljaju jedan drukčiji aspekt koji karakteriše veliki deo Pavlovićevog pesnikovanja: svečani i proročanski ton biblijskih psalama i povratak na klasičan mit, srednjovekovnu tradiciju i srpsku narodnu epiku.\nU prvim godinama koje su usledile nakon masovnih bombardovanja koja su izazvala tolika razaranja i pustoš po Srbiji, velika pažnja posvećena je obnovi zemlje. U ovoj klimi obnove rodio se i projekat „Novosadski anđeli“ koji je nastojao da pomogne, kroz prihod ostvaren prodajom jedne knjige, finansiranju mostova u Novom Sadu uništenih u bombardovanju 1999, grada koji je slovio kao simbol tolerancije, etničkog, kulturnog i verskog pluralizma. Tako se dogodilo da 2002. godine Pavlovićevi esencijalni stihovi, snažnog evokativnog naboja dobiju prostor u knjižici Anđeli Novoga Sada izdavačke kuće „I Quaderni del Battello Ebbro“ iz Bolonje koju je uredio Filipo Adara, a prevela Tamara Vlahović koja obuhvata, pored nekolikih eseja i intervjuja, pesme trideset šest pesnika, italijanskih, američkih i srpskih, koji su poklonili po jednu pesmu za obnovu mostova u Novom Sadu. I baš pod tim naslovom, Novosadski mostovi, stihovi koje je podario Miodrag Pavlović slave „ ponositost i ulogu mosta“.\nPonuđeni stihovi u ovoj knjizi sugeriraju pesnikov najličniji pogled na srpski narod i njegov svet koji vuče korene iz dalekog srednjeg veka, slovenske i pravoslavne mitologije, iz legendi, srpskih narodnih pesama, koji evocira neke važne ličnosti srpske istorije i tradicije, poput kneza Lazara, knjeginje Milice prilikom poslednjeg zajedničkog obeda u večeri pred Kosovsku bitku, ili svetoga Savu („Onda Sava stane pred mene“). Tako ponovo oživljava mesta bremenita značenjem kao što je Sveta Gora, Kosovo polje, sama Srbija u kojoj prošlost i sadašnjost žive naporedo.\nOvi stihovi, ne samo da italijanskog čitaoca vode ka otkrivanju i vrednovanju jedne kulture tako malo poznate u Italiji, već ga nagone da razmišlja na jednom širem i opštijem planu. Na planu uzvišenom, duhovnom, metafizičkom, pri čemu pesnik optužuje čovečanstvo sučeljeno sa protivnim silama istorije i neumitnošću sudbine, optužuje što je čovečanstvo izgubilo svoju duhovnost, što se udaljilo od sebe samog, od svoje prave suštine zanemarujući „ što je patnja poslednji okvir ljudskoga lika“. To je takođe sudbina odanih naroda: sa velikim krikom ulaze u večnost“. A prema Pavloviću „ večnost je jedno lepo mesto“ kog se treba čvrsto držati u ovim mračnim vremenima.\nPet Pavlovićevih pesama, Šuma prokletstva, Korintski monolog, Balkanski putopis, Silazak u Limb, Sloveni pred Parnasom u prevodu na italijanski Dragana Mraovića, sa kraćom biobibliografskom beleškom o piscu, našle su svoje mesto u antologiji Srpska poezija XX veka ( izdavač Levante, Bari, 2005) čiji su autori Svetlana Stipčević, i Danijele Đankane, direktor književne revije „La Vallisa“, koja već dvadesetak godina objavljuje srpske pesnike na svojim stranicama. Svetlana Stipčević svoj izbor (na dvesta i pedest strana, dok je drugi znatni manji deo zauzeo izbor iz dečije poezije koji je sačinio D. Đankane) srpskih pesništva XX veka započela je Lazom Kostićem i njegovom kultnom pesmom Santa Maria della Salute a završila Vojislavom Karanovićem. Ova antologija popunila je veliku prazninu u upoznavanju srpske moderne poezije i postala je odmah dragoceni priručnik i obavezna lektira ne samo za studente srpske književnosti u Bariju, već i na drugim srbističkim katedrama širom Italije.\nDrugi diplomski rad Čincije Altijeri ( mentor Svetlana Stipčević, aktualni šef Katedre za srpski jezik i književnost u Bariju ) odbranjen je 2003. pod naslovom Ogledalo dveju civilizacija: Miodrag Pavlović i Tomas Stern Eliot. Rad je podeljen u tri dela u kojima su najpre razmatrani modernizam, tradicija i avangarda u zapadnom svetu koji je predstavljen Eliotom, njegovim traganjem za čovekom i mitom i njegovo pesničko delo uopšte. Zatim su upoređeni modernizam, tradicija i avangarda najpre u srpskoj kulturi predstavljenoj preko Miodraga Pavlovića i njegove poezije, sa osvrtom na pesnikove analize o čovekovom postojanju i odnosu prema mitu. Treće poglavlje se bavi poetskim i intelektualnim afinitetima dvaju autora i njihovog pesništva. Teza je obogaćena i intervjuom koji je Pavlović dao autorki ovoga rada.\nNa internetu, mestu gde se susreću kulture celoga sveta, takođe vrvi od mnogobrojnih delova iz Pavlovićevog književnog opusa. Primer za svaku bi pohvalu jeste sajt Nacionalne koordinacije za Jugoslaviju na kome je objavljena priča Poslednji dan Sanje Milenković. Šta bi ispričala o ratu jedna srpska devojka i to na mestu pogovora knjizi Ratne laži Jurgena Elzasera, izdanje 2004, čiji su prevod na italijanski uradili članovi Nacionalne koordinacije za Jugoslaviju sa sedištima u Torinu i u Milanu. Reč je o značajnim stihovima kojima se traži pravo za svaki narod sa se seća i da razmišlja o sopstvenoj prošlosti i svojim nesrećama zato „ što su nas drugi zaboravili“.\nKljučne reči: poezija, prevodi, italijanski jezik, avangardna poezija, nadrealistička, intimistička, lirizam, klasični mit, srednjevekovna tradicija, srpska narodna epika, književne revije „La Battana“, „La Vallisa“, „Incroci“.\nRezime: Za Miodraga Pavlovića italijanska kulturna javnost saznala je najpre iz kratke beleške poznatog italijanskog slaviste i književnog istoričara, S. Gračotija u njegovom delu posvećenom književnoj istoriji jugoslovenskih naroda 1979. godine. Potom ga spominje Niko Mori u sličnom kontekstu na stranicama književne revije „La Vallisa“ Prvi prevodi Pavlovićeve poezije na italijanski jezik pojaviće se 1966. godine na stranicama časopisa „La Battana“ koji izdaje na Rjeci nacionalno udruženje Italijana iz Istre. U Italiji, pak, značajniji korpus Pavlovićevih pesama pojavljuje se tek 1999. godine ( potom i 2004) u izboru i prevodu Stevke Šmitran. U prevodu Dragana Mraovića, u književnoj reviji „Incroci“ iz Barija pojavljuje se 2000. godine nekoliko pesama M. Pavlovića, a potom i 2005, i u antologiji srpskog pesništva XX veka koju na italijanskom jeziku priređuju S. Stipčević i D. Đankane. Bilo bi korisno i neophodno za pesničku uzajamnost između Srbije i Italije da se pojave novi prevodi , i to ne samo poezije već i proznih dela Miodraga Pavlovića.\nДатум последње измене: 2008-02-14 18:01:27


PREDSTAVNICI ASNS NA SASTANKU U MINISTARSTVU PRAVDE RS | ASNS\nPREDSTAVNICI ASNS NA SASTANKU U MINISTARSTVU PRAVDE RS\nU Ministarstvu pravde Republike Srbije dana 9. novembra 2017 godine, održan je sastanak predstavnika Asocijacije slobodnih i nezavisnih sindikata i Ministarstva pravde RS.\nSastanku su ispred Ministarstva pravde RS prisustvovali: gospođa Nela Kuburović, ministarka, gospođa Slavica Jelača, pomoćnik ministra i gospodin dr Milan Stevović, direktor UIKS RS.\nIspred ASNS učestvovali su: gospođa Ranka Savić, predsednica ASNS, gospodin Saša Vidosavljević, predsednik ASNS Grupacije UIKS RS i članovi Izvršnog odbora Grupacije UIKS RS: Zoran Đurđević, Brane Janković i Željko Mitrović.\nNa početku sastanka razgovaralo se o novoj sistematizaciji radnih mesta u UIKS RS, kojom je predviđeno povećanje broja radnih mesta sa 3984 na 4339. Dogovoreno je da se povećanje broja zaposlenih sprovede na način da upravnici zatvora traže popunu radnih mesta u zatvorima gde je to neophodno a da Ministarstvo i UIKS RS nastoje da ovim zahtevima izađu u susret gde god je to moguće. Ministarka je najavila da očekuje se da će se u okviru UIKS RS tokom sledeće godine stvoriti uslovi za otvaranje još oko 300 novih radnih mesta u okviru Službe za obezbeđenje.\nASNS Grupacija UIKS RS je iznela predlog da se izmene uslovi za odlazak u penziju zaposlenima u UIKS RS i to tako da starosna granica za odlazak u penziju bude 50 godina života a minimum radnog staža koji zaposleni treba da ima uz taj uslov, bude 20 godina staža.\nGospođa Slavica Jelača, pomoćnik ministra je tim povodom rekla da je neophodno izvršiti promenu zakonske regulative u smislu izmena u okviru Zakona o radu i da je to jedini način da se izmene uslovi odlaska u penziju za pripadnike UIKS RS, a da će Ministarstvo pravde sa svoje strane podržati zahteve sindikata za te izmene.\nPovodom zahteva ASNS Grupacije UIKS RS da se u najkraćem mogućem roku obezbede službene legitimacije i značke, kao i nove uniforme, direktor UIKS RS, gospodin Milan Stevović je obećao da će do kraja novembra tekuće godine službene legitimacije i značke biti obezbeđene i distribuirane pripadnicima Službe obezbeđenja a da će uniforme za koje je raspisan tender biti boljeg kvaliteta nego do sada.\nGospođa Nela Kuburović, ministarka pravde RS je iznela da je Ministarstvo pravde za narednu godinu predvidelo određena sredstva za zaposlene u UIKS RS koji su sa srednjom stručnom spremom a nemaju beneficije. Bliže informacije o tome moći će da da nakon usvajanja budžeta za narednu godinu. Takođe Ministarka je naglasila da je svesna da su zaposleni sa višom i visokom stručnom spremom bez beneficija dosadašnjim rešenjima delimično oštećeni i da će Ministarstvo u narednom periodu nastojati da ovaj problem reši kroz novu sistematizaciju radnih mesta. Takođe, naglasila je da je ove godine prioritet povećanje plata zaposlenima a da će se u narednom periodu razgovarati o povećanju dnevnica.\nMinistarka Kuburović je obrazložila i zašto je došlo do zastoja u radu Radne grupe za izradu teksta Nacrta zakona koji uređuju položaj zaposlenih u pravosudnim organima i obećala da će u narednom periodu rad te Radne grupe biti daleko bolji. Takođe, je iznela stav Ministarstva pravde RS kojim se preporučuje da sindikati uzmu aktivno učešće u izradi sistematizacije radnih mesta u Ustanovama na osnovu kojih bi UIKS RS napravila konačan predlog sistematizacije radnih mesta.


Dan maternjeg jezika i početak obeležavanja 80 godina od prvog Vukovog sabora | Ritam Grada - vesti Kragujevac\nDanas se obeležava Međunarodni dan maternjeg jezika u cilju promovisanja jezičke kulture i raznovrsnosti, kao i multilingvizma.\nLingvisti prognoziraju da će od oko 6.000 jezika, do kraja 21. veka odumreti više od polovine, čak i do 90 odsto.\nNajviše su ugroženi jezici sa malim brojem govornika, kao i jezici koji pripadaju malim zajednicama koje nisu civilizovane sa stanovišta zapadnih standarda i nemaju institucije.\nSimbolično, na Dan maternjeg jezika u Srbiji počeće obeležavanje jubileja – 80 godina od održavanja prvog Vukovog sabora i podizanja Vukove spomen-kuće. Vukov sabor upisan je u Nacionalni registar zaštićenog nematerijalnog nasleđa kao jedina kulturna manifestacija, sa ozbiljnim namerama Nacionalnog komiteta da upiše Vukov sabor na Uneskovu listu nematerijalnog nasleđa kao primer dobre prakse. Posvećen je negovanju uspomene na život i delo reformatora srpskog jezika Vuka Stefanovića Karadžića. Prvi Vukov sabor je održan 1933. i od tada nije održan jedino 1941. i 1944. za vreme Drugog svetskog rata.


sdcafe | Gazda Jezda osuđen na pet godina zatvora Gazda Jezda osuđen na pet godina zatvora\nVlasnik nekadašnje piramidalne štedionice "Jugoskandik" Jezdimir Vasiljević osuđen je danas na pet godina zatvora, na osnovu optužbe da je sa saradnicima početkom devedesetih oštetio građane Srbije za više desetina miliona nemačkih maraka.\nSudija Višeg suda u Beogradu Slađana Marković proglasila je krivim i nekadašnjeg direktora Banke privatne privrede Crne Gore Milorada Vukotića, koji je takođe osuđen na pet godina zatvora.\nVasiljevićevog zeta i šefa trezora Dragana Antonijevića, poslovnog savetnika Ljubivoja Šundića i advokata Stevana Protića, sud je oslobodio optužbe. Gazda Jezdi je ukinut pritvor, a u kaznu će mu biti uračunato vreme koje je proveo u pritvoru.\nVasiljević, poznat i kao gazda Jezda, doveden je u sud iz Centralnog zatvora u kojem se nalazi od 26. marta 2010. jer je dva puta bežao iz zemlje.\nPrvi put 1993, nakon kraha štedionice, ali je 2000. uhapšen na beogradskom aerodromu Nikola Tesla.\nTokom višegodišnjeg suđenja, Vasiljević je ponovo iz Srbije pobegao 2006. zbog čega mu je propalo i jemstvo od oko milion evra hipotekom na kući na Dedinju, koju je za njega založio prijatelj.\nUhapšen je 2009. u Holandiji, odakle je marta 2010. izručen Srbiji, od kada se nalazi u Centralnom zatvoru u Beogradu.\nPočetkom devedesetih, hiljade ljudi širom Srbije ulagale su novac u "Jugoskandik" kako bi uz visoke kamate izvukli veliki profit za kratko vreme. Mnogi su prodavali nekretnine, vozila i dragocenosti da bi novac uložili u štedionicu, ali su brzo nakon njenog kraha ostali "praznih šaka".\nTačna šteta koja je naneta građanima Srbije nije utvrđena, ali približne procene stručnjaka govore da je reč o iznosu od oko 94 miliona maraka.


Vesti online / Vesti / Ekonomija / Srpski programeri među najboljima u svetu\nSrpski programeri među najboljima u svetu\nStartap ekosistem Beograd – Novi Sad našao se prvi put među 54 takva sistema po oceni američkog Startup Genoma, saopštila je Inicijativa digitalna Srbija (IDS).\nStartup Genome je američka organizacija, koja već deset godina analizira startap ekosisteme širom sveta.\nKao najjaču stranu "ekosistema" Beograd – Novi Sad istakla je pristupačan i kvalitetan inženjerski kadar a kao najsnažniji sektori istaknuti su video-igre i "blokčejn".\nNjihov godišnji izveštaj je najsveobuhvatniji i najkredibilniji dokument koji se bavi ovom tematikom, a ove godine su u istraživanju koje prethodi njegovoj izradi učestvovali startapi iz preko 150 gradova sa svih kontinenata, navodi Inicijativa digitalna Srbija i dodaje kako bi izdvajanje startap ekosistema Beograd – Novi Sad "trebalo da privuče dodatnu pažnju stranih investitora i organizacija iz ove oblasti".\nPrema izveštaju američke organizacije u regionu Beograd – Novi Sad postoji između 200 i 400 startapa a čitav startap ekosistem se nalazi u prvoj fazi razvoja - fazi „aktivacije“, prenosi IDS i dodaje da ga karakteriše najbrži rast jer je za rast investicija u domaće startape dobijena maksimalna ocena 10, a za njihov ukupni broja dobijena je ocena 9.\nSrbija se prema kvalitetu programera ubraja među pet najboljih u svetu, a u oblasti kreiranja video igara i razvoja proizvoda zasnovanih na blokčejn tehnologiji Beograd i Novi Sad su u top 10 startap ekosistema na svetu, navodi IDS i dodaje da se u izveštaju navodi i da je država omogućila da tehnološki startapi imaju poreske olakšice u dvostrukom iznosu troškova istraživanja i razvoja kao i da postoji poseban režim za kreiranje intelektualne svojine sa veoma povoljnom poreskom stopom od samo 3 odsto.\nUkupna vrednosti našeg startap ekosistema je 303 miliona dolara i 17 puta je niža od svetskog proseka, a IDS kao nedovoljno razvijeni aspekt ocenjuje i investicije u ranoj fazi koje su 12 puta niže od svetskog proseka.\nEKONOMIJA Četiri karte za Ameriku za srpske startap kompanije


Manifestacija „Priveg“ biće održana 6. marta u Laznici (VIDEO)\nHome/DOGAĐAJI/ŽAGUBICA: Manifestacija „Priveg“ biće održana 6. marta u Laznici (VIDEO)\nManifestacija „Priveg“ druga po redu, po kalendaru manifestacija Turističke organizacije opštine Žagubica, biće održana u nedelju 6. marta.\nManifestaciju „Priveg“ čije održavanje ima za cilj da očuva običaje iz kulta mrtvih, organizuje Kulturno – umetničko društvo „Izvor“ iz Laznice u saradnji sa Turističkom organizacijom opštine Žagubica koja je suorganizator.\nPredsednica KUD –a Laznica Slobodanka Dervišević, kaže da će satnica programa biti približno ista kao i prethodnih godina. Aktivnosti počinju u osam sati ujutru prikupljanjem drva, zatim će od 13:50 minuta uslediti okupljanje učesnika programa i zajednički ručak.\nTradicionalno puštanje vode, jedno od glavnih obeležja manifestacije počinje u 14 :15 minuta, a po završetku tog običaja od 17 sati je defile učesnika programa od škole do centra naselja.\nCentralni deo Privega 2016. godine u Laznici, paljenje vatre sa početkom 17:30 minuta, biće održano uz svojevrsno sprovođenje verskih običaja, a završnica manifestacije biće kulturno – umetnički programa gostujućih i domaćih kulturno- umetničkih društava od 18 :30 minuta.\nA ovako je manifestacija Priveg u Laznici protekla prošle godine:\nKostolac: Sledi dalje širenje zapadnog dela PK „Drmno“, nastavljaju se arheološki radovi ispod „Viminacijuma“\nPOŽAREVAC: Sindikalci traže jasne kriterijume za otkaze\nPOŽAREVAC: U sredu, 8. jula, od 7 do 9 časova zdravstvene ustanove bez struje


Šarčević najavio drugačiju preraspodelu novca za fakultete - Izazov\nŠarčević najavio drugačiju preraspodelu novca za fakultete\nRadio-televizija Srbije 11. oktobra 2019. 15:54\nUredbom će se premostiti period do usvajanja Zakona o finansiranju visokog obrazovanja za koji u Ministarstvu prosvete očekuju da će biti usvojen polovinom naredne godine.\nSredstva za plate i materijalne troškove visokoškolskim ustanovama do sada su opredeljivana po Uredbi koja je doneta 2014. godine, a ministar kaže da se u međuvremenu mnogo toga promenilo, broj studenata, nastavnika…\nŠarčević je naglasio da su zbog toga neke visokoškolske ustanove dobijale više novca, neke manje i da je to bila najveća zamerka DRI u poslednjim izveštajima.\n"Po toj Uredbi iz 2014. godine imate da fakulteti istog profila nisu u istoj grupi po bodovima za finansiranje", rekao je Šarčević nakon sednice rektorskog saveta Konferencije univerziteta Srbije (KONUS).\nOn je naglasio da je Uredba privremeni model do usvajanja Zakona o finansiranju visokog obrazovanja.\nNaglašava da će Uredba biti "dogovor" i da one visokoškolske ustanove koje ostvaruju veće prihode budu solidarne sa onima koji ostvaruju manje priohode, i da se novac iz državne kase drugačije preraspodeli.\nNa novom Zakonu o finasiranju visokog obrazovanja radi se već godinu i po dana i ministar kaže da je predloženo više formula kako bi finansiranje moglo da izgleda.\n"Dugo je bilo nepoverenja od akademske zajednice da država hoće nešto da nametne. Nama je cilj da se više sredstava obezbedi na razne načine i u novoj strategiji da student bude u centru pažnju, da se njemu što više olakšaju studije", naglasio je Šarčević.


Mandatarka za sastav nove Vlade Republike Srbije Ana Brnabić najavila je sinoć da će Vlada Srbije u novom sazivu početi da radi do 28. oktobra i imaće pun kapacitet i autoritet dobijen od Skupštine Srbije i građana Srbije.\nBrnabić je u emisiji "Upitnik" Radio-televizije Srbije rekla da će 2021. biti godina još većih izazova, sa verovatno još većom ekonomskom krizom, i da su zato potrebni vanredni parlamentarni izbori kako bi građani mogli da iskažu svoje mišljenje o radu Vlade u takvim okolnostima.\nUpitana da li bi nova Vlada mogla da se nazove koncentracionom, ona je rekla da se takve vlade formiraju u vanrednim situacijama, a da je sada situacija vanredna, pre svega zdravstvena, pa onda i ekonomska, i da je društvu potrebna sabornost.\nOna je navela da su nacionalne manjine pozvane da formiraju Vladu sa Srpskom naprednom strankom (SNS), a da će u Vladi biti Socijalistička partija Srbije (SPS) i Srpski patriotski savez (SPAS).\nBrnabić je komentarišući najavu predsednika Srbije i Srpske napredne stranke Aleksandra Vučića da će prvi potpredsednik Vlade Srbije, ministar spoljnih poslova i predsednik Socijalističke partije Srbije Ivica Dačić biti novi predsednik Skupštine Srbije, rekla da je Dačić svakako jedan od najiskusnijih političara, kao i da ume da balansira između različitih političkih aktera.\nOna je istakla da će u Vladi biti značajan broj novih ministara, kao i da će pri njihovom izboru bili važni kvalitet i energija, da bi kao tim mogli da daju najbolje građanima Srbije.\nPrema njenim rečima, nova Vlada imaće u svom sastavu skoro 50 odsto žena.\nBrnabić je situaciju sa koronavirusom ocenila kao sve kompleksniju i rekla da je primetno da se lekarima javljaju ljudi sa nešto težim simptomima, dodavši da je do sinoć u 20 časova bilo preko 400 novozaraženih osoba.\nOna je ocenila da je ministar zdravlja Zlatibor Lončar dao najbolje od sebe i da je u svakom trenutku bio na terenu, uz zdravstveni sistem i pružao podršku.\nBrnabić je istakla i da su državni organi bili transparentni u vezi sa brojevima zaraženih i preminulih, kao i da je mnogo ljudi testirano.


Košarkaška Superliga Srbije – CouchCoach\nNaslovna - Blog - Košarkaška Superliga Srbije\nNajbolji trener sa kauča nakon 14 kola prvog dela takmičenja osvojiće pehar i medalju a drugo plasirani i trećeplasirani će dobiti medalje. Za sva tri proplasirana takmičara spremili smo komplet ulaznica za sve utamice finala Košarkaške superlige Srbije. Dodatno za najbolje trenere sa kauča u svakom kolu i za svaki tim spremili smo poklon kačket i privezak.\nTakmičenje počinje današnjim utakmicama između Spartaka i Crvene zvezde mts od 19h i Partizan NIS i Vršac od 20h.\nPodsećamo Vas da iako nema TV prenosa svih utakmica, možete odabrati bilo koju utakmicu prvog kola Košarkaške superlige Srbije i boriti se za najviši plasman.\nUkoliko budete imali problema u toku korišćenja aplikacije molimo Vas da nam opis problema odmah pošaljete na mejl info@couchcoach.rs . Napišete šta se dešavalo kao i koji model telefona i verziju operativnog sistema Android koristite.