Useve u Toplici ove godine štiti 27 protivgradnih stanica sa 54 strelca - ToplicaPressToplicaPress\nHome / BLACE / Useve u Toplici ove godine štiti 27 protivgradnih stanica sa 54 strelca\nOd 27 stanica njih 8 je u Blacu, isto toliko u Žitorađi, 7 u Kuršumliji i 4 u Prokuplju.\nU RHMZ kažu da je naknada za strelce 4.000 dinara, ali da lokalne samouprave imaju mogućnost da ukoliko žele dodatno nagrade njihov rad.\nMesečna naknada za rad strelaca u periodu od aprila do oktobra je 4.000 neto po strelcu. U istom period imaju plaćeno zdravstveno i socijalno osiguranje ukoliko to nisu drugačije regulisali. Shodno zakonu o odbrani od grada i pozitivnom tumačenju člana 9. Zakona, lokalne samouprave kao subjekt sistema odbrane od grada imaju mogućnost dodatnog stimulisanja rada svojih strelaca i to su prethodnih godina iskoristile Kuršumlija, Blace i Žitorađe. U pripremi ove sezone odbrane od grada obavljen je razgovor sa predstavnicima svih lokalnih samouprava i očekujemo njihovu podršku kako bi sistem rada odbrane uspešno radio – kažu u RHMZ Srbije.\nI dok pojedine opštine iznalaze mogućnost da pomognu strelcima i dodatno ih stimulišu, nadležni u Prokuplju tvrde da im to nije dozvoljeno po zakonu.\nNama to zakon izričito zabranjuje, mi nemamo mogućnost da izdvajamo budžetska sredstva za takve namene. Shvatamo važnost protivgradne zaštite, znamo koliko je to važno za naše poljoprivrednike, ali je protivgradna odbrana u nadležnosti države i mi smo tu nemoćni – kažu u Gradskoj upravi u Prokuplju.\nInače, prema podacima RHMZ za lansirne stanice u Blacu, Kuršumliji i Prokuplju koje pokriva radarski centar Kruševac obezbeđene u proseku po 11, a za stanice u Žitorađi koje pokriva centar u Nišu, obezbeđene su po 7 rakete.\nPostoje magacinske zalihe koje će služiti da se tokom sezone vrši popuna utrošenih raketa. Tokom 2020. godine na teritoriji Toplice ispaljeno je ukupno 336 protivgradnih raketa, najviše u Blacu 154, u Žitorađi 87, Prokuplju 65 i u Kuršumliji samo 30 raketa – dodaju iz RHMZ.\nShare the post "Useve u Toplici ove godine štiti 27 protivgradnih stanica sa 54 strelca"\nPrevious: Smenjena direktorka Centra za socijalni rad u Blacu vratila se na mesto pedagoga u osnovnoj školi\nNext: Tri osobe preminule od posledica kovida u prokupačkoj Bolnici, na lečenju 60 pacijenata


Sjeverna Koreja: Vakcine isporučite nekom drugom | Starmo\nNaslovnica Život Sjeverna Koreja: Vakcine isporučite nekom drugom\nSjeverna Koreja: Vakcine isporučite nekom drugom\nfoto: VOA/AFP - ilustracija\nNew York/Pyongyang — Vlasti Sjeverne Koreje predložile su programu Ujedinjenih nacija za distribuciju vakcine protiv korona virusa – Covax da njoj namijenjenih gotovo tri miliona doza kineskih vakcina pokloni onim zemljama sa ozbiljnom epidemijom i dodala da se može pohvaliti savršenom borbom protiv tog virusa.\nProgram UN za djecu (Unicef) koji nabavlja vakcine u ime Covaxa, saopštio je u utorak uveče da je sjevernokorejsko Ministarstvo zdravlja najavilo da bi 2,97 miliona doza vakcine Sinovac, namijenjeno toj zemlji, trebalo da isporuči nekom drugom, prenosi Beta pozivajući se na AP. Ministarstvo je dodalo da će nastaviti kontakt sa Covaxom narednih nekoliko mjeseci.\nCovaxs je odredio i 1,9 miliona doza vakcine AstraZeneca, ali isporuka kasni.\nVlasti Sjeverne Koreje saopštile su da nemaju nijedan slučaj zaraze korona virusom, a u jednom izvještaju se navodi da je u toj zemlji od 19. augusta testirana 37.291 osoba i da nijedna nije bila pozitivna na virus, prenosi Radio Slobodna Evropa.


Savez za Srbiju u Loznici: Skup uspeo i pored zabrane sala i laži režimskih medija – Двери\n29. септембра 2018. Ostavite komentarSaopštenja\nZbog zabrane korišćenja sala u Loznici, lideri Saveza za Srbiju su održali skup na otvorenom, ispred Vukovog doma kulture. O stepenu opstrukcije vlasti govori i činjenica da su režimski mediji sinoć pisali da je skup propao i da je bilo svega nekoliko ljudi iako slike govore suprotno.\nLideri Saveza za Srbiju zatražili su ovog skupa da Radiotelevizija Srbije, koju plaćaju svi građani, počne da obaveštava javnost o stavovima i aktivnostima opozicije, jer je objektivno izveštavanje zakonska obaveza RTS-a, koji, međutim, vreme u najgledanijim informativnim emisijama posvećuje gotovo isključivo predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću i SNS-u.\nPotpredsednica Narodne stranke Sanda Rašković Ivić rekla je da naprednjačka vlast „narodu prodaje imaginarijum“ sa televizija sa nacionalnom frekvencijom. „Sa Vučićem i SNS-om na vlasti izgubićemo ne samo Kosovo i Metohiju, nego i Srbiju, jer će se svi sliti u Beograd, koji će postati grad jeftine zabave. Mi smo pametan i dobar narod koji zaslužuje bolje“, navela je Sanda Rašković Ivić.\nPredsednik Dveri Boško Obradović rekao je da se mora zaustaviti sumanuta rasprodaja čitave zemlje – rudnika, vode i poljoprivrednog zemljišta, i istakao da vlast novac građana daje strancima i radi u njihovom interesu. „Moramo da oslobodimo i medije. Nijedan opozicioni lider u poslednjih šest meseci nije gostovao na televiziji sa nacionalnom frekvencijom. To nije normalno“, rekao je Obradović.\nPredsednik Levice Srbije Borko Stefanović rekao je da režim širi strah i kontroliše sve koji misle drugačije, dok će Savez osloboditi Srbiju i vratiti pravdu. „Srbija više neće biti zemlja u kojoj su mediji kasarne, nego će svako moći da kaže svoj mišljenje. Uspostavićemo pravdu i donećemo zakon o poreklu imovine, imenovaćemo specijalnog tužioca za visoku korupciju, pa će odgovarati svi koji su se obogatili na grbači naroda“, istakao je Stefanović.\nPredsednik Demokratske stranke Zoran Lutovac rekao je da svi građani plaćaju RTS, čija je zakonska obaveza da objektivno informiše građane, a to, između ostalog, znači i zastupljenost opozicije u informativnom programu. „Svi plaćamo javni servis, a neprekidno gledamo samo jednog čoveka, Aleksandra Vučića, nema duela, nema debate. Ne pomaže ni daljinski upravljač, jer je Vučić neprekidno na svim televizijama sa nacionalnom frekvencijom“, naveo je Lutovac.\nPredsednik Zajedno za Srbiju i gradonačelnik Šapca Nebojša Zelenović rekao je da se Savez zalaže da građani u celoj Srbiji, kao u Šapcu, sami na referendumu odlučuju kako će se njihov novac trošiti. „Kada životne teme dođu na red, naprednjaci će se sami razbežati, jer su nesposobni da urade bilo šta u interesu građana. Vučić ne može da zaustavi život u Srbiji“, rekao je Zelenović.\nPredsednik Pokreta za Preokret Janko Veselinović istakao je da je RTS okupiran i da Savez za Srbiju traži 30 minuta nedeljno u informativnom programu javnog servisa, što je nešto više od četiri minuta dnevno. „Hoćemo da u ta četiri minuta pitamo Vučića zašto je prevario trudnice, zašto laže penzionere, kojima nije vratio otete penzije, zašto pljačka penzionere najskupljim dizelom u Evropi“, rekao je Veselinović.\nBorko StefanovićBoško ObradovićJanko VeselinovićLoznicaNebojša ZelenovićSanda Rašković IvićSaopštenjaSavez za SrbijutribineZoran Lutovac


Sastanak je počeo oko 18 sati na Andrićevom vencu, a posle sastanka će se novinarima obratiti premijerka Ana Brnabić.\nKako saznajemo, Vučić će zatražiti smirivanje strasti koje će biti praćeno i različitim konkretnim merama zbog velikog broja Srba u toj zemlji, ali i zbog pozicije Srba u regionu.\nPodsetimo, najpre je u subotu ambasador Srbije u Crnoj Gori Vladimir Božović proglašen za personu non grata zbog izjave da je "slavna Mojkovačka bitka bila uvod u oslobođenje Crne Gore i Podgoričku skupštinu 1918. godine".\nNa večerašnjem sastanku biće reči o spoljnopolitičkim prilikama, odnosima u regionu ali s posebnim akcentom na poslednja dešavanja sa Crnom Gorom.\nVeber: Nova vlast u Podgorici će brzo povući odluku\nViši saradnik Saveta za politiku demokratizacije iz Berlina Bodo Veber izjavio je da ne očekuje da će spor Srbije i Crne Gore posle proglašavanja ambasadora Srbije za nepoželjnu osobu imati značajnije posledice po odnose dve zemlje i ocenio da će nova crnogorska vlada brzo poništiti tu odluku.\nVeber za Glas Amerike tvrdi da je odlazeća crnogorska vlada imala argumente za proglašavanje ambasadora Srbije u Podgorici za nepoželjnu osobu, ali ocenjuje da, sa druge strane, takav postupak u trenutku promene vlasti očigledno cilja na to da se podriva rad nove vlade.\nVeber smatra da je reč o bilateralnom sukobu konfliktnih gledišta na istoriju Crne Gore i o pitanju nezavisnosti, koje je u isto vreme i unutrašnji konflikt u Crnoj Gori, ali tvrdi i da je reč o određenom mešanju zvanične Srbije u unutrašnju politiku u Crnoj Gori i u nedavne izbore.\nVeber ocenjuje da će odnosi aktuelnih vlasti u Srbiji i novih crnogorskih vlasti delovati skladnije, ali da će zapravo biti ambivalentni i komplikovani.\nOn iznosi stav da su odnosi Vučića i režima Mila Ðukanovića bili mnogo bolji nego što je to prikazano u javnosti, ocenjujući da su oni "bili braća u autokratskoj vladavini" i raspirivali srpsko-crnogorski spor, za domaće političke potrebe.\nVeber smatra da nove crnogorske vlasti neće imati drugačiji stav prema regionalnoj stabilnosti na Balkanu i procesima koji su u toku, odnosno da neće biti značajnijih promena.\n- Koalicija se obavezala na kontinuitet, uključujući i priznavanje nezavisnosti Kosova - kaže Veber.


Pregled ljekara specijaliste košta koliko i jedno muško šišanje | Prijedor - Portal grada Prijedora - GradPrijedor.com\nPregled ljekara specijaliste košta koliko i jedno muško šišanje\nPrijedorska bolnica „Doktor Mladen Stojanović“ za protekle tri godine oštećena je za 9,9 miliona maraka po osnovu ugovora o finansiranju kojim je predviđeno da se dobar dio usluga plaća u zavisnosti od raspoloživih finansija.\nDirektor ove ustanove Mirko Sovilj pojasnio je da se do štete od 3,3 miliona maraka u prosjeku godišnje dođe kad se obračuna razlika onoga što je bolnici uplaćeno i onoga što joj je trebalo biti uplaćeno po cijenema koje je utvrdio Fond zdravstvenog osiguranja Republike Srpske.\n„Zbog toga nam je u protekle tri godine pregled specijaliste plaćan šest do 6,5 KM. Dozvolićete, to je jeftinije od jednog muškog šišanja“, rekao je Sovilj novinarima u Prijedoru.\nBolnica je sa Poreskom upravom Republike Srpske postigla sporazum o reprogramu obaveza nakon čega je očekivala da će joj biti omogućene pojedinačne uplate doprinosa za radnike koji ispune uslove za penzionisanje.\n„Imali smo obećanje da će to biti tako i računajući na to troje radnika smo uputili rješenjem u penziju, a pošto nam nisu omogućili pojedinačne uplate, mi smo radnike ponovo vratili u radni odnos“, naveo je Sovilj.\nOn je ocijenio da je Poreska uprava Republike Srpske izuzetno efikasna kad su obaveze bolnice u pitanju i da je za sve i jedan dan obračunata zatezna kamata.\n„Kada malo analiziramo odnose prema obavezama nekih drugih subjekata, privrednih i drugih, onda smo nezadovoljni jer mi vršimo jednu od najodgovornijih i najznačajnijih funkcija u društvu, budući da je zdravstvena zaštita stanovništva ustavna obaveza“, dodao je Sovilj.\nPrema njegovim riječima, preuzimajući dužnost direktora prijedorske bolnice, zatekao je dugovanja od 19,9 miliona maraka, a blagonaklon odnos pokazale su samo „Elektrodistribucija“ i „Vodovod“ pokazavši spremnost za otpis kamata.


Zbog sankcija SAD investicije Turske u Srbiji pod znakom pitanja - Jutarnji GLASnik\nSankcije koje su SAD uvele Turskoj i pad vrednosti lire imaće posledice i po Srbiju, jer će najavljene turske investicije sada biti pod znakom pitanja, ocenila je urednica časopisa „Ekonomist“ Radojka Nikolić.\nDodaje da je ugrožen najavljeni izvoz goveđeg mesa u Tursku, kao i izvoz ulja i druge robe, ali i autoput Beograd – Sarajevo.\n„Svaka ekonomija koja je otvorena je ranjiva, tako isto i Tusrka, njena ekonomija je bila u usponu prošlih decenija, ali po običaju, ekonomski razvoj ima i političke posledice. SAD se ‘zahvaljujući’ miksu između politike i ekonomije, odlučila za ovakve sankcije iz više razloga“, kaže Radojka Nikolić.\nOna kaže da su neki od razloga to što je Erdogan „ojačao“, ali i to što je Turska „dotakla zonu interesovanja“ SAD, a to su energenti.\n„Pre svega, Erdogan je ojačao, postao je autoritaran državnik. Sa ekonomskog stanovišta, Turska je ‘dotakla zonu interesovanja’ na koju su SAD veoma osetljive, a to su energenti. U junu je otvoren Tanap, veliki gasovod, a u izgledu je povezivanje tog gasovoda sa TAP-om, tako da je sve to uticalo na to da se povuku ovakve potezi“, ocenjuje Nikolić.\n„Ali to se uvek dešava kad se uvedu sankcije, takav je slučaj bio i sa Rusijom, i to je trajalo do nivoa dok se ekonomija unutar zemlje ne reorganizuje i pronađe neke druge načine poslovanja“, kaže Nikolić.\n„Možemo prilično da budemo pogođeni, 100 miliona evra su dosadašnje investicije Turske u Srbiji. Ona ne spada u najveće investitore ovde, ali prema dogovorima, projekcijama i ugovoru o bescarinskoj trgovini, tek su najavljene investicije, i to je ono što može biti pogođeno“, smatra Nikolić.\nEkonomski analitičar iz BiH Draško Aćimović kaže da su SAD i Turska dobri prijatelji BiH, i da, kao i u životu, „kad vam se svađaju bliski prijatelji, naravno da i vi osetite probleme tog koflikta“.\n„Naravno da ćemo osetiti, osetićemo i zimu, jer su cene energenata vezane za dolar. Biće problema za sve države u regionu. Ovo je kriza u etapama, koja će trajati dugo“, ocenio je Aćimović.\nPrema njegovim rečima, Turska ne investira u BiH „zbog političkih problema“, tako da, kaže, tu neće biti problema. Ali, dodaje da će direktni izvoznici osetiti velike probleme, jer će roba iz BiH postati skuplja u Turskoj.\n„Može možda doći do nekontrolisanog uvoza iz Turske, što može poremetiti spoljnotrgovinski balans“, kaže Aćimović.\nJa sam bio ambasador BiH u Briselu koji je podneo ostavku zbog zaustavljanja razvoja. Moja namera je bila da se BiH pridruže Srbiji i Crnoj Gori na putu ka evropskim integracijama i da kao jako područje idemo ka EU. Međutim, nacionalističke politike su to odbacile…Neće biti napretka dok god je ta mržnja na snazi, kaže Aćimović.\n„Može biti razvoja BiH jedino ako se povežemo. Imamo mnogo mogućnosti, žalosno je da nemamo investicije poput turskih, mislim da BiH nije to zaslužila i da u saradnju sa susedima, možemo izaći iz ove situacije“, ocenio je gost N1 iz Sarajeva.\nTagged INVESTICIJE, SAD, SANKCIJE, SRBIJA, TURKSA


Ismir Jusko i Benjamin Kasumović osvajaju vrh Himalaja '"Island Peak" - Pozitivne.info\nPozitivne ličnosti 12/04/2014 Naj Vijesti 0\nBenjamin Kasumović1 Ismir Jusko1\nBosanskohercegovački planinari Ismir Jusko – Švabo i Benjamin Kasumović, učestvovat će u međunarodnoj ekspediciji “Nepal – Himalaya – Island Peak 2014”, s ciljem osvajanja...\nBosanskohercegovački planinari Ismir Jusko – Švabo i Benjamin Kasumović, učestvovat će u međunarodnoj ekspediciji “Nepal – Himalaya – Island Peak 2014”, s ciljem osvajanja vrha dijela planinskog lanca Himalaja, koji se zove ”Island Peak” i nalazi se na 6.182 metra visine.\nU razgovoru za Agenciju Fena, Jusko je objasnio da će njihova avantura započeti 18. aprila i trajat će 23 dana, a učestvovat će 12 ljudi iz različitih država svijeta. Ukoliko postave zastavu BiH na vrh ”Island Peak”, Jusko i Kasumović pridružit će se malom broju Bosanaca i Hercegovaca koji su se popeli na jedan od vrhova Himalaja.\n– Ideja da osvojimo jedan od vrhova Himalaja stara je oko tri i pol godine. Da bi se uputili na ovakvu ekspediciju nije dovoljno samo se fizički pripremiti, što nam je u principu bio najmanji problem, nego je potrebno mnogo logistike i tehničkih detalja. U aprilu prošle godine došli smo u situaciju da možemo početi s pripremama za ekspediciju. Počeli smo s intenzivnom edukacijom i pripremama u sarajevskoj Školi alpinizma za osvajanje vrhova iznad 5.000 metara. pronašli smo sponzore i logističku podršku bez koje bi putovanje bilo nezamislivo. Šest dana sedmično smo intenzivno trenirali, zimi i ljeti, tako da smo sada u potpunosti spremni za ovakav poduhvat – rekao je Jusko.\nAvantura dvanaestočlane ekspedicije započet će u Katmanduu, glavnom grada Nepala, iz kojeg će se malim avionima prebaciti do gradića Lukle, čiji aerodrom je jedan od najopasnijih na svijetu zbog male piste koja završava na strminama okolnih planina. Iz Luklea će se zaputiti preko Namache Bazara, Thengbochea, Dingbochea, Gorak Shepa, do baznog kampa planine Everest. U baznom kampu planinari će provesti dan dodatne aklimatizacije, nakon čega ih putovanje vodi ka baznom kampu Island Peaka.\n– Kod osvajanja vrhova visine iznad 4.000 metara, jedan od ključnih faktora je aklimatizacija. To posebno dolazi do izražaja kod pokušaja osvajanja bilo kojeg vrha u Himalajama, gdje su bazni kampovi na visinama od oko 5.500 metara. Imam dosta prijatelja koji su pokušali osvojiti Mont Blanc, ali nisu uspjeli u tome zbog problema s aklimatizacijom, odnosno s jakim mučninama i glavoboljama. Na Himalajima taj problem je još izraženiji, zbog čega smo ga uvrstili u listu prioriteta. Aklimatizovat ćemo se 15 dana, što je prema svim indikatorima i više nego dovoljno za uspješan pohod – objasnio je Jusko.\nAklimatizacija se postiže po principu svakodnevnog uspona na veće nadmorske visine, a spavanjem na nižim visinama, što će planinarima omogućiti da nakon 15-tak dana postignu željeni stepen prilagođenosti. Međutim, aklimatizacija nije jedini problem koji očekuje dvanaestočlanu ekspediciju. Na putu prema Island Peaku očekuju ih opasnosti koje iziskuju potpunu koncentraciju i oprez cijele ekipe.\n– Kada se aklimatizujemo bit ćemo spremni da se popnemo na Island Peak. Dobili smo informaciju da su se zbog globalnog zatopljavanja u zadnjih par godina na putu do vrha Island Peaka pojavili veliki procjepi u ledu, te da se često dešava da se obrušavaju velike stijene. Procjepi su nekada duboki i više od 100 metara, a često su prekriveni novim snijegom, tako da u potpunosti moramo biti fokusirani na svaki naš korak prema vrhu – kazao je bh. alpinsta.\nIsland Peak je samo početak njegovih uspona za koje je napravio četvorogodišnji plan, ali da bi osvajao vrhove iznad 8.000 metara morat će prikupiti više iskustva.\n– Već sada postoje načelni dogovori da u februaru 2015. budemo dio ekspedicije koja će se pokušati popeti na najveći vrh Južne Amerike, Aconcagua, koji se nalazi u Argentini i visok je oko 7.000 metara. Nakon toga namjeravamo osvojiti i neke evropske vrhove, među kojima vjerovatno i Mont Blanc, a krajnji cilj je osvajanje vrhova iznad 8.000 metara – kazao je Jusko i dodao da u BiH postoji veliki broj sjajnih alpinista i planinara kojima želi da ostvare svoje snove i popnu se na najviše planinske vrhove svijeta.\nJusko posebno zahvaljuje sarajevskoj Školi alpinizma, instruktorima Muhamedu Gafiću, Samiru Mehiću i Demiru Nerminu, s kojima se u posljednjih 12 mjeseci pripremamo za odlazak na Himalaje, u ekspediciji koja je svojevrsna promocija grada Sarajeva, ali i cijele BiH.


Vučić: Srbija se oslanja na Nemačku - Sputnjik Srbija\n13:05 02.02.2016 (osveženo 13:13 02.02.2016) Preuzmite kraći link\nMihaelis je dodao i da Nemačka želi transparentno političko rešenje za migrantsku krizu, koje neće negativno uticati na zemlje koje migranti koriste kao tranzitne na putu ka Zapadnoj Evropi.\nVučić: Merkelova je najveći evropski lider\nVučić i Mihaelis su na današnjem sastanku razgovarali o evropskom putu Srbije, migrantskoj krizi i bezbednosnoj situaciji na Zapadnom Balkanu.\nOn je izrazio zahvalnost i nemačkim privrednicima koji ulažu u Srbiji, čime je Nemačka postala ne samo jedan od najvećih investitora već i jedan od najvećih poslodavaca u Srbiji, navedeno je u saopštenju Kancelarije Vlade Srbije za saradnju s medijima.\nVučić je dodao da je Srbija spremna da svoje aktivnosti koje se tiču rešavanja migrantske krize uskladi sa evropskim preporukama.\nTema razgovora bila je i konferencija koja će, u okviru Berlinskog procesa, biti održana ove godine u Parizu.\nMihaelis se tokom posete Beogradu sastao i šefom srpske diplomatije Ivicom Dačićem, ministarkom za evropske integracije Jadrankom Joksimović i direktorom Kancelarije za Kosovo i Metohiju Markom Đurićem.\nizbeglička kriza, evrointegracije, EU, Andreas Mihaelis, Aleksandar Vučić, Nemačka, Srbija


Fond za zaštitu okoliša FBiH osigurao 300.000 KM za čistiji Gradačac - Akta.ba\nFond za zaštitu okoliša FBiH osigurao 300.000 KM za čistiji Gradačac\nNakon realizacije doći će do smanjenja onečišćenja površinskih voda rijeke Gradašnice industrijskim i komunalnim otpadnim vodama.\n06.08.2016. 10:13 / Izvor: Akta.ba\nGradsko postrojenje za prečišćavanje otpadnih voda u Gradačcu, koje već dugo nije u potpunosti funkcionalno, uskoro će biti rekonstruirano i praktično novo. Naime, Općina Gradačac poduzela je aktivnosti na sanaciji, te od Vlade Republike Češke putem Češke razvojne agencije dobila vrijednu donaciju u opremi. Ali, Općina se, između ostalog, obavezala na direktno finansijsko ulaganje sredstava za izvođenje građevinskih radova za infrastrukturu postrojenja.\nNakon realizacije doći će do smanjenja onečišćenja površinskih voda rijeke Gradašnice industrijskim i komunalnim otpadnim vodama, što će omogućiti održivost i dalji razvoj cijelog područja općine.\nPodsjetimo, pored produkcije komunalnih otpadnih voda u Gradačcu je značajna i produkcija industrijskih otpadnih voda iz lokalne industrije – mljekarstva, prerade voća i povrća, kemijske industrije, proizvodnje alata itd. S obzirom na starost postrojenja i posebno neadekvatnost, starost i neefikasnost opreme (enormni trošak energije koji ne daje tražene efekte prečišćavanja), ranijim mjerenjima je utvrđeno da postrojenje za prečišćavanje otpadnih voda u Gradačcu ne zadovoljava granične vrijednosti parametara kvalitete otpadnih voda propisane vodnim dozvolama te važećim propisima.


Da je “kralj meraka“, kako ga publika popularno zove, Haris Džinović je potvrdio sinoćnim koncertom u Zagrebu. Čuveni pevač koji svojim koncertima otvara prednovogodišnju euforiju 25. decembra u Sava centru, juče je nastupio u prepunoj zagrebačkoj dvorani „Vatroslav Lisinski“ gde je za publiku priredio višesatnu žurku.\nKao i svake godine, koncert je otvorio pesmom „Rano je za tugu“, nakon čega su nastavili da se nižu hitovi, „I tebe sam sit kafano“, „Muštuluk“, „Dajte vina hoću lom“ i ostale pesme koje su obeležile njegovu karijeru. Da je za koncert tražena i karta više, potvrđuje činjenica da je publika sve vreme bila na nogama zbog najbolje atmosfere koju Džinović pravi na svojim nastupima.\n- I dalje sam pod utiskom nakon sinoćnog koncerta u Lisinskom i presrećan sam što publika i dalje prepoznaje pravu muziku. Ovaj nastup je definitivno dobra uvertira za 25. decembar i tradicionalni Sava Centar. Radujem se što sam pevao u Zagrebu, i spreman sam da u Beogradu napravimo još bolju atmosferu - rekao je Haris.


JEDNOKRATNA novčana pomoć u iznosu od 10.000 dinara biće isplaćena zaposlenima u zdravstvu.\n– Svi zdravstveni radnici će dobiti ovu jednokratnu pomoć od države – rekao je ministar finansija Siniša Mali. – Kad to kažem, mislim i na one koji su zaposleni u samom zdravstvenom sistemu, vojnozdravstvenim ustanovama, zdravstvenim radnicima zaposlenim u Ministarstvu unutrašnjih poslova kao i zdravstvenim radnicima koji rade u ustanovama socijalne službe čiji se rad finansira sredstvima iz budžeta.\nSamo u užem zdravstvenom sistemu radi 120.000 ljudi, dok ih je zajedno sa zaposlenima uostalim službama oko 130.000.\n– Izdvojili smo devet milijardi dinara za završetak dve posebne kovid bolnice – u Kruševcu i u Beogradu, odnosno Batajnici – dodao je Mali. – Početkom decembra biće otvorena bolnica u Batajnici i mi se nadamo da će taj novi kapacitet od 1000 ležajeva rasteretiti druge bolnice. U planu je i nastavak rekonstrukcije drugih opštih bolnica i domova zdravlja po celoj Srbiji, nabavka medicinske opreme i lekova.\nMi zaista ulažemo vanljudske napore da nabavimo vakcinu što pre. Mnogo toga ne zavisi od nas već od toga kada će vakcina biti registrovana i proizvedena u dovoljnim količinama da bude distribuirana. Pregovora se sa više proizvođača.


U Srbiji još 145 novozaraženih korona virusom, ukupno 1.624 slučaja, umrlo još pet – The Balkantimes Press\n05/04/2020 Balkantimes.Press\t167 Views 0 Comments\tbalkantimes.press, Koronavirus, Srabija, umrlih, zaraženih\nOsobe smještene na Beogradskom sajmu testirane su i 38 je negativno na korona virus.\nOni će u narednih 24 do 48 sati biti ponovo testirani, a ako ponovo rezultati budu negativni na virus, biće otpušteni i smješteni u kućnu izolaciju na odredjen period.\n“Sajam je predvidjen da bude privremena bolnica, po protokolu se upućuju samo pozitivni na korona virus, a i oni ljudi sa sa minimalnom simptomatilogijom”, rekao je Stevanović.\nOd jučerašnjeg izvještaja do danas, u Srbiji je testirano još 645 ljudi, a od početka testiranja na novi virus testirana je ukupno 6.401 osoba.\nOn je na dnevnoj konfereciji za novinare o toku pandemije rekao da je u Novi Pazar poslato nekoliko respiratora i ekipa ljekara iz Beograda, i da će se iz grada u grad prebacivati ljekari ili pacijenti kako bi se najbolje odgovorilo na potrebe.\nVerica Jovanović, direktorka beogradskog Instituta za javno zdravlje “Dr Milan Jovanović Batut”, potvrdila je da je Ćuprija jedno od najvećih žarišta korona virusa u Srbiji i da je tamo oko 50 slučajeva zaraze, da se primjenjuju sve mjere, a najteži pacijenti upućuju se prema regionalnim centrima.\nTražene podatke o broju zaraženih u staračkim domovima i beogradskoj Bolnici “Dr Dragiša Mišović”, doktorka Jovanović rekla je da će dostaviti naknadno, ali je istakla da se sprovode sve mjere, da ljekara i sestara ima dovoljno, kao i opreme i da se zaposleni svakodnevno raspoređuju prema potrebama.\nDoktori su novinatima prethodno saopštili da je u Srbiji potvrđeno još 148 zaraženih virusom korona, a u poslednjih 24 časa pet osoba je umrlo od posljedice zaraze.


Ministarstvo pravde SAD-a zaviruje u funkcionisanje Overwatch League - RUR Esports\nNedostatak sindikata i ograničavanje plata (salary cap) u Overwatch League, zainteresovalo je predstavnike ministarstva.\nIako istraga nije kriminalnog karaktera, predstavnici ministarstva se zanimaju za nedostatak sindikata igrača, koji bi omogućili takmičenju da sadrži ista izuzeća od rada koja postoje u mnogim sportskim ligama. Ograničenja plata (salary cap) nikada nisu javno objavljena, a navodno su usredsređena na ”kompetitivni balans”. Timovi koji ga pređu moraju da plate dva iznosa. Jedan za igrača i drugi ligi koja preraspodeljuje sredstva između ostalih timova.\nPrema glasinama, ograničenje je iznosilo 1.6 miliona dolara prošle godine, a mediji koji prate dešavanja smatraju da nijedna ekipa nije ”prirodno” probila tu granicu, uzimajući u obzir prosečne plate profesionalaca. Activision Blizzard nije dao komentar povodom ovih dešavanja i jedino su dodali da sarađuju sa predstavnicima ministarstva.\nIstraga verovatno neće značajno uticati na Overwatch League i profesionalnu scenu, ali ova dešavanja ukazuju na sve veći rast esportsa u SAD i na globalnom nivou, jer su i zvanične institucije počele da se zanimaju za funkcionisanje industrije.\nTags Activision Blizzard eSports ministarstvo pravde organičenje plata Overwatch Overwatch League salary cap sindikat igrača\nPred vama su druge PES21 kvalifikacije za IeSF Svetski šampionat - Prijavite se!\nTopson: ''Ovo će možda biti moj poslednji TI''\nEsports vremeplov – 4. decembar\nEsports vremeplov – 3. decembar


oktobar 2010. – Strana 8 – ICR\nKonkurs za dodelu nagrade „Izvoznik godine 2010“\nAgencija za strana ulaganja i promociju izvoza Republike Srbije (SIEPA) raspisuje Konkurs za dodelu nagrade „Izvoznik godine 2010″ najboljim izvoznicima koji uspešno promovišu našu privredu u svetu. Po sedmi put SIEPA odaje priznanje dodelom nagrade za najbolje izvoznike u kategorijama: NAJBOLJI IZVOZNIK GODINE NAJBOLJI NOVI IZVOZNI PROIZVOD – nagrada OSVAJANJE NOVOG IZVOZNOG TRŽIŠTA – nagrada […]\nRok za ponude 26. novembar Ministarstvo finansija Srbije objavilo je danas tender za prodaju 51% akcija „Telekoma Srbije“. Kako se navodi u oglasu objavljenom u listu „Politika“, rok za prijavu zainteresovanih kupaca je 26. novembar. Uslov za učešće na tenderu je da potencijalni kupac bude telekomunikaciona kompanija koja je pružala telekomunikacione usluge najmanje pet godina […]\nKompanija „Metro Cash&Carry“ otvorila je danas distributivni centar u Subotici, šesti veleprodajni objekat ove vrste u Srbiji. Novi centar, vredan 15 mil EUR, obezbedio je posao za 180 stanovnika grada i okoline. Distributivni centar na Segedinskom drumu ima ukupnu površinu od 10.500 m2 i 250 mesta za parking, a sagrađen je za nešto više od […]


Stišala se epidemija malih boginja, nova opasnost na jesen\nKonačno se stišala epidemija malih boginja, te je tokom leta bilo samo sporadičnih obolevanja – u julu 50 obolelih, a u avgustu do sada šest.\nStišavanju epidemije doprineo je veći broj vakcinisane dece MMR vakcinom, ali i to što su đaci na raspustu, manje je dece u vrtićima, više se boravi na otvorenom prostoru.\n"U prvoj polovini godine potrošeno je 22.000 doza više nego prošle godine i na osnovu toga indirektno procenjujemo da je došlo do povećanja obuhvata vakcinacijom", kaže Kisić Tepavčevićeva za Tanjug.\nPojašnjava da je značajno povećan broj vakcinisane dece koja su propustila vakcinaciju u prethodnom periodu. Dodaje da je važno da se takav trend nastavi i roditelji koji nisu vakcinisali svoju decu da to učine.\nSmanjenju obuhvata vakcinisane dece doprineo je i antivakcinalni lobi koji je aktivan u celom svetu i koji MMR vakcinu dovodi u vezu sa autizmom, što su demantovale brojne studije.\nBroj vakcinisanih viši nego u istom peridu 2017.\nNajmanji obuhvat vakcinacijom bio je Beogradu i tu se slika u prvih šest meseci ove godine značajno popravila.\nEpidemiolog Ivana Begović Lazarević iz Gradskog zavoda za javno zdravlje kaže da je obuhvat vakcinacijom u prvoj polovini godine, prvom dozom vakcine bio 54 odsto i da je to mnogo više u odnosu na prethodne godine.\nKaže da je najviše problema ranije bilo sa prvom dozom MMR vakcine jer se roditelji plaše od autizma i čekaju da dete progovori i prohoda.\n"Imali smo epidemiju sa velikim brojem obolelih i to je doprinelo da se narod osvesti i počeli da vakciniše decu", rekla je Begović Lazarevićeva.\nDodala je da vakcina ima dovoljno u svim domovima zdravlja, da je poželjno da obuhvat vakcinacijom bude 95 odsto kako bi se stvorio jak kolektivni imunitet.\n"Virus morbila lako se širi. Čim krene hladno vreme ako se javi veći broj obolelih imaćemo ponovo epidemiju malih boginja. Možda ne u onom obimu kao prošle godine", rekla je Begović Lazarevićeva.\nEpidemiolog Zoran Radovanović podseća da je sezonski vrh – najviše obolelih za male boginje kraj hladnog perioda, obično kraj marta.\n"Ključno je kakav će biti obuhvat vakcinacijom i da li će se poštovati da deca ne mogu da se upišub u vrtić i obdanište ukoliko nisu vakcinisana", zaključio je Radovanović.\nPojava "majmunskih boginja"\nSmiruje se epidemija malih boginja u niškom kraju


Skandal: Rusi se mešali oko imena Makedonije?\nSvetske vesti - Sreda 11.07.2018 - 10:01\nGrčka proteruje dvojicu ruskih diplomata FOTO: AP\nKako je preneo grčki list "Katimerini", Grčka će takođe zabraniti ulaz u zemlju drugoj dvojici ruskih diplomata, za koje se kaže da su radili aktivnosti koje ne odgovaraju njihovom diplomatskom statusu.\nOglasila se i grčka vlada, čiji portparol Dimitris Canakopulos je izjavio da "Grčka neće tolerisati ništa što krši međunarodno pravo".\nIstovremeno, neimenovani izvori iz grčke Vlade navode i da Atina nastoji da održi dobre odnose sa Rusijom, budući da je spoljna politika Grčke usmerena ka prijateljskim odnosima sa svim zemljama, pa i sa zvaničnom Moskvom, i podsećaju da se svaka odluka veoma pažljivo donosi, stoga Atina i nije proterala ni jednog diplomatu u vezi sa trovanjem bivšeg ruskog špijuna Sergeja Skripalja u Solsberiju. Uskoro je stigla i reakcija iz Moskve. Rusija će deportovati dvojicu grčkih diplomata kao odgovor na odluku Atine da dvojicu ruskih diplomata proglase personama non grata, izjavio je zamenik komiteta Saveta federacije Rusije za međunarodne odnose Andrej Klimov. "Princip reciprociteta se primenjuje u svim takvim slučajevima, bez isključenja. To je osnovni princip diplomatije", naveo je on, a prenosi Sputnjik.


15.12.2019 / 14:03 Regija - Predsjednik Srbije\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je da je vlast opoziciji dala "i više nego što je traženo, jer se ne plaši konkurencije", odgovarajući na novinarska pitanja o dijalogu o izbornim uslovima i zamjerkama da je popustio opoziciji.\n"Ne može nerad da pobijedi rad. I to je sve što mogu da kažem", konstatovao je Vučić, i dodao da ne želi da na svečanosti povodom otvaranja radova na Moravskom koridoru, koja je održana u kruševačkom selu Jasika, odgovara na optužbe političkih protivnika, jer je "suviše lijep i svečan dan".\nUpitan da prokomentariše izjave iz Prištine, koje su dali Aljbin Kurti i Ramuš Haradinaj, Vučić je odgovorio: "razumjeli smo ih, shvatili smo ih".\nOcijenio je i da su ta dvojica kosovskih političara "ozbiljni ljudi i znaju šta je u interesu njihovog naroda, kao i mi našeg".\n"Za nas je vrhovni interes mir, očuvanje mira. Ja volim da oni uvijek misle da su jaki, a mi vrlo slabi. Ja njih da vrijeđam, niti hoću, niti mi pada na pamet. Ne sekiram se zbog njihovih izjava, mene brinu djela, a ne riječi", rekao je Vučić, iskazujući nadu da će mir biti sačuvan.\nDoći će Johnson i Trump\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je da je vrijeme da predsjednik SAD Donald Trump dođe i posjeti Srbiju.\n"Samo se vi smijte. Zapamtite - prvo dolazi (britanski premijer) Boris Johnson, a onda i Trump", rekao je Vučić na svečanosti obilježavanja početka radova na Moravskom koridoru, i dodao da će se, kad se to desi, oni koji su se smijali, morati da se prisjete njegovih riječi.


DNK analiza potvrdila: Tijelo nađeno na Adi Huji pripada Mateju Perišu | Krajina.BA\nPeriš je nestao u Beogradu u noći sa 30. na 31. decembar, kada je ostavio svoje prijatelje u beogradskom klubu "Gotik"\nKako pokazuju prva saznanja nakon obdukcije tijelo koje je jučer izvučeno kod Ade Huje pripada Mateju Perišu.\nI dalje se čekaju rezultati toksikološke analize, koji će biti gotovi tek za dvadesetak dana, javlja Nova.rs.\nPeriš je nestao u Beogradu u noći sa 30. na 31. decembar, kada je ostavio svoje prijatelje u beogradskom klubu “Gotik”. Od tada je njegov nestanak bio velika misterija za sve.\nOdmah su objavljeni snimci sa nekoliko kamera na kojima se vidi kako Periš trči, zaustavlja taksi, ponovo trči, a potom navodno silazi kod rijeke.\nU jednom trenutku Matej se mimoišao sa vozilom koje kao da nije ni primijetio, a prošao je i između autobusa i ograde, ne obazirući se na opasnost od saobraćaja.\nMobilni telefon bio jedna od misterija\nMobilni telefon bio jedna od misterija tokom više od pet mjeseci potrage za nestalim Splićaninom.\nNaime, Matej je nestao u Beogradu u noći između 30. i 31. decembra, u Beton hali, a posljednji put, signal mobilnog telefona lociran je u blizini Velikog ratnog ostrva, na ušću Save u Dunav.\nTakođer, prema informacijama iz medija, bazne stanice locirale su signal mobilnog telefona prvo kod „Savanove“, a tek kasnije i kod Velikog ratnog ostrava.\nKako je telefon “doplivao” do Velikog ratnog ostrva, bila je prava misterija, ali i kako je moguće da on emitira signal, iako se nalazi u vodi.\nProfesor Elektrotehničkog fakulteta Aleksandar Nešković objasnio je ranije da telefon nije u stalnom kontaktu sa sistemom, čak i u normalnim okolnostima, ali i kazao da je signal dosta oslabljen kada prolazi kroz vodu.\n– Ako je telefon bio na iole većoj dubini, on je oslabljen i teško da bi se locirao, te je tako u momentu registrovanja morao da bude na manjoj dubini, pa čak i na površini”, rekao je Nešković.\nPrethodni članakVeliko humano srce sanskog frizera Ahmeda\nNaredni članakPrerano nas napustio Bišćanin Emir Hromadžić


Poseta sunčanom Beogradu | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE Poseta sunčanom Beogradu\nPoseta sunčanom Beogradu\nVIDEO K9: Poseta ruskog predsednika Srbiji i danas je među glavnim naslovima brojnih domaćih i stranih medija, među kojima su i komentari o neoubičajeno sunčanom i toplom danu u Beogradu nakon ledenog talasa koji se, slučajno ili ne, poklopio sa dolaskom Vladimira Putina.\nKratak predah od snega i ledenih dana trajao je dva dana i poklopio se sa posetom ruskog predsednika Srbiji, tokom koje je je u Beogradu bilo prolećnih 15 stepeni, zbog čega su društvene mreže prepune komentara da je Putin sa sobom doneo sunce.\nRuski lider, prema utiscima novinara Komsomoljske pravde, dočekan je u carskom stilu, uz himnu Rusije pod crkvenim zvonom i uz artiljerijsku paljbu.\nVladimir Putin i njegov domaćin položili su vence na Spomenik oslobodiocima Beograda 1944, a zatim i na Spomenik crvenoarmejcu, podignutom u čast ruskih vojnika palih za slobodu glavnog grada Srbije.\nU palati Srbije Putina je dočekao poklon srpskog predsednika – Paša, štene šarplaninca. Paša je, prema pisanju sputnjika, najviše iznervirao kosovske Albance koji tvrde da je ta najstarija srpska rasa psa, u stvari albanskog porekla.\nAleksandru Vučiću predsednik Rusije uručio je orden Aleksandra Nevskog, odlikovanje koje su ranije poneli Miloš Obrenović i Nikola Pašić.\nPutin nakon razgovora s Vučićem, između ostalog, izjavio da je jasan stav Rusije po pitanju Kosova, da se Moskva zalaže za uzajamno prihvatljivo rešenje Beograda i Prištine, ali bazirano na Rezoluciji 1244 Saveta bezbednosti UN. „Ako smo zajedno, uvek pobeđujemo!“ – poručio je Putin srpskim građanima.\nPredsednik Vučić je zahvalio na podršci Rusije na očuvanju integriteta i nezavisnosti naše zemlje i istakao da je veoma zadovoljan napretkom saradnje u svim oblastima.\nNakon sastanka srpske i ruske delegacije, svečano je razmenjeno više od dvadeset potpisanih dokumenata o budućoj saradnji dveju zemalja, najavljeno višemilionsko investiranje u srpsku privredu, a obećana je i donacija od 5 miliona dolara za Hram Svetog Save na Vračaru.\nNe znamo kakve bi utiske ostavila poseta ruskog predsednika da je našu zemlju posetio par dana ranije ili na ovaj kišoviti petak, ali je u svakom slučaju gostovanje završio sinoć, malo posle 20 časova, kada ga je iz toplog Beograda ispratilo više od 100.000 građana, kojima se Putin ispred Hrama Svetog Save obratio rečima: „Hvala vam na prijateljstvu!“.\nPrethodni tekstKonflikt interesa – po zakonu\nSledeći tekst45. rođendan Novosadskog pozorišta


Novi koraci ka EU u junu – Nadlanu.com\nNovi koraci ka EU u junu\nBEOGRAD, 9. februara 2010. (Beta) - Španski ambasador u Beogradu Injigo de Palasio Espanja veruje da će zahtev Srbije za članstvo u EU biti prosleđen Evropskoj komisiji do juna, kada se očekuje i deblokada procesa ratifikacije Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju Srbije i EU.\n"Nadamo se da će do juna dva preostala pitanja, traženje mišljenja od Komisije i ratifikacija Sporazuma, biti odmrznuta", rekao je De Palasio u intervjuu agenciji Beta.\nŠpanski ambasador najavio da će njegova zemlja u maju organizovati samit Zapadni Balkan - EU u Sarajevu, kao nastavak sastanka koji je održan u Zagrebu 2000, "u želji da ukaže na važnost koju EU pridaje regionu Zapadnog Balkana".\n"Balkan praktično deli prostor EU na dva dela i mora da bude integrisan što pre je moguće kako bismo postali kompletni", kazao je De Palasio.\nPrema rečima španskog ambasadora, samit u Sarajevu biće prilika da se govori i o drugim otvorenim pitanjima u regionu, kao što su problem izbeglica i raseljenih, ali i o nerešenim bilateralnim koja se odnose na sukobe iz prošlosti "kako bi se svim garđanima Zapadnog Balkana dala dostojna šansa da krenu ka Evropi sa nadom i stvarnim izgledima za bolji život".


Susret Turković – Peach: Velika Britanija želi pružiti podršku cijelom regionu – Vijesti Online\nSusret Turković – Peach: Velika Britanija želi pružiti podršku cijelom regionu\nby Vijesti Online 16/12/2021, 13:19 1.7k Views\nZamjenica predsjedavajućeg Vijeća ministara i ministrica vanjskih poslova Bosne i Hercegovine Bisera Turković 15. decembra je razgovarala sa specijalnim izaslanikom britanskog premijera za Zapadni Balkan Stuartom Peachom.\nIz Ministarstva vanjskih poslova BiH navode da je na sastanku razgovarano o trenutnim izazovima i situaciji u Bosni i Hercegovini i regionu, te aktivnostima Velike Britanije u BiH i na području Zapadnog Balkana.\nTurković je istakla da trenutna blokada institucija Bosne i Hercegovine i posljednje antiustavne aktivnosti, nanose ogromnu štetu svim građanima i napretku zemlje ka Evropskoj uniji, te prijete destabilizaciji cijelog regiona. Istakla je da se problemi trebaju rješavati u institucijama države, a u kontekstu razgovora o izmjenama Izbornog zakona, naglasila je važnost uključivanja svih parlamentarnih stranaka i drugih zainteresovanih aktera, kako bi se u izbornom procesu omogućila jednaka prava svim građanima u Bosni i Hercegovini.\nPeach je kazao da Velika Britanija želi pružiti podršku cijelom regionu, gdje trenutno postoje brojni problemi. Upoznao je ministricu sa sastancima koje je održao sa zvaničnicima u BiH, ali i mladim ljudima te dodao da će u procesu jačanja i napretka Bosne i Hercegovine i regiona, blisko sarađivati sa Sjedinjenim Američkim Državama i Evropskom unijom.\nPeach je ponovio podršku Uredu visokog predstavnika (OHR) i kazao da će blisko sarađivati sa Christianom Schmidtom, te promovisati euroatlantske integracije, zaključili su iz Ministarstva vanjskih poslova BiH.\nPower: Nećemo oklijevati da djelujemo protiv onih koji destabilizuju zemlju\nby Vijesti Online 20/01/2022, 21:15


Vitamin C+Zn kapsule A 20\n← Minerali i vitamini\n291.00 RSD (Sa PDV-om)\nVitamin C+Zn Direkt koristi se:\nZa normalno funkcionisanje imunog sistema\nVitamin C povećava apsorpciju gvoždja i smanjuje umor i iscrpljenost\nCink doprinosi normalnoj plodnosti i reprodukciji\nSastav: Jedna kesica sadrži vitamin C 300 mg i Zn 10 mg.\nSvim osobama se preporučuje kontinuirana primena tokom sezone respiratornih infekcija i osobama koje pate od alergija, pušačima zbog snažnog antioksidativnog dejstva.\nCink doprinosi normalnom održavanju kvaliteta kože,kose i noktiju.\nCink ima doprinos u kvalitetu stvaranja testosterona i održavanju sistema reprodukcije i fertiliteta kod žena.\nUpotreba: Preporuka je da se uzima preventivno, minimum mesec dana pre očekivanih pretnji prehlada i gripa po jedna kapsula dnevno. Ukoliko se već razviju simptomi gripa i prehlade mogu se uzimati po dve kaspule dnevno.\nCeDeZin Immunkomplex tablete A 60\nImmusan C 800 5 u 1 A20\nLipozomalni vitamin C 1000mg A10 bočica\nSwiss plus vitaminD3 sprej 500 IJ 8ML\nHrom 200 µg, tablete


SVET KOMPJUTERA - PHONE ZONE - T-Mobile G1\nOd preinstaliranih aplikacija nezaobilazne su one koje se baziraju na Googleovim online servisima – Gmail, YouTube, Calendar, IM i Google Maps. Sve su one prilagođene korišćenju na mobilnom telefonu, uz održavanje veze sa matičnim web aplikacijama preko Gmail naloga vezanog za telefon prilikom inicijalne instalacije. Tako se Gmail pošta skida na telefon prilikom svake sinhronizacije pa je moguće čitati je offline, a ukoliko se mail napiše bez internet konekcije, pošta će biti poslata kada se konekcija uspostavi. YouTube prikazuje prilagođenu početnu stranicu i generalno omogućava pristup svim servisima kao i sa računara. Prikaz video snimka uvek se odvija preko celog ekrana, teče glatko, a kvalitet slike veoma je dobar. Za četovanje je zadužena IM aplikacija koja je u stvari GTalk za mobilne i nudi sve opcije kao i desktop pandan, izuzev glasovne komunikacije. Oblast koju G1 softver zasad nije pokrio jeste softver za navigaciju, pa se sada kao rešenje nudi Google Maps, koji je za naše uslove neprimenljiv, ali i generalno nepraktičan. Pored toga što za naše krajeve ne postoje detaljnije mape, Google Maps ne može da „živi” bez internet konekcije, pošto slike trenutne oblasti uvek skida sa Googleovih servera. Na taj način on istovremeno troši internet konekciju (kod nas ne tako dostupnu u svakom trenutku) i arči novac za prenos podataka (kod nas ne tako zanemarljiv kao u razvijenom svetu), što nam daje puno pravo da kažemo da je ova aplikacija za naše uslove uglavnom neupotrebljiva. Još jedna stvar o kojoj treba voditi računa kod korišćenja G1 telefona jeste to da on, ukoliko vaš broj ima mogućnost prenosa podataka (GPRS/EDGE/3G), to i čini neprekidno, u pozadini sinhronizujući sadržaje sa serverima i proveravajući ima li poruka na GTalku, što ponekad može neprijatno da udari po džepu.\n■ T-Mobile G1\n■ Calls !nfo\n■ Handy Shopper\nQualcomm MSM7201A, 528 MHz, 256 MB ROM-a, 192 MB RAM-a, microSD 1 GB (proširivo do 8 GB), 3,2-inčni TFT displej 320 x 480 (HVGA), HSPA/WCDMA, Quad-band GSM/GPRS/ /EDGE, Slide-out QWERTY tastatura u pet redova, GPS, 3,2 MP kamera, Bluetooth 2.0 – Enhanced Data Rate, Wi-Fi: IEEE 802.11b/g, HTC ExtUSB (11-pinski mini-USB 2.0 i audio džek u jednom), ugrađen zvučnik, Li-ion baterija kapaciteta 1150 mAh, digitalni kompas, senzor pokreta


Pekić: Organizatori kriminalnih grupa ne sede u Srbiji - KRIK\nPekić: Organizatori kriminalnih grupa ne sede u Srbiji\nObjavio/la Vesti jun 26, 2019\nMilan Pekić (foto: KRIK)\nOdgovarajući na pitanje KRIK-a zašto izostaju hapšenja krupnih kriminalaca, direktor Vladine Kancelarije za borbu protiv droga Milan Pekić kaže da se organizatori kriminalnih grupa koje se bave švercom i prodajom droge ne nalaze u Srbiji. Pekić tvrdi da su razbijene velike kriminalne grupe, ali nije dao jasan odgovor koje.\nPiše: Milica Vojinović\nNa pitanje novinarke KRIK-a o tome koliko se zapravo Srbija bori protiv droga s obzirom na to da se poslednjih godina hapse najčešće sitni dileri, a ne organizatori velikih kriminalnih grupa, Pekić iznosi pohvale na račun policije.\n„Policija radi svoj posao zaista odgovorno. Da bi Vi došli do nekoga ko je organizator kriminalne grupe, je l’ Vi mislite da bi on trebalo da sedi u Srbiji? Ne, on ne sedi u Srbiji, on sedi negde drugo“, rekao je Pekić na konferenciji koja je danas održana povodom Međunarodnog dana borbe protiv droga.\nPekić je kazao da srpska policija sarađuje sa drugim državama i da se njeni rezultati vide i u uspesima kolega iz drugih zemalja.\n„Vi ste svesni da dolazi do većih zaplena po Evropi i budite sigurni da je policija Srbije i u tim akcijama umešana sa svojim rezultatima“, naveo je Pekić.\nUpitan o zaplenama i hapšenjima pripadnika ozbiljnih kriminalnih grupa u Srbiji, Pekić objašnjava da je Srbija tranzitna zemlja kada je u pitanju šverc droge, ali tvrdi da je bilo razbijanja velikih grupa.\n„Ne znam šta Vi smatrate da je velika grupa, ali ja Vam kažem da su razbijene velike grupe i možete to da vidite i kad uzmete da analizirate podatke.“\nNa pitanje novinarke KRIK-a da navede primer takve grupe, Pekić je izbegao odgovor.\n„To će Vam dati iz Ministarstva unutrašnjih poslova. I zaplene koje su oni uradili i koliko je podneto krivičnih prijava“, navodi.\nNa konstataciju novinarke KRIK-a da MUP najčešće sabira manje količine droge zaplenjene u pojedinačnim akcijama policije, Pekić kaže da se seća da je bilo velikih zaplena.\n„Ne znam sad tačno da Vam kažem, MUP će Vam sigurno dati te podatke.“\nKako je KRIK ranije pisao, u Srbiji, kao i u drugim Balkanskim zemljama, godinama je aktivno nekoliko ozbiljnih kriminalnih grupa koje se bave švercom velikih količina droge.\nSrpska policija se često hvali velikim akcijama koje su, međutim, najčešće zbir više hapšenja i zaplena koje nisu povezane.\nTako se početkom ove godine ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović pohvalio hapšenjem oko 150 osoba zbog najtežih krivičnih dela – akcijom koja je, kako je tada rekao, zadala jak udarac organizovanom kriminalu.\nAnalizirajući podatke koje su prikupili u vezi sa ovim hapšenjima, novinari KRIK-a otkrili su da akcija nije bila uspešna kao što ju je ministar Stefanović predstavio javnosti.\nTako, u njoj nije učestvovalo Tužilaštvo za organizovani kriminal, a dve trećine uhapšenih pušteno je na slobodu posle dvodnevnog zadržavanja. Većina krivičnih prijava podneta je za blaža krivična dela, a protiv trećine uhapšenih nije ni pokrenut postupak.\nNa pitanje novinarke KRIK-a o izostanku hapšenja značajnih kriminalnih grupa, Stefanović je tada rekao da to nije proces koji može da se uradi za dva dana.\n„Gde to imate vrh organizovanog kriminala koga lično uhvatite na ulici da on diluje drogu ili nosi kilogram droge u kolima, pa ga vi zaustavite ’Evo kilogram droge, super 20 godina zatvora’“, rekao je tada Stefanović. Iako je od Stefanovićevih reči prošlo više od pola godine, hapšenja vođa i članova organizovanih kriminalnih grupa u Srbiji su izostala.\nViše o policijskoj akciji pročitajte ovde.\nDarko Šarić (foto: printsrikn)\nTužilac traži maksimalnu kaznu za Šarića zbog pranja novca\nProtest u Beogradu bez većih incidenata\nProtest u Beogradu (foto: Zaštinik građana)\nZaštitnik građana o postupanju policije: Prekomerna sila samo u pojedinačnim slučajevima\njun 27, 2019 u 13:55\nA zašto vi svoja saznanja o postojanju velikih grupa, njihovom sastavu i njihovim aktivnostima ne saopštite prvom pozornicu na ulici ako vas je već blam da sarađujete sa nadležnim državnim organima. Ili mislite da vas nešto obavezuje da čuvate izvore informacoja?\nNikakvi obzir ne oslobađaju novinare ili bilo koga da ne saopšti svoja saznanja o izvršiocima krivičnih dela. Čak šta više to je pomaganje kriminalcima.\nIli, pak, vi ništa ne znate ali vam je korisno da pljujete.


UNI Vitamin B-Complex 50mg 100tab\nVitamini iz porodice B vitamina su neophodni za rast mišića i za ugradnju belančevina u mišićno tkivo. Oni povećavaju apetit i igraju važnu ulogu u genezi ćelijske energije. Veoma su bitni kod razmene materija u gotovo svim tkivima. Povećavaju moć koncent\nUNI VITAMIN C-500mg 100 tab\nVitamin C je najpoznatiji vitamin sa mnogobrojnim funkcijama. Uspešno se koristi u prevenciji raznih obolenja i igra važnu ulogu u normalnom rastu. Neophodan je za očuvanje zdravih desni, kostiju i u jačanju imunološkog sistema. Pospešuje apsorpciju gvožđ\nVita Complex 60tab\nVita kompleks je multivitaminsko mineralni kompleks sa dozama izbalansiranim za prosečnog korisnika. Zbog povećane fizičke aktivnosti potreban vam je Vita kompleks da bi ste održali visok nivo performansi dok trenirate, da pomognete vašim mišićima da se o\nVITAMIN E 200 IU 100 GELCAPS


SAD testirale interkontinentalnu raketu - 27.04.2017, Sputnik Srbija\nAmerička vojska uspešno je testirala interkontinentalnu balističku raketu „minutmen III“ koja čini bazu strateških nuklearnih snaga te zemlje, saopštila je... 27.04.2017, Sputnik Srbija\n© AP Photo / U.S. Air ForceTestiranje rakete „minutmen III“\nAmerička vojska uspešno je testirala interkontinentalnu balističku raketu „minutmen III“ koja čini bazu strateških nuklearnih snaga te zemlje, saopštila je pres-služba Ratne mornarice SAD.\nAmerika će testirati interkontinentalnu raketu\nRaketa je testirana sa avio-baze Vandenberg u državi Kalifornija. Navedeno je da je „bojeva glava uspešno doletela do poligona na Maršalskim ostrvima, oko 4,2 hiljade milja od mesta lansiranja“. Za testiranje su odgovarale jedinice Ratnog vazduhoplovstva država Vajoming, Montana i Nebraska.\nRanije je predstavnica Komande za globalne udare američkog Ratnog vazduhoplovstva izjavila da je testiranje planirano već godinu dana i da ono nema nikakve veze sa situacijom na Korejskom poluostrvu.\n„Minutmen III" ima domet 12.000 kilometara. Država raspolaže sa 450 raketa ove klase, koje se nalaze u bazama u državama Vajoming, Severna Dakota i Montana. Ostaće u vojsci bar do 2020 godine.


Rama u poseti Prištini: Saopštenje KST „sramna fleka“ - Serbian Albanian Friendship\nHome/Dialogue/Rama u poseti Prištini: Saopštenje KST „sramna fleka“\nRama u poseti Prištini: Saopštenje KST „sramna fleka“\nIzvor KoSSev 29. juna 2020\nPremijer Albanije, Edi Rama, boravi u dvodnevnoj zvaničnoj poseti Prištini kako bi se upoznao sa situacijom nakon podnošenja optužnice za ratne zločine i zločine protiv čovečnosti protiv kosovskog predsednika, Hašima Tačija i lidera PDK, Kadrija Veseljija.\nRama se danas sastao sa Tačijem, kosovskim premijerom, Avdulahom Hotijem, predsednicom kosovske Skupštine Vjosom Osmani, ali i liderom NISMA-e, Fatmirom Ljimajem, liderom Samoopredeljenja, Aljbinom Kurtijem i liderom LDK, Isom Mustafom.\nRama je tokom današnje posete poklonio Univerzitetskom kliničko bolničkom centru u Prištini i pomoć vlade Albanije u vidu 265 monitora za reanimaciju.\nRama je bio u pratnji vršioca dužnosti ministra spoljnih poslova Albanije, Genta Cakaja i ambasadora Albanije na Kosovu, Ćemalja Minđozija (Qemal Minxhozi).\nPo dolasku u Prištinu, Rama je poručio da je saopštenje KST „sramna fleka“.\n„U Prištini sam da čujem i saznam više nakon uznemirujućeg pisma specijalnog suda koje će ostati upamćeno kao sramna fleka XXI veka u svetskoj istoriji pravde; koja praksu javne optužbe, bez pravne potvrde optužnice, nije poznavala ni u periodima vladavine ideologija pre njih“, napisao je Rama na Tviteru.\nOsim Ljimaja, današnji Ramini sagovornici se nisu oglašavali o temi sastanka, niti su sastanak komentarisali.\nLjimaj: Iz ove situacije ćemo se izvući jači\nRama se najpre sastao sa Fatmirom Ljimajem koji je na Fejsbuku saopštio da je sa albanskim premijerom govorio o mogućoj koordinaciji između političkog spektra na Kosovu a u vezi sa novonastalom situacijom.\nLjimaj prenosi i zajednički zaključak da lideri političkih partija moraju da stave po strani razlike i deluju u interesu Kosova.\n„Kosovo ne sme da izgubi orijentaciju i moramo pažljivo da reagujemo u ovoj situaciji, a istovremeno sam ubeđen da ćemo se iz ove situacije izvući jači“, poručio je on.\nPo pravilniku SVK dostupnom na sajtu Specijalizovanih veća stoji da optužnicu treba obelodaniti tek nakon što je sudija formalno i odobri, ali se istovremeno i navodi da je u izuzetnim slučajevima tužiocu dozvoljeno da optužnicu obelodani i pre potvrde sudije ukoliko tužilac to smatra potrebnim u cilju istrage ili krivičnog gonjenja.\nProšle srede, Kancelarija specijalizovanog tužilaštva saopštila je da je 24. aprila podnela na ispitivanje optužnicu u deset tačaka kojima se Hašim Tači, Kadri Veselji i druga lica terete za niz zločina protiv čovečnosti i ratnih zločina, uključujući ubistvo, prisilno nestajanje lica, progon i mučenje. U optužnici se navodi da Hašim Tači, Kadri Veselji i drugi osumnjičeni iz optužnice, snose krivičnu odgovornost za skoro 100 ubistava. Žrtve krivičnih dela iz optužnice su stotine lica čiji je identitet poznat i među kojima su kosovski Albanci, Srbi, Romi i lica drugih nacionalnosti, kao i politički protivnici.\nOva vest iznenadila je kosovsku i svetsku javnost, pre svega zbog momenta u kom je vest objavljena – tri dana pre planiranog sastanka srpske i kosovske delegacije u Vašingtonu na kom je trebalo razgovarati o nastavku dijaloga, a više od dva meseca od kad je optužnica i pokrenuta. Sastanak je odložen, zbog čega su brojni kritički glasovi da je saopštenje KST imalo i političku pozadinu. KST je sa druge strane u saopštenju naveo da deluje samostalno te da je odlučilo da u javnost izađe u strahu od moguće inicijative za ukidanje Specijalizovanih veća od strane Tačija i Veseljija, na šta su i upozorili u saopštenju.


Advokatura Srbije obeležila 156 godina postojanja – RTV SUNCE Arandjelovac\nHome » Aranđelovac » Advokatura Srbije obeležila 156 godina postojanja\nAdvokatska komora Srbije (AKS) obeležila je juče 156. godišnjicu advokature Srbije i Dan advokature Srbije svečanom akademijom u Domu Narodne skupštine.\nSvečanoj akademiji prisustvovali su najviši zvaničnici srpskog pravosuđa, među kojima i ministarka pravde Nela Kuburović, predsednik Vrhovnog kasacionog suda Dragomir Milojević, predsednici apelacionih sudova, strukovnih i profesionalnih udruženja kao i evropske advokature.\n„Upravo prisustvo predstavnika evropskih i svetskih advokatskih organizacija pokazuje da je Advokatska komora Srbije uvaženi član međunarodne porodice advokature“, poručio je predsednik AKS Viktor Gostiljac zahvalivši svim gostima na prisustvu.\nGostiljac je podsetio da je novi Upravni odbor AKS počeo svoj mandat u septembru prošle godine, sa prvim zadatkom da se urede odnosi među regionalnim advokatskim komorama, kako bi se poštovala statutarna pravila i prekinuli sukobi u srpskoj advokaturi.\n„Mislim da smo u tome uspeli. Danas su ovde prisutni svi predsednici advokatskih komora u sastavu AKS“, istakao je Gostiljac.\nOn je ukazao da u srpskoj advokaturi danas postoji konsenzus oko svih važnih pitanja koja su od značaja za advokate, počev od ustavnog položaja do važnih zakona.\nU tom kontekstu je ocenila da je advokatura partner Vlade Srbije i pravosudnog sistema, i izrazila nadu u jačanje dalje saradnje.\nPrethodna: Iz Švedske 12 miliona evra razvojne pomoći za Srbiju u 2018.\nSledeća: RTV SUNCE – Crveni krst aktivnosti za decu


“Sporazum u 2019, ni Kosovo ni Srbija se neće puno pitati” - Gorapress.net\n10.01.2019. u 18:02\n“Sporazum u 2019, ni Kosovo ni Srbija se neće puno pitati”\nPotpredsjednik Skupštine Kosova Xhavit Haliti izjavio da se o sporazumu o normalizaciji odnosa između Kosova i Srbije ni Priština ni Beograd neće mnogo pitati\n“Imamo zvaničnu politiku SAD koja se izjasnila da bi želela i da će prihvatiti istorijski sporazum između Kosova i Srbije, ali da ne prihvataju bilo kakav sporazum. Balans znači da Srbija ima neke određene interese na Kosovu. Govorim na osnovu onoga što slušam po medijima Srbije, da bude postignut poseban status za crkve SPC na Kosovu”, kazao je Haliti.\nOn kaže da se u medijima govori o prisajedinjenju četiri opštine sa sjevera Kosova Srbiji, onako kako se na Kosovu govori o ujedinjenju Preševske doline Kosovu.\n“Vjerujem da će biti izuzetno veliki pritisak da se postigne sporazum i o tome će se malo pitati Kosovo i Srbija”, kazao je Haliti koji je i visoki zvaničnik DPK.\nReagujući na suprostavljanje opozicije predlogu da se što pre postigne sporazum, Haljiti kaže da se “samo budale mogu suprotstaviti SAD”. On očekuje da će se i opozicija na kraju sa tim saglasiti, “kada budu postavljeni uz zid”.\n“Ne verujem da Amerika ima bilo kakvog interesa da zahteva nešto što nije u interesu Kosova. Sada cenu treba da plate obe strane, nešto treba da damo, sada ne znam šta je to tačno. Ne da će nam se tražiti, već će se to o tome odlučiti i mi ćemo to dobrovoljno potpisati”, kazao je Haliti.


NBS smanjila referentu kamatnu stopu na 1,75%\nTanjug 11. marta 2020. 17:23\nBEOGRAD – Izvršni odbor Narodne banke Srbije je na današnjoj vanrednoj sednici odlučio da smanji referentnu kamatnu stopu za 50 baznih poena na nivo od 1,75 odsto kako bi podržao privredni rast Srbije u izazovima koje donosi koronavirus, saopštila je guverner NBS Jorgovanka Tabakovć.\n“Doneseći takvu odluku, NBS blagovremeno i na adekvatan način reaguje na pojačanu neizvesnost u međunarodnom okruženju izazvanu širenjem korona virusa, što je u skladu sa aktivnostima koje preduzimaju i druge centralne banke u svetu”, rekla je Tabaković na vanrednoj konferencije za medije u NBS.\nGuverner je istakla da je ta odluka u skladu sa povoljnim kretanjima u domaćem okruženju.\n“Smanjenjem referentne kamatne stope u uslovima niskih inflatornih pritisaka, NBS dodatno podržava kreditni i privredni rast”, rekla je Tabaković.\nNBS je istovremeno, prema njenim rečima, odlučila da suzi koridor svojih osnovnih kamatnih stopa sa plus/minus 1,25 procentnih poena na plus/minus 1,0 procentni poen u odnosu na referentnu kamatnu stopu.\nTime je kamatna stopa na depozitne olakšice smanjena za 25 baznih poena na 0,75 odsto, dok je stopa na kreditne olakšice snižena za 75 baznih poena na nivo od 2,75 procenata, objasnila je Tabaković.\nIstakla je da su kretanja na svetskom finansijskom tržištu poslednjih dana pod snažnim uticajem širenja korona virusa, da su svetske berze u padu, a rastu cene sigurnih oblika ulaganja, poput zlata ili državnih hartija od vrednosti razvijenih zemalja.\nTabaković je navela da je odluku o nastavku ublažavanja monetarne politike Izvršni odbor doneo imajući u vidu domaće faktore, pojačane rizike iz međunarodnog okruženja u pravcu nižeg globalnog rasta, kao i ocenu da su inflatorni pritisci po tom osnovu dodatno ublaženi u odnosu na februarsku srednjoročnu projekciju.\nNaglasila je da je domaći ekonomski i finansijski sistem stabilan i dovoljno jak da se suoči sa potencijalnim negativnim posledicama širenja korona virusa, ocenivši da su „devizne rezerve od 13,5 milijardi evra garancija da možemo da reagujemo na eventualne šokove“.\nGuverner je poručila da će domaći faktori, koji proteklih godina doprinose rastu domaće ekonomije, nastaviti da imaju snažan podsticajni efekat na privrednu aktivnost u Srbiji, čime će u velikoj meri biti nadomešten eventualni negativan efekat iz međunarodnog okruženja.\n„I današnja odluka Narodne banke Srbije je korak u tom smeru“, rekla je Tabaković.\nNavodeći da je inflacija sedmu godinu zaredom čvrsto pod kontrolom i da je u januaru iznosila 2,0 odsto na međugodišnjem nivou, kao i da je bazna inflacija i dalje niska i stabilna, na nivou od 1,0 odsto međugodišnje, ona je dodala da Izvršni odbor očekuje da će se inflacija do sredine 2020. godine kretati oko donje granice dozvoljenog odstupanja od cilja.\nNakon toga, kakao je rekla, inflacija će se postepeno približavati centralnoj vrednosti cilja, čemu će doprineti postepeni rast agregatne tražnje zahvaljujući i efektima dosadašnjeg ublažavanja monetarne politike NBS.\nU centralnoj banci ocenjuju da će dodatni doprinos smanjenju inflatornih pritisaka imati i pad cena primarnih proizvoda, pre svega cene nafte, koji je bio izražen prethodnih dana.\nTabaković je navela da NBS svakodnevno pažljivo prati kretanja na međunarodnom tržištu i procenjuje njihov mogući uticaj na domaću ekonomiju, te da je u skladu s tim spremna da i u narednom periodu blagovremeno reaguje svim raspoloživim instrumentima kako bi eventualni negativan uticaj pomenutih globalnih kretanja na domaću ekonomiju bio sveden na najmanju moguću meru.\nNaredna sednica Izvršnog odbora NBS na kojoj će biti doneta odluka o referentnoj kamatnoj stopi održaće se 9. aprila.


Vučić: Moraćemo svake godine da se vakcinišemo - Sputnjik Srbija\nVučić: Moraćemo svake godine da se vakcinišemo\n20:57 11.03.2021 (osveženo 22:57 11.03.2021) Preuzmite kraći link\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da ćemo svake godine morati da se vakcinišemo protiv korona virusa.\nPredsednik Aleksandar Vučić istakao je večeras da je britanski soj virusa korona postao dominantan u zemlji, i da će biti novih mera u suzbijanju širenja kovida 19.\n“Nema sumnje da će biti nešto strožih mera”, rekao je Vučić za RTS iz Abu Dabija uoči sutrašnje sednice Kriznog štaba.\nVučić je apelovao na sve da se čuvaju i da poštuju mere.\n“Povećana je smrtnost od virusa i molim ljude da to razumeju, i da idu što brže da se vakcinišu”, poručio je Vučić.\nVučić je naglasio da je posebno važno da ljudi budu vakcinisani, posebno zbog novih sojeva virusa i dodao da "pitanje vakcinacije postaje jedno od ključnih pitanja nacionalne bezbednosti".\nPrema njegovim rečima, time se čuva zdravlje i životi ljudi, ali i ekonomije.\n"Svako zatvaranje nas košta, 190 miliona dolara za jedan dan", kazao je on.\nNapomenuo je da su bitne nabavka vakcina i, mnogo važnije - strateško obezbeđivanje vakcina za naše stanovništvo. "Mi da vakcinišemo sve u našoj zemlji, ako u regionu budu imali problem, imaćemo i mi", kazao je on.\nVučić je rekao da će biti "čudesno brzo izgrađeni novi kapaciteti, fabrika vakcina, da počne da proizvodi najkasnije 15. oktobra".\n"Sputnjik vakcine već rade sa Torlakom, verujem da ćemo moći i da proizvodimo. Ako ovde krenemo, obezbedićemo sebe dugoročno", rekao je on.\nKako je naveo, već je rekao ljudima da traže zemljište nadomak Beograda, možda kod aerodroma za novu fabriku. "Ona nama donosi toliko toga, u narednih 30 godina pitanje zdravlja će biti ključna tema", napomenuo je on.\nPrema njegovim rečima, važno je što je Srbija uspela da brzo sagradi dve nove kovid bolnice.\n"Šta bismo sad radili bez njih, samo bismo skupljali ljude u kesama. Gde bismo ih lečili da nismo nabavljali opremu", rekao je on.\nVučić: U Srbiji će se graditi fabrika za proizvodnju kineske vakcine\nvakcine, koronavirus, Vučić


Seoski ili gradski život za psa? | Njuška.com Seoski ili gradski život za psa? – Njuška.com\n7686 Views 17 aprila, 2014 No Comments\tPsi Jovana\nDa li je život jednog psa bolji i zdraviji u gradu ili u selu? Pitanje možda samo na prvi pogled deluje lako, ali da li je zaista tako? Priroda i svež vazduh prija svakom psu, ali da li to znači da su psi na selu zdraviji od pasa u gradu? Ko ima bolje uslove za život i ko je boljeg zdravlja? Seoski psi imaju mnogo više prostora za uživanje, predivnu prirodu, čist vazduh, dosta svakodnevnih aktivnosti. Uvek u formi, mogu šetati uglavnom kada hoće i gde žele. Međutim, život pasa na selu ispunjen je i opsnostima, jer ovi psi nisu uvek na oku vlasnika. Avlijaneri često nisu vezani i mogu se šetati i njuškati gde god požele, međutim upravo zbog toga često mogu nastradati i biti povređeni. Automobili su velika opasnost, divlje životinje takođe… Osim toga psi na selu su mnogo više izloženi brojnim parazitima, krpeljima i buvama. Takođe veliku opasnost za pse predstavljaju i razna hemijska stredstava koje se koriste na poljoprivrednim imanjima. A kada dođe do povrede ili trovanja veterinar je veoma daleko.\nPsi koji žive u gradskim sredinama gotovo su uvek uz vlasnika. Slobodno se kreću samo u svom dvorištu. U šetnje do parka ili po gradu uvek idu sa vlasnikom. Pojedina istraživanja rađena u svetskim metropolama pokazala su da su psi u gradu mnogo su skloniji alergijama nego seoski psi. Psi u urbanim sredinama daleko su više izloženi smogu i raznim drugim štetnim gasovima. Takođe neke statistike pokazaju da je veće verovatnoća da pas u gradu bude napadnut ili povređen od starne drugog psa nego što je to u selu. Ne treba zaboraviti da ovi psi imaju mnogo manje prostora za igru i da je često mnogo pasa na jednom mestu. Ipak, psi koji žive u gradu u velikoj su prednosti jer šta god da se dogodi veterinar je uvek blizu.


Migranti kod slovenačke granice, oktobar 2015.\nTony Wesolowsky, Biljana Jovićević\nViše od 25 godina od pada Berlinskog zida, barijere rastu širom Evrope tokom druge polovine 2015. godine, zbog izbjegličkog talasa u brojkama koji kontinent nije vidio od Drugog svjetskog rata, uzdrmavajući temlje 28-članog bloka i otvarajući i pitanje samog opstanka EU.\nU 2016. Brisel čeka ne samo izazov socijalizacije hiljada migaranta i izbjeglica koji bježe od rata i siromaštva sa Bliskog istoka, Afrike i Azije.\nTakođe se će rvati sa važnim pitanjima s tim u vezi, poput, da li da ukinu ili ne viznu liberalizaciju u najvećem dijelu EU.\nPozivi na ukidanje sve su glasniji naročito od kada su militanti iz grupe Islamske države Iraka i Levanta (IDIL) u seriji napada u Parizu ubili 130 ljudi, 13. novembra.\nUnutar bloka, pak, Brisel će sa brigom posmatrati hoće li Britanija nastaviti priču o referendumu na kojem će odlučiti hoće li ili ne napustiti blok.\nBritanski izlazak "Brexit", značiće gubitak druge po snazi EU ekonomije. Na drugom kraju kontineta, perspektiva poslovanja sa Rusijom, tražišta od skoro 150 miliona konzumenata i trećeg po veličini trgovinskog partnera Evrope, mogla bi konačno biti jasnija, odnosno odlučeno hoće li im ukinuti sankcije uvedene zbog umješnosti Moskve u sukobe u Ukrajini.\nOvo je pogled RSE na ključne izazove sa kojima će se Brisel suočiti u 2016.\nMigrantska kriza se neće okončati u 2016. godini. Evropska komisija je u novembru procijenila da bi tri miliona izbjeglica moglo stići u EU do kraja 2016, to je tri puta više od, kako se procjenjuje, milion izbjeglica koji su u Evropu stigli ove godine preko Grčke i Italije. Bacajući pogled na svoju kristalnu kuglu još jednom, Komisija je zaključila da ne mogu očekivati da će migrantski marš popustiti prije 2017.\nEU je pokazala veoma sporu reakciju na, bez dileme, do sada najveći izazov za blok ikad, prije svega zbog podjela koje je ovaj problem izazvao uglavnom po liniji istok-zapad.\nMađarski premijer Viktor Orban, vođa antimigrantske kampanje, u septembru je rekao da je neohodno "braniti naše granice" u cilju da se "sačuva hrišćanska Evropa". Mađarska je bila glavna ruta za prolaz izbjeglica u "šengensku zonu" EU gdje važi pravilo slobodnog kretanja.\nOrbanova vlada je odgovorila gradeći ogradu da bi zatvorila granicu, potez koji su potom slijedile Makedonija, Austrija i Slovenija.\nU decembru su Mađarska i Slovačaka, svaka država posebno, podnijele sudski zahtjev za preispitivanjanje jednog od nekoliko konkretnih planova koje je EU uspjela dogovoriti za migrantsku krizu. Riječ je o raspodjeli 120.000 migranata u zemlje EU, iako taj broj predstavlja kap u moru od broja ljudi koji je u 2015. ušao u EU.\nU 2016. zvaničnici Brisela tako neće biti suočeni samo za sudskom bitkom, već otrežnjujućom realnošću da su kvote žalosno male. Ali, ubjediti i inače skeptične lidere Istočne Evrope da prihvate veće kvote zahtijevaće diplomatske vještine ravne Bizmarckovim.\nMigranti sa posterom Angele Merkel, Budimpešta, septembar 2015.\nNasuprot Orbanu i njemu sličnima stoji najuticajnija svjetska liderka, njemačka kancelarka Angela Merkel, koju ju je prvenstvno zbog odnosa prema izbjeglicama magazin TIME proglasio ličnošću godine 2015.\nKako su obrazložili, "zato što je tražila od svoje zemlje više nego što bi se većina političara usudila".\n"Možete se saglasiti sa njom ili ne, ali ona nikad ne bira lakši put. Lideri su na testu samo kada narod ne želi da ih slijedi", navelo je uredništvo TIME-a, podsjećajući da je zbog dobrodošlice izbjeglicama pod jakim pritiskom i javnosti i koalicionih partnera ali ne odustaje.\nKancelarka je tražila velika djela od njemačkog naroda, a njihovim primjerom i od nas ostalih takođe.\n"Da poželimo dobrodošlicu. Da se ne plašimo. Da vjerujemo da velike civilizacije grade mostove, ne zidove i da se ratovi dobijaju i na bojnim poljima i van njih, i zato je Angela Merkel ličnost godine u izboru TIME-a", stoji u obrazloženju. No njen glas za sada nadglasavaju "orbanovski glasovi".\nU međuvremenu, uz paket vrijednosti tri milijarde eura i druge podsticaje Brisela, Turska će biti meta pritisaka u 2016. godini, da bi zaustavila izbjeglički talas ka EU iz ratom razorene Sirije.\nU konačnici okončanje priliva izbjeglica znači i okončanje rata u Siriji, kako kaže Judy Dempsey, analitičarka iz Carnegie centra u Evropi. Dok su se diplomatski napori zagrijavali u drugoj polovini 2015, ruska vazdušna kampanja zakomplikovala je situaciju, a tursko obaranje ruskog borbenog aviona potencijalno rješenje učinilo je još nedostižnijim.\n"Hoće li biti konsezusa među opozicionim političkim partijama i različitim grupacijima i kako okončati rat? Mislim da je to veoma, veoma problematično. Mislim pri tom šta je sa interesima Saudijske Arabije, šta su interesi Irana, a šta ruski i šta evropski i američki interesi?", zapitala se Dempsey.\n"Migrantska kriza, na žalost, nastaviće se neko vrijeme", procijenila je ova analitičarka.\nMigrantska kriza, posebno neuspjeh Grčke da kontroliše veliki broj dolazaka preko mora, stavila je evropsku politiku otvorenih granica pod šengenskim uslovima na iskušenje.\nPozivi za reformu ili, pak, ukidanje Šengena, koji omogućava slobodnu zonu putovanja u 22 članice EU i još četri države, postali su sve glasniji od napada u Parizu.\nOsumnjičeni "mastermind" pariskih napada dolazi iz predgrađa Molenbek iz Brisela, ali je belgijski premijer Charles Michel, ipak, rekao da su napadi posljedica otvranja evropskih granica, izražavjući i sam sumnju u sistem Šengena.\n"Mi smo suočeni sa novim nivoom prijetnje u Evropi", rekao je Michel u novembru.\nUsred sporenja oko unutrašnjih granica, tu su i kontroverze oko spoljnih granica EU. Francuska i Njemačka pritiskaju da se Evropskoj pograničnoj službi, Frontexu, daju veće ovlasti za patroliranje granicama EU.\nPrema decembarskim medijskim izvještajima ministri unutrašnjih poslova Francuske i Njemačke predložili su paket mjera, tvrdeći da je potrebna brza zaštita spoljašnjih granica da bi Šengen ostao na snazi. To, takođe, uključuje prijedlog da nova Evropska agencija za graničnu i obalsku stražu može biti raspoređena bez zahjeva evropske države u kojoj treba da budu operativni.\nFrontexova mapa kretanja migranata u 2015.\nAtina je bila pod pritiskom Brisela da pozove snage Frontexa ili da se suoči sa suspenzijom Šengena. Grčki premijer Aleksis Cipars, ljevičar, koji je imao sukob sa EU zbog grčke dužničke krize, saglasio se samo da se u njegovoj zemlji rasporedi jedan broj frontexovih graničara.\nItalija, druga velika inicijalna EU destinacija za migrante koji prelaze Mediteran, takođe je skeptična prema zahtjevima za pojačanom kontrolom granica.\nFrancuski ministar unutrašnjih poslova Bernard Cazeneuve je 20. novembra rekao da su EU ministri unutrašnjih poslova i pravde bili zaduženi da urade prijedlog za Šengen zonu da bi se omogućila "sistematska kontrola" svih ljudi koji ulaze kroz spoljne granice EU bloka.\nU svakom slučaju, u okolnostima u kojima je teško postići konsezus, evropske su nacije pred još većim izazovom u 2016. da političke odluke donose unilateralno.\n"Vidimo rastuću renacionalizaciju vanjskih i sigurnosnih politika", kaže Dempsey.\n"To se već dešava u proteklih nekoliko godina, ali će sada da se intenzivira. I izgledi za bilo kakvu vrstu zajedničkih pozicija unutar EU o mnogim pitanjima, postaće sve slabiji, a ne snažniji u narednoj godini", procjenjuje britanska analitičarka.\nZbog sve očitijih mlitavih reakcija EU i rastućeg antimigrantskog sentimenta, ksenofobije i fašizma, ekstremne desničarske grupe počele su da jačaju širom Evrope i ima nekoliko znakova koji nagovještavaju da će se taj trend nastaviti i u 2016.\nNakon napada u Parizu, francuski ekstremno-desni Nacionalni font ostvario je rekordnu podršku u prvom krugu regionalnih izbora 6. decembra, izbivši na prvo mjesto u polovini od 13 francuskih regiona.\nU drugom su krugu poraženi, ali to se dogodilo zbog toga što su se, u strahu od ekstremne desnice, Hollandeovi socijalisti povukli sa pojedinih mjesta i podržali Sarkozyeve konzervativce blokirajući ekstremne desničare Marine le Pen, koja je, ipak, uspjela do ostvari najbolji rezultat ikad sa podrškom od 42 posto biračkog tijela.\nJean Yves Camus, stručnjak za ekstremnu desnicu u Francuskoj, kaže da evropska desnica ljude koji dolaze na evropsko tlo predstavlja kao "ni izbjeglice ni migrante, već uljeze".\nCamus navodi da se činjenica da su migranti uglavnom muslimani uklapa u njihovu ekstremno desnu ideologiju, koja ih portretiše kao "borce" protiv evropske "hrišćanske tradicije".\nČak i u Skandinaviji, koja se smatra centrom tolerancije, ekstremne desničarske grupe su u uzletu. U Švedskoj, ekstremno desne Švedske demokrate, partija nastala 1980-tih, kao grupa koja bijelu rasu smatra superiornom, upjela je da dobije značajnu podršku javnosti. Zvanične procjene govore da bi u Švedskoj, koja ima 10 miliona građana, broj izbjeglica i migranta mogao doseći 190.000.\nSusjedna Norveška, koja ima veoma razvijen socijalni sistem sada je na mukama, zbog čega je vlada krajem novembra najavila da će njihov režim azila biti vraćen na "EU minimum". Ova prilično tvrda pozicija vlade mogla bi ublažiti jačanje ekstremista u Norveškoj.\nZastave Jobika, oktobar 2015.\nŠvedska je pokazala kako strah od jačanja ekstremne desnice može gurnuti vladu da usvoji manje gostoljubivu politiku. U Mađarskoj je vladajući Fides Viktora Orbana, koji njeguje više tradicionalnu desničarsku filozofiju, sada skrenuo još desnije da bi izbjegao da im ekstremno desni Jobik oduzme glasače. Orbanov dugotrajni uspjeh u Mađarskoj vjerovatno je poslužio kao inspiracija poljskoj Partiji pravde i razvoja, koja je na novembarskim izborima u toj zemlji preuzela vlast nakon osam godina opozicionog staža.\nU kolumni za "The New York Times" u decembru analitičar Ivan Krastev je rekao da je uspjeh poljske Partije pravde i razvoja trend u kojem se populističke i radikalne stranke hrane nezadovoljnim većinama, sa potencijalnim razarajućim efektom za budućnost EU.\n"Uspon ovih partija je pokazatelj sve većeg broja zastrašene većine kao nove snage u evropskoj politici. Oni kao krivice za gubljenje kontrole nad sopstvenim životima, stvarne ili izmišljene, vide konspiraciju između kosmopolitskih elita otvorenog uma i migranata sa plemenskom sviješću", naveo je Krastev.\nOn je upozorio da što više zemlja bude slijedilo "Orbanov model kritikovanja EU, dok istovremeno prima milijarde eura pomoći" na nekoj tački više "neće ni biti EU za optuživanje".\nDjelimično kao dio pritiska rastuće desnice, a posebno euroskeptične Nezavisne stranke Ujedinjenog Kraljevstva (UKIP), britanski premijer David Cameron obećao je referendum o članstvu u EU, da bi osigurao pobjedu torijavaca na izborima u maju.\nUjedinjeno kraljevstvo nije članica eurozone, bloka od 18 EU država koje koriste euro kao valutu. Ipak, riječ je o drugoj po snazi ekonomiji u Evropi i njihov izlazak značio bi umanjenje za oko 15 posto EU bruto društvenog proizvoda (BDP).\nCameron želi da Britanija ostane u EU i obećava da će pregovarati o novim ulovima sa Briselom, da bi se Londonu omogućio veći stepen samostalnosti u djelovanju.\nEU zvaničnici su oprezni oko prihvatanja tog presedana, čime bi se podsticali apetiti ostalih članica za traženje veće autonomije. Niti jedan čvrsti datum za sad nije utvrđen za održavanje referenduma, koji bi mogao biti odgođen za 2017. ili kasnije, ali mogućnost "Brexita" će se nadvijati nad EU i u 2016.\nOvdje nije riječ o pitanju o kojem su EU članice snažno podijeljene, ali odnosi sa Moskvom takođe izazvaju trenja u bloku. EU se pridružila SAD-u u uvođenju sankcija Rusiji zbog nelegalne aneksije Krima od Ukrajine u martu 2014. i podrške proruskim separatistima na istoku, gdje je u sukobima sa zvaničnim Kijevom od aprila 2014. ubijeno 9.000 ljudi.\nSuvenir sa likom Vladimira Putina koji poručuje "Krim je naš"\nU decembru je (9. decembra), plan za glasanje o produženju sankcija do 31. jula 2016, prvo osujećen jer je Italija pozvala na širu debatu, što je bio jedan neočekivani potez koji je potcrtao razilike u EU o tome šta treba raditi sa Kremljom Vladimira Putina. Ipak je 18. decembra EU donijela odluku o produženju sankcije Rusiji na još šest mjeseci.\nSankcije Rusiji u oblasti energetike, bankarstva i odbrane produžene su do kraja jula 2016. godine.\nPojedine diplomate u Briselu su izjavile da postoji mogućnost da je ovo posljednje produženje sankcija, s obzirom da Francuska i druge članice žele da sa Moskvom učestvuju u borbi protiv terorizma i rješenju krize u Siriji.\nSankcije, kreirane da snize globalne cijene energenata, Rusiju su snažno pogodile. Ali štipaju i Evropu. Prema njemačkom Die Weltu, sankcije protiv Rusije na kraju bi mogle koštati Evropu oko 114 milijardi dolara i oko dva milona radnih mjesta.\nSankcije, međutim, nijesu u potpunosti zaustavile poslovne anranžmane Moskve i Zapadne Evrope. U septembru je grupa evropskih kompanija potpisala sporazum sa Gazpromom, koji je u pod kontrolom države, o proširenju Sjevernog toka, gasovoda koji isporučuje gas Njemačkoj i zaobilazi Ukrajinu. Šokirani tim dogovorom, deset centralnih i istočnih evropskih vlada potpisali su zajedničko pismo u novembru u kojem su naveli da je ruski plan o gasovodu protivan EU interesima i rizikuje dalju destabilizaciju Ukrajine.\nNo, jači fokus na borbu protiv militanata IDIL-a i rješavanje krize u Siriji nakon napada u Parizu, neke EU države, naročito istočne članice poput onih sa Balitika, zabrinule su da će se sve uskoro vratiti "poslovanju kao i obično" ("business as usual") sa Kremljom.\nPhilippe Migault, francuski stručnjak sa Instituta za međunarodne i strateške odnose, rekao je za poljsku agenciju PAP u novembru, da su međunarodni odnosi obilježni "cinizmom" dodajući da "naš prioritet sada nije šta se dešava u Ukrajini. Naš prioritet sada su 130 pariskih žrtava".\nKada "realpolitika" preuzme stvar u svoje ruke, zvaničnicima u Kijevu biće veoma teško da u 2016. zadrže pritisak oko njihove zemlje na vrhu EU agende.


Talibani raketirali aerodrom u Kandaharu, žestoke borbe i u Heratu - BIGportal.ba\n1 Avgusta, 2021 1 Avgusta, 2021 041\n“Aerodrom u Kandaharu smo gađali pošto ga neprijatelj koristi kao centar odakle sprovodi vazdušne udare na nas”, naveo je portparol talibana Zabiulah Mudžahid za “Reuters”.\nZvaničnici avganistanske vlade saopstili su da su raketni napadi primorali vlasti da prekinu sve letove i da je pista djelimično oštećena.\nKako su naveli, za sada nema izvještaja o tome da li je neko povrijeđen u napadima.\nOsim u Kandaharu, talibani pritišću avganistansku vojsku i u Heratu, a žestoke borbe vode se u predgrađima tih gradova koji su među najvećima u zemlji, prenio je AFP.\nBorbe između talibana i avganistanske vojske nastavljene su u subotu naveče u južnim i jugoistočnim predgrađima Herata, trećeg najvećeg grada u zemlji sa 600.000 stanovnika, te u okolnim okruzima Injil i Guzara, kazao je guverner pokrajine Abdul Sabur Kani.\nBorbe su najžešće u području oko Paštun Pala i Pul Malana, dva mosta smještena oko 10 kilometara južno od grada, rekao je guverner za AFP.\n“Avganistanske bezbjednosne snage i protiv-talibanske milicije bore se kako bi odbacili i uništili talibane”, dodao je.


Protokol iz Kjota produžen do 2020. godine\nSunday, 09 December 2012 00:26\nNa konferenciji UN o klimi u Dohi postignut je dogovor o produženju Protokola iz Kjota, kojim će, ipak, biti pokriveno tek 15 odsto emisija gasova staklene bašte na globalnom nivou.\nPredstavnici gotovo 200 zemalja koje su učestvovale na konferenciji usvojili su, posle pregovora koji su trajali celu noć, produženje Protokola do 2020. godine. Usvojene su i odluke koje sadrže neodređena obećanja o finansijskoj pomoći siromašnim zemljama u suočavanju s klimatskim promenama.\nMnoge zemlje u razvoju odbacile su sporazum kao nedovoljan za uspešnu borbu protiv rasta temperatura i podizanja nivoa mora, što neke pacifičke ostrvske zemlje vide kao pretnju njihovom opstanku.\nProtokol iz Kjota iz 1997. godine, kojim je ograničena emisija štetnih gasova u bogatim zemljama, ističe ove godine, a njegovo produženje do 2020. godine treba da premosti jaz dok se ne donese neki sveobuhvatniji sporazum na globalnom nivou. Tim protokolom pokriveno je samo 15 odsto svetske emisije gasova, pošto Kanada, Japan, Novi Zeland i Rusija nisu pristale na njegovo produženje.\nSAD nikada nisu ni potpisale Protokol iz Kjota.\nSiromašne zemlje su tokom dvonedeljne konferencije u Dohi zahtevale da im bogate zemlje postepeno povećaju pomoć na 100 milijardi dolara godišnje do 2020, što je već obećano pre tri godine.\nBogatije države, uključujući SAD, članice EU i Japan se, međutim, i dalje bore s posledicama finansijske krize i nisu bile zainteresovane za detaljnije razgovore o finansijskoj pomoći.\nPropali EU projekti za skladištenje ugljen-dioksida\nThursday, 06 December 2012 22:55\nSvi ovogodišnji projekti EU za prikupljanje i skladištenje ugljen-dioksida, gasa “staklene bašte” koji je glavni krivac za globalno zagrevanje, propali su.\nCilj tih projekata je bio da energetska i druga industrijska postrojenja, koja proizvode velike količine ugljen-dioksida (CO2), prikupljaju taj štetni gas i zatim ga odlažu u podzemna skladišta, što je deo napora za ograničavanje klimatskih promena.\nČlan Evropskog parlamenta Kris Dejvis iz britanske Liberalno-demokratske partije, koji je bio glavni zagovornik plana prikupljanja i skladištenja CO2, izrazio je duboko razočarenje najnovijim razvojem događaja.\n"Nade da Evropa postane svetski lider u razvoju ključnih tehnologija za borbu protiv globalnog zagrevanja propale su", rekao je Dejvis. On je rekao da će sada više od 1,5 milijardi evra finansija EU, raspoloživih za podršku projektima prikupljanja i skladištenja ugljenika (ČS), sada biti preusmereno na nove šeme u oblasti obnovljive energije.\nNešto ranije, najveći svetski proizvođač čelika "ArselorMital" (ArcelorMittal) saopštio da se povlači iz projekta EU pod nazivom "Uclos" za instaliranje postrojenja za prikupljanje i skladištenje CO2 u svojoj livnici u Floranžu, u Francuskoj.\nTaj potey bi se mogao pokazati krajnje kontroverznim, s obzirom na sadašnji nesporazum između vlade Francuske i te kompanije oko budućnosti čeličane u Uclos Floranžu koju je "ArselorMital" privremeno zatvorio ArcelorMittal zbog prevelike proizvodnje čelika u svetu.\nOdluka "ArselorMitala" da se povuče iz projekta "znači da ni jedna jedina nova šema CCS neće uslediti", rekao je Dejvis, dodavši da to "predstavlja veliki neuspeh Evrope u ostvarenju tih projekata".\n"Mnogo smo govorili o neophodnosti delovanja, ali nismo uspeli da to ostvarimo", rekao je on.\nLideri EU su 2007. dogovorili do da 2015. bude pušteno u rad 12 CCS jer je taj 27-očlani blok želeo da preuzme vođstvo u borbi protiv klimatskih promena.\nSAD uskoro energetski samoodržive\nTuesday, 13 November 2012 01:37\nSjedinjene Američke Države idu prema energetskoj samoodrživosti i uskoro će postati najveći svetski proizvođač nafte, saopštila je vodeća svetska agencija za istraživanje energije.\nU iznenađujućem pregledu proizvodnje energije u 2012. godini, koji je objavila Međunarodna agencija za energiju, predviđa se da će Sjedinjene Države do 2017. godine preteći Saudijsku Arabiju kao trenutno vodećeg proizvođača nafte, dok bi do 2015. mogle da preteknu Rusiju u proizvodnji prirodnog gasa.\nOve pretpostavke se temelje na sve većem razvoju tehnologija za prozivodnju energije, koje se fokusiraju, između ostalog, na prozivodnju gasa i eksploataciju naftnih škriljaca. Predviđa se da će porast proizvodnje nafte u kombinaciji sa metodama čiji je cilj smanjenje upotrebe automobila, učiniti da SAD smanje uvoz nafte i da do 2030. godine postanu najveći izvoznik nafte u svetu. Ovim merama SAD, koje trenutno uvoze 20 odsto svojh ukupnih potreba za naftom, postići će energetsku nezavisnost, što je cilj koje su sebi odavno postavile.\nAgencije podsećaju da su od druge polovine 19. veka do prve polovine 20. veka, SAD bile najveći priozvođač crnog zlata što je doprinelo industrijskom, ekonomskom i strateškom razvoju te zemlje.\nOd početka ove godine SAD su dnevno dobijale 6,3 miliona barela nafte dnevno, što je za 24 odsto više u odnosu na 2008. godinu, kada su obezbeđivale pet miliona barela nafte dnevno.\n"Pametne" baterije smanjuju cenu struje u zgradama\nWednesday, 07 November 2012 02:26\nSistem Stem analizira podatke i uz pomoć baterija redukuje račune za električnu energiju u poslovnim zgradama.\nEnergetski startap nazvan Stem, razvio je bateriju namenjenu upotrebi u komercijalnim zgradama, koja je dovoljno “inteligentna” da na osnovu cene električne energije predvidi kada treba da skladišti struju, a kada da je iskoristi. Tržište je za sada ograničeno za ovu tehnologiju, ali predviđa se da bi ovaj način distribucije energije i njenog skladištenja mogao transfrimisati elektro-energetski setor.\nVlasnik zgrade može da uštedi novac analizirajući trendove korišćenja energije i u skladu s tim menjajući podešavanja na termostatu. Mnoge kompanije razvijaju softvere za analitiku kako bi poboljšale efikasnost u potrošnji energije.\nStem, koji se nalazi u Milbriju u Kaliforniji, kombinuje tehniku detaljnih informacija o energetskim potrebama zgrade, sa tehnikom skladištenja energije na licu mesta. Baterije nisu samo predviđene da budu rezevna energija. Umesto toga, u sadejstvu sa softverom, one postaju deo sistema konstruisanog da obezbedi zgradi korišćenje najjeftinije energije u bilo kom datom momentu, nevezano za to da li energija dolazi iz Stemovih baterija ili iz elektro-mreže.\nSistem koristi prilagođeni finansijski algoritam kako bi predvideo energetske potrebe zgrade na nivou svakog sata. Baterija može da počne da pušta struju istog minuta kada nastupi viša cena sturje iz elektro-mreže, u vreme vršnog opterećenja, ili kako bi se izbegla posebna novčana “kazna” koju ponekad elektro-distribucije uvode kada zgrada koristi previše energije u određeno vreme.\n“Ovko nešto nije bilo moguće pre pet ili šest godina. Za svako pojedinačno mesto, bukvalno ćemo pokrenuti milione simulacija svakog dana”, rekao je osnivač Stema i izvršni potpredsednik Brajan Tomspon, nekadašnji IT stručnjak koji je razvio široko-obimni sistem elektronske trgovine.\nStem baterije su ogoljene litijum-jonske automatizovane baterije povezane na struju i konstruisane tako da se brzo prebacuju između delimičnog dopunjavanja energije potrebne zgradi ili punjenja iz elektro-mreže. Veći deo analitike obavlja se preko Interneta i biva poslat u kompjuter koji se nalazi u samoj zgradi, koji pak koristi tehniku “učenja” kako bi unapredio predviđanja potrošnje energije. Sistem može biti veći ili manji u zavisnosti od broja baterija koje koristi, a može biti mali poput frižidera ili mašine za pranje sudova.\nNekoliko kompanija već koristi generisanje energije u samim zgradama kako bi iskoristili razlike koje postoje između viših i nižih cena struje. U početku je predviđeno da Stem koristi kombinaciju solarne energije sa krova i baterije.\nU Kaliforniji, komercijalni korisnici imaju kompleksan sistem cenovnih kategorija kreiranih sa ciljem smanjenja potrošnje struje u vršnom opterećenju. Sofisticirana cenovna struktura čini sistem, koji je optimiziran na nivou cena - isplativim. Sa Stemovim sistemom, tvrdi Tompson, potrošači ne moraju da menjaju svoje navike i mogu da i pored toga snize svoje račune za struju za pet do 15 odsto.\nBaterije montirane u zgradama mogu da skladište struju iz elektro-mreže. To može da učini da električna energija bude pouzdanija i da omogući veći prodor tehnologija poput onih za korišćenje energije vetra i sunca, koje proizvode struju naizmenično. Komunalna preduzeća počela su da koriste baterije kako bi stvarali rezerve električne energije, ali zbog cene takva praksa nije rasprstranjena.\nMreža manjih kompjuterizovanih baterija konstruisanih da smanje račune za struju u zgradama mogu da budu od pomoći, tvrdi Tompson. On naglašava da hotel sa oko 100 soba može da koristi baterije sa kapacitetom između 50 i 100 kilovat sati, tj. baterije dva do četiri puta veće od, na primer, baterija u hibridnom automobilu marke Nisan Lif.\n“Kako cena baterija, kompjutera i prenosa podataka opada, počećemo da viđamo ovakvu vrstu uređaja u svim zgradama, bilo da je to za 20 ili 30 godina”, kaže Tompson. “Ova vrsta sistema će nam omogućiti da se pomerimo ka 100 odsto obnovljive budućnosti”.\n"Frankenstorm" pogađa SAD\nFriday, 26 October 2012 00:37\nSvi potrebni delovi izgleda da se sastavljaju kako bi kreirali ono što prognostičari zovu "Frankenstorm" (Oluja Frankenštajn). Istočnu obalu SAD naredne sedmice, baš pred Noć veštica, pogodiće neuobičajeno zlokobni hibrid uragana i snežne oluje, a predviđa se da će najteže pogoditi oblasti oko Njujorka i Nju Džersija.\nKako javlja AP, a prenose svetski mediji, državni prognostičari povećali su izglede da će se dogoditi ozbiljna vremenska nepogoda, saopštavajući da postoji 90 odsto šansi da istok SAD pogodi vetar uraganske snage praćen obilnim padavinama, poplavama, a možda čak i snegom.\nMonstrum-oluja pogodiće taj deo SAD verovatno u nedelju i mogla bi da potraje do prvih dana novembra.\nOluja predstavlja kombinaciju uragana Sendi, koji je za sada nad Karibima, rane zimske oluje koja stiže sa zapada, i hladnog vazduha koji prodire sa Artika.\nOčekuje se da se tri vremenske nepogode sudare nad najnastanjenijem delu istočne obale i zatim dopru sve do savezne države Ohajo u unutrašnjosti kontinenta. Da stvar bude još gora, udar oluje se predviđa za period punog meseca, što znači u vreme kada je nivo okeana najviši, što povećava opasnost od poplavljivanja priobalja.\nTakođe, pošto većina drveća i dalje nije odbacila lišće, više je verovatno da će ono, zbog većeg otpora vetru i snegu, biti oboreno, što bi moglo da prouzrokuje nestane struke koji mogu da potraju sve do izbora.\n"Izgleda da ćemo imati veoma ozbiljnu oluju koja bi mogla da postane istorijska", rekao je Džef Masters, direktor meteorološkog servisa. Prognostičar Džim Sisko, koji je i tvorac imena "Frankenstorm", kaže: "Nemamo mnogo novijih presedana za ono što nam predstoji".\nJavne službe postrojavaju svoje vanredne ekipe i prekidaju zaposlenima godišnje odmore. Od šefova službi za delovanje u katastrofama, do saveznih organa, zvaničnici zaduženi za organizaciju u vanrednim situacijama upozoravaju javnost da se pripremi. Predsednik Barak Obama informisan je o situaciji u svom predsedničkom avionu.\nPo procenama meteorologa, vremenska nepogoda bi mogla da izazove materijalnu štetu od milijardu dolara.\nEksploatacija podzemnih voda izazvala zemljotres u Španiji\nEU smanjenje upotrebu biogoriva\nOtkriveno preko sto novih izvora nafte i gasa\nSolarna energija jeftinija od fosilnih goriva do 2017?


Izmene Zakona o turizmu - TU Magazin\nBy Živka Mutlak on\t Apr 8, 2015 TURIZAM\nPredlog izmena i dopuna Zakona o turizmu u narednom periodu biće poslat na razmatranje ministarstvima i relevantnim državnim institucijama, kao i Kancelariji za evropske integracije, kako bi se videlo da li je usklađen sa regulativom EU, najavili su danas predstavnici Ministarstva trgovine, turizma i telekomnunkacija na sastanku sa predstavnicima Udruženja za turizam u Privrednoj komori Srbije.\nRadnoj grupi, koja je radila na izmenama tog zakonskog predloga, dostavljeno je više od 40 predloga i sve što je bilo moguće uvršteno je u novi zakonski predlog, izjavila je pomoćnica ministra za turizam Renata Pindžo.\nDržavna sekretarka u Ministarstvu turizma Lukrecija Đeri istakla je da ovaj zakonski predlog donosi novinu po pitanju dužine staža za postavljanje direktora turističkih agencija, tako će za direktore lokalnih turističkih agencija biti potrebno radno idskustvo od najmanje četiri godine, od čega dve na rukovodećim mestima, dok će direktori turističkih organizacija Srbije i Vojvodine morati da imaju najmanje sedam godina radnog staža.\nPrema njenim rečima, turistički vodiči moraće ubuduće da budu srpski državljani, sa završenom srednjom školom, moći će da obavljaju tu delatnost kao preduzetnici, a ukoliko budu postavljeni za direktore u turističkim ahgencijama moraće da imaju najmanje visoku stručnu spremu.\nOvaj zakonski predlog, posle pribavljanja mišljenja ministarstava i institucija, biće poslat na usvajanje vladi, a potom i Skupštini Srbije.


Siledžija ima nameru da sajt nosi naziv "zbog da jedeš vnago", a da na njemu otkrije sve detalje i pikanterije braka sa Natašom Bekvalac koje će, navodno, kompromitovati pevačicu, saznaje "Blic".\nNasilnik Luka Lazukić koji je u aprilu pretukao svoju suprugu Natašu Bekvalac sada ima novu ideju da je uništi. Ekipa "Blica" imala je uvid u njegov plan i otkrili smo da on na sajtu "zbog da jedeš vnago" želi da otkrije sve o njegovom i Natašinom odnosu od 2011, do momenta nemilog događaja kada ju je u noći između 13. i 14. aprila prebio dok je u susednoj sobi bila njihova beba, ćerkica Katja, koja je u tom trenutku imala mesec i po dana.\nOn namerava da zakupi bilborde i štandove po svim većim gradovima, najviše u Beogradu i Novom Sadu, da ištampa majice i narukvice sa porukama "Zbog da jedeš vnago", a da poziv na bilbordima, između ostlog, bude i "A šta kaže Nataša". On je čak unajmio i čoveka koji će iscrtavati grafite sa njegovim likom kao poruku "Svi smo mi Luka Lazukić".\nRAZOČARALA MNOGE Ovo je PRAVI RAZLOG zbog kog se Dragana Mirković POVUKLA iz javnosti (VIDEO)\nMira Adanja Polak otvoreno o PORODICI koju krije od očiju javnosti, TROŠENJU NOVCA, ali i ŽIVOTNOJ BORBI (VIDEO)\nPrema tadašnjim saznanjima "Blica" Luka je Natašu u trenutku kada je prošlo mesec i po dana od kako je rodila devojčicu, pesnicama udarao u ranu koja joj je ostala od carskog reza nakon čega ju je vukao po stanu.\nVIDEO Šokantan intervju Luke Lazukića o Nataši Bekvalac\nIvan Gavrilović verio je svoju ljubavnicu Milijanu Bogdanović, sa kojom je suprugu Marinu prevario pred kamerama rijalitija "Parovi".\nManekenka Bojana Barović sa suprugom, pevačem Nikolom Rokvićem, ima ćerku Leonu (5) i sina Simeona (2), sa kojima je trenutno sama na letovanju. Ona je odlučila da podeli svoje misli i osećanja javno, te je pozvala i druge majke da ispričaju svoja iskustva.\nIsak Šabanović osvojio je drugo mesto u poslednjoj emitovanoj sezoni "Zvezda Granda", a kako kaže, tokom takmičenja je često bio pod stresom.\nAnastasija Ražnatović iznova oduševljava pratioce svojim izvajanim telom, za koje svakodnevno dobija komplimente.


HomeVestiStudenti Ciriškog Univerziteta u poseti Novom Sadu\nGradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević primio je u Gradskoj kući studente učesnike projekta “Studijski boravak studenta u Srbiji i Crnoj Gori” Pedagoške akademije Ciriškog Univerziteta, kao i njihove profesore. Osnovni cilj tog projekta je da se studenti upoznaju sa kulturom, običajima i obrazovnim sistemom u ovom delu Evrope, a kako je OŠ „Petefi Šandor“ jedan od partnera u ovom projektu, prijemu je prisustvovao i direktor škole Zoltan Arđelan.\n„Sa zadovoljstvom sam prihvatio predlog da studenti i profesori Ciriškog Univerziteta posete Gradsku kuću, a posebno zbog toga što dolaze u Novi Sad već sedmi put, a to je znak dobre saradnje. Oni obilaze škole u gradu i prigradskim naseljima i upoznaju se sa nastavom, ali borave i u porodicama učenika naših škola i dobijaju kompletnu sociološku sliku našeg društva. To je divna prilika da se pokažemo u dobrom svetlu, jer imamo uređene škole sa dobrim programima rada, ali smo i pristojni i dobri ljudi, i nismo strašni kako su nas nažalost poslednjih decenija prikazivali u određenim zapadnim medijima. Siguran sam da će ponovo doći i da će nove generacije moći da se upoznaju sa našim gradom i državom, a uveren sam da su oni najbolji ambasadori, jer je živa reč najbolja reklama“ – naglasio je gradonačelnik Vučević.\nDirektor OŠ „Petefi Šandor“ Zoltan Arđelan rekao je da je Projekat značajan i za školu, i za grad, ali i za našu državu.\n„Studenti se vraćaju prezadovoljni iz našeg grada, i od početka Projekta već ima blizu 300 studenta koji su počeli da rade kao nastavnici, učitelji i profesori, i koji pronose dobar glas o nama. Ideja projekta i jeste bila da se eliminišu predrasude, a ovo upoznavanje sa kulturom, školskim i političkim sistemom šalje lepu sliku o onome što imaju priliku da ovde dožive i vide“ – kazao je Arđelan.\n„U Švajcarskoj živi preko 200 000 Srba, i važno nam je bilo da studenti iz te zemlje upoznaju ovu kulturu i steknu ispravnu predstavu o ljudima“ – istakla je Radmila Milović-Blikenstorfer.\nStudentkinja Nikolina Jajić, koja je rođena u Švajcarskoj, a poreklom je iz Srbije, kaže da su i ona i njene kolege oduševljeni Novim Sadom i Srbijom, i da se osećaju kao kod kuće.