VLADA APV: Usvojena Informacija o sprovođenju druge faze refinansiranja dela javnog duga AP Vojvodine\nPokrajinska vlada je na sednici održanoj 29. marta 2017. godine, kojom je predsedavao potpredsednik Đorđe Milićević, usvojila Informaciju o sprovođenju druge faze refinansiranja dela javnog duga AP Vojvodine.\nOva faza refinansiranja dela javnog duga predstavlja nastavak ukupnog procesa restruktuiranja i konsolidacije javnih finansija u AP Vojvodini. U ovoj fazi refinansiraće se 4. emisija obveznica u vrednosti od 10,5 miliona evra po osnovu nominalne vrednosti duga. Ove obaveze biće refinansirane 10. aprila 2017. godine, kada se stiču zakonski uslovi za sprovođenje transakcija, a izmiriće se povlačenjem druge tranše kredita koji je Pokrajinska vlada obezbedila, kroz postupak javnog poziva za izbor najpovoljnije ponude, kod Komercijalne banke ad Beograd.\nRealizacijom planirane transakcije, kamata koja je ugovorena sa 4,80% na obveznice s valutnom klauzulom, biće zamenjena kreditnim sredstvima sa ugovorenom kamatnom stopom od 1,64% i na taj način obezbediće se pozitivan efekat po budžet u iznosu od oko 2,1 milion evra, što sa dosadašnjom uštedom od oko 300 hiljada evra, čini ukupnu uštedu u drugoj fazi refinansiranja u iznosu od 2,4 miliona evra.\nPokrajinska vlada je, između ostalog, dala i saglasnost Turističkoj organizaciji Vojvodine, kojoj je upućen poziv za učlanjenje u Mrežu evropskih regiona za održivi i konkurentni razvoj turizma "NECSTouR". Ova međunarodna organizacija osnovana je 2007. godine i okuplja 30 članica iz 17 evropskih zemalja. Bavi se unapređenjem koordinacije nacionalnih i regionalnih razvojnih programa i projekata iz oblasti održivog turizma, kao i uključivanjem u rad evropskih institucija za oblikovanje novih turističkih politika, te odgovornom upotrebom evropskih fondova. Kroz saradnju sa brojnim univerzitetima, istraživačkim centrima i predstavnicima turističke privrede, "NECSTouR" u mnogome doprinosi realizaciji evropske politike razvoja turizma i ima značajno iskustvo u implementaciji transnacionalnih turističkih projekata i evropskih turističkih ruta, kao i u sferi obrazovanja i obuka u domenu održivog razvoja turizma.\nTuristička organizacija Vojvodine u članstvo "NECSTouR" stupa na skupu koji u Sevilji počinje danas, gde će se AP Vojvodina predstaviti kao održiva turistička destinacija sa autohtonom turističkom ponudom.\nIzvor: Vebsajt Vlade APV, 29.03.2017.


Šta sve podrazumeva osiguranje kredita? – Bankar.rs\nHome/BANKARSKI PROIZVODI/Šta sve podrazumeva osiguranje kredita?\nIako se oko osiguranja stambenih kredita i naplate troškova njihove obrade digla velika prašina, banke koje posluju u Srbiji i dalje savetuju svoje klijente da osiguraju pozajmicu. Reč je samo o preporuci, jer, osim za osiguranje imovine kod stambenih pozajmica, osiguranje kredita nije obavezno.\nU slučaju da klijenti ne osiguraju kredit neće imati na raspolaganju neke od pogodnosti koje imaju u slučaju osiguranja. Osiguranje kredita znači da postoji polisa osiguranja vinkulirana u korist banke, tako da ako klijent ostane bez posla ili u slučaju smrti, osiguravajuća kuća vraća kredit banci.\n„Kod gotovinskih kredita za refinansiranje klijenti mogu da se opredele za polisu životnog osiguranja koja pokriva ostatak duga po uzetom kreditu ako usledi smrtni slučaj korisnika kredita, potpuni trajni invaliditet ili neki od drugih pokrivenih rizika. Takođe, moguće je da se opredele za polisu osiguranja od nezaposlenosti, pri čemu ukoliko dođe do nezaposlenosti osiguravajuća kuća plaća mesečne rate umesto korisnika kredita“, objašnjavaju za Biznis.rs iz OTP banke.\nRizik gubitka zaposlenja podrazumeva prekid ugovora o radu od strane poslodavca, a koji nije uslovljen kršenjem radnih obaveza zaposlenog. Važan preduslov za dobijanje prava na naknadu jeste prijava i evidencija u Nacionalnoj službi za zapošljavanje, kao i istek odbitnog perioda od 60 dana.\nOsiguranje otplate kredita u slučaju gubitka posla ne mogu da ostvare klijenti:\nZaposleni na određeno vreme,\nZaposleni kod preduzetnika i vlasnici registrovani kao preduzetnici,\nZaposleni kod poslodavaca koji na dan zaključenja ugovora o osiguranju imaju manje od pet zaposlenih,\nNerezidenti i zaposleni kod poslodavaca koji nisu registrovani na teritoriji Republike Srbije,\nKlijenti bankama, kada je reč o osiguranju otplate kredita, često postavljaju i pitanje koliko rata kredita pokriva osiguranje.\nZa slučaj gubitka posla, osiguranje pokriva najviše osam mesečnih rata u kontinuitetu, odnosno 12 rata u toku otplate kredita. U slučaju smrti osiguranika isplaćuje se suma koja je jednaka ostatku duga po kreditu. Za slučaj trajnog invaliditeta osiguranika od 50 do 100 procenata kao posledica nezgode, isplaćuje se srazmeran procenat od glavnice kredita prema utvrđenom stepenu invaliditeta.\nU svim navedenim slučajevima isplata osiguranja ne uključuje zakasnele uplate rata i zatezne kamate.\nAko se građani odluče da podignu stambeni kredit, obavezno je osiguranje imovine koje se odnosi na nekretninu koja je stavljena pod hipoteku, pri čemu ako dođe do, na primer, izlivanja vode iz instalacija, klijent dobija nadoknadu od osiguravajuće kuće kako bi izvršio neophodne popravke. Klijenti u ovom slučaju mogu da izaberu i životno osiguranje.\nKada je reč o visini kamatnih stopa, nema razlike u kreditima sa osiguranjem i bez.\n„Ne postoji razlika u kamati, već postojanje same polise osiguranja pruža dodatnu sigurnost klijentu. Kod stambenih kredita obavezno je osiguranje imovine, dok druga osiguranja koja klijent ugovara nisu obavezna ni kod stambenih ni kod ostalih kredita. Izuzetak je obavezno životno osiguranje kod kredita za penzionere, ali u tom slučaju banka snosi trošak premije umesto klijenta“, navode iz OTP banke.\nNacionalna korporacija (NKOSK) je državna institucija koja se bavi osiguravanjem kredita koje banke odobravaju fizičkim licima za kupovinu, adaptaciju i izgradnju nekretnina obezbeđenih hipotekom. Poslovne banke u Srbiji su, na osnovu ugovora sa Nacionalnom korporacijom za osiguranje kredita, u obavezi da ponude na osiguranje svaku pozajmicu koja je podignuta pod uslovima koje postavlja NKOSK.\nNKOSK snosi 75 odsto gubitka banke po osnovu nenaplaćenog potraživanja nastalog od momenta prodaje nepokretnosti pod hipotekom. Od novca ostvarenog prodajom založene nepokretnosti banka prvo pokriva svoja potraživanja, a sav ostali višak, ako ostane, isplaćuje korisniku kredita.\nUdruženje banaka Srbije ranije je ukazalo da je osiguranje stambenih kredita kod Nacionalne korporacije za osiguranje stambenih kredita (NKOSK) zakonit postupak koji je od velike koristi za građane, jer su ti krediti jefitniji od onih bez tog osiguranja.\nKrediti Osiguranje kredita


Sudski proces protiv Halida Šeika Mohameda, navodnog organizatora terorističkih napada na Ameriku 11. septembra 2001, i još četvorice optuženih, nastavljen je u utorak, nekoliko dana uoči obeležavanja dvadesetogodišnjice napada.\nOni su optuženi za zaveru, napad na civile, ubistvo, otmicu aviona i terorizam, a ukoliko budu proglašeni krivim, mogla bi da im se izrekne smrtna kazna.\nMeđutim, posle pauze od 17 meseci zbog pandemije koronavirusa, proces će se verovatno nastaviti tamo gde je stao, zakočen zbog pokušaja odbrane da diskvalifikuje većinu vladinih dokaza kao materijal koji se ne može tretirati kao dokaz, zato što su informacije dobijene tokom mučenja zatvorenika u nadležnosti Centralne obaveštajne agencije (CIA).\nNovi vojni sudija, pukovnik Metju Mekol - osmi od početka procesa - odlučio je da će prvi pretres, u utorak, biti posvećen njegovim sopstvenim kvalifikacijama. U suđenjima pred vojnim tribunalom, i odbrana i tužioci mogu da ispituju novog sudiju kako bi ustanovili da li postoji potencijalna pristrasnost.\nU napadima na SAD učestvovalo je 19 muškaraca povezanih sa Al-Kaidom, koji su oteli četiri aviona. Dva su udarila u "Kule bliznakinje" Svetskog trgovinskog centra u Njujorku, jedan u Pentagon, a četvrti se srušio u polje u Pensilvaniji. U napadima je poginulo skoro tri hiljade ljudi.\nSAD su odgovorile pokretanjem invazije na Avganistan kako bi se napala Al-Kaida i skinuo sa vlasti pokret Taliban, koji je pružao utočište terorističkoj grupi. Američke vojne operacije u Avganistanu trajale su nešto manje od 20 godina i završene su krajem avgusta, kada su talibani ponovo preuzeli kontrolu nad zemljom.\nSAD ponovo šalju zatvorenike u Gvantanamo?\nSmenjen komandant Gvantanama


Makedonci zainteresovani za izgradnju plastenika - juGmedia\nVRANJSKA BANJA – Rukovodstvo gradske opštine Vranjska Banja posetilo je firmu „Zelena kuća“, koja posluje u okviru makedonskog „Delta-holding“-a, sa sedištem u Kočanima u Makedoniji, jer oni imaju nameru da izgrade plastenike u banji.\nMakedonska kompanija se, između ostalog, bavi proizvodnjom ranog povrća, pakovanjem pirinča, proizvodnjom tekstila, kao i građevinskog materijala. Rukovodstvo Gradske opštine imalo je, tim povodom, i konkretne razgovore u Agenciji za privatizaciju, jer je reč o ozbiljnom partneru koji bi potpuno obnovio staklenike u Vranjskoj Banji i uposlio između osamdeset i sto radnika.\nMakedonci imaju nameru da izgrade plastenike po holandskom modelu u kojima bi proizvodili rano povrće tokom cele godine, koristeći prirodnu toplu vodu iz reke Banjštice. Olakšavajuća okolnost za potencijalnog investitora predstavlja i činjenica da su svi imovinsko-pravni odnosi vezani za prostor koji zauzimaju Rasadnici u potpunosti rešeni sa vlasnicima zemljišta.\nPritvoren ubica iz Drćevca\nZa jubilej „Abraševića“ pola miliona, sprema se i ozbiljan projekat za letnju baštu LKC-a\nLokalna samouprava će na nekoj od narednih sednica Gradskog veća iz gradskog budžeta izdvojiti sumu od pola miliona dinara za uređenje podruma Leskovačkog…\nPrvi do bogojavljenskog krsta na olimpijskom bazenu u okviru SKS „Kunjak“ ove godine doplivao je Vladica Žaca Savić (37) iz sela Manjak, kod Vladičinog …


Željezničar se priprema za nastavak sezone, igrači su spremni i motivisani – TVSA.BA\nUtorak, 17 Maja, 2022 6:26\nSarajevo, BiH 12\t℃\nNaslovna/Vijesti/Sport/Željezničar se priprema za nastavak sezone, igrači su spremni i motivisani\nUtorak, 26 Maja 2020, 8:51\nFudbaleri Željezničara treniraju u punom kapacitetu i željno iščekuju povratak na stadione, rečeno je Feni iz tabora trofejnog sarajevskog kluba.\nIgrači su u periodu pandemije koronavirusa radili individualno po programu stručnog štaba, dok od prošle sedmice treniraju na “Grbavici” u četiri grupe, uz maksimalnu odgovornost i poštivanje propisanih mjera.\nŽeljezničar je u svakodnevnoj komunikaciji sa nadležnim institucijama i Nogometnim savezom BiH, s kojima komunicira u vezi s propisanim mjerama i nastavkom prvenstva.\nProšle sedmice klub su posjetili predstavnici Saveza koji su pregledali stadion i ocijenili da ispunjava sve potrebne uslove za odigravanje utakmica po specijalnim mjerama.\nU taboru Željezničara smatraju da posljednje odluke kriznih štabova oba entiteta olakšavaju odluku o nastavku odigravanja prvenstva i Kupa Bosne i Hercegovine, te napominju da je stav kluba jasan – žele i mogu nastaviti fudbalska takmičenja u Bosni i Hercegovini.\nSarajevo: Od 1. juna prvi komercijalni letovi\nJedan mali virus promijenio čovječanstvo


Iranska državna televizija javila je da su za napad odgovorni "teroristi", ali nisu saopšteni detalji.\nJugoistočna provincija Sistan i Balučistan mesto je sukoba sunitskih militanata i krijumčara droge.\nGrupa povezana sa Al Kaidom u februaru je izvela samoubilački napad automobilom bombom na autobus u kome su bili pripadnici Revolucionarne garde kada je ubijeno 27 vojnika. Revolucionarna garda je elitna vojna grupa koja je veća od regularne vojske i odgovara direktno vrhovnom vođi ajatolahu Ali Hameneiju čija je reč poslednja po svim državnim pitanjima, navodi AP.\nOBRAČUN U IRANU Ubijena četvorica militanata


Organizaciji "Srebrenica Wave" dodijeljeno priznanje "Most za budućnost"\nBy\tJP JS RTV Srebrenica Mart 15, 2019\t388\nČlanovi grupe frankofonih ambasadora u BiH danas su uručili javno priznanje organizaciji „Srebrenica Wave“.\nOvo priznanje ima za cilj da javno nagradi pojedinca ili grupu zbog načina na koji se bave pitanjem dijaloga kultura i kulture dijaloga u ovoj multietničkoj i multikulturalno zemlji.\n- Danas smo u Srebrenici kako bismo „Srebrenica Wave“ dali priznanje „Most za budućnost“, koji se istekao u ovoj oblasti. „Srebrenica Wave“ je incijativa koja je dovela do stvaranja kulturnog centra u gradu, otovroeno za sve, bez obzira na porijeklo ili imeovinu svakog od njih. „Srebrenica Wave“ također ima za cilj stvaranje budućih izgleda za grad i sve njegove stanovnike, posticanjem ekonomskih projekata, posebno u oblasti turizma. „Srebrenica Wave“ je ujedno i mjesto susreta svih stanovnika bez razlike i projekat okrenut budućnosti. „Srebrenica Wave“, kroz svoje razne aktivnosti gradi više mostova u društvu i doprinosi dijalogu među narodima – kazao je šef ureda ambasade Belgije William Asselbor.\nPredsjednik organizacije „Srebrenica Wave“ Muamer Čivić kaže da za njih ova nagrada znači mnogo.\n- Ovo je najveće ofencijalno prizanje koje smo dosad dobili, ali pored same nagrade najveća je nagrada što se skupila jedna grupa ambasadora koji su došli da nas posjete. Mislim da će nas ambasadori podržati na sve moguće načine – rekao Čivić.\nNačelnik opštine Srebrenica Mladen Grujičić podržao je incijativu mladih i čestitao organizaciji „Srebrenica Wave“ na dodjeljenoj nagradi.\nPotpisnici prizanje „Most za budućnost“ su ambasadori Belgije, Brazila, Bugarske, Njemačke, Holandije, Farncuske, Grčke, Italije, Rumunije, Španije, Švicarske kao nadbiskup Luigi Pezzuto, Apostolski nuncij Svete stolice u BiH, i mnogi drugi ambasadori.\n« Vlasenica: Nestao Dragan Pečenica, molba građanima za pomoć Hamdija Fejzić na čelu Organizacionog odbora za obilježavanje 24. godišnjice genocida u Srebrenici »


Porošenko | Web-Tribune.com\nHome / Tag Archives: Porošenko\nTag Archives: Porošenko\nPovodom Porošenkove posete Sjedinjenim Američkim Državama administracija ukrajinskog predsednika je, kao što se moglo i očekivati, izdala gomilu bravuroznih saopštenja o tome kako se pripremaju „vrlo važne odluke” između Vašingtona i Kijeva. Sa druge strane, neki ukrajinski mediji su skrenuli pažnju na formalnost i ispraznost Trampovog sastanka sa Porošenkom. Pa …\nPOROŠENKO PRIZNAO: Rusija ima najmoćniju armiju na svetu, mi nismo u stanju da se nosimo sa njom!\n28. januara 2015.\tTEMA DANA 7\nArmija Rusije je najbrojnija i najmoćnija na svetu i Ukrajina nije u stanju da se sa njom nosi – izjavio je ukrajinski predsednik Petar Porošenko. U intervjuu poljskoj televiziji TVN24 BiS, dodatno je precizirao: „Mi smo stvorili nove oružane snage koje su u stanju da zaustave teroriste, ali mi vojnom …


Knjaževacinfo - Čuvari kulturnog nasleđa iz Bugarske i Srbije\nPolazna | Kultura | Čuvari kulturnog nasleđa iz Bugarske i Srbije\nČuvari kulturnog nasleđa iz Bugarske i Srbije\nAutor Ljiljana Pavlović 25/06/2018 12:26:00\nKnjaževac je u subotu, 23. juna, bio domaćin Međunardone smotra veterana i rekreativnih folklornih grupa. Na platou Doma kulture publici se predstavilo devet ansambala iz severozapadne Bugarske i istočne Srbije.\nDefileom ulicama grada i zvucima trube orkestra ''Timočki veseljaci'' u Knjaževcu je označen početak Međunardone smotre veterana i rekreativnih folklornih grupa. Ovom manifestacijom nastavljamo prekograničnu saradnju, kazao je na otvaranju Branisalav Josifović, šef Kabineta predsednika opštine.\n''I sa jedne i sa druge strane granice smo izuzetno ponosni na prekograničnu saradnju i na sve što smo uradili u protekloj deceniji. Prekogranična saradnja se odvija u tri pravca – lokalni ekonomski razvoj, turizam i kulturno nasleđe. O aktivnosti opštine Knjaževac u prekograničnim projektima najbolje govori to da će ove godine, prvi put, Evropski dan prekogranične saradnje biti organizovan u Knjaževcu 21. seprembra'', kazao je Josifović.\nDeo svoje bogate kulturne baštine, svoje interesovanje za bavljenje tradicionalnim igrama, knjaževačkoj publici, sa platoa Doma kulture prenelo je devet ansambala iz severozapadne Bugarske i istočne Srbije, onih koji se folklornom igrom bave iz čiste ljubavi.\nSa ciljem da skrene pažnju na bogatstvo nematerijalnog nasleđa sa obe strane granice, smotru je organizovao Centar za tradicionalne umetnosti ''Koreni'' iz Zaječara.\n''Severozapadna Bugarska i istočna Srbija su dva područja izuzetno bogata i od izuzetne važnosti za očuvanje nematerijalnog kulturnog nasleđa. Otuda i potreba da se ono što više otkrije, istraži, jer polako nestaje'', naglasio je Perislav Ducić, predsednik Centra za tradicionalne umetnosti ''Koreni'' u Zaječaru.\nNa prvoj međunarodnoj smotri folklornih grupa, za koju organizatori veruju da će postati tradicionalna, nastupili su ansambli iz Loma, Orahova, Kapitanovaca i Belogradčika u Bugarskoj, te Kladova, Zaječara i Knjaževca u Srbiji.


Na koji način vas uveseljava, vaš dan čini lepšim i život potpunijim. Uhvatite njegove/njene smešne trenutke bez kojih ne možete da zamislite dan. Sve što bi trebalo da uradite je da tagujete profil @adamallshoppingcenter i #AdaMallPet. Najatraktivnije očekujem poklon paket. Prodavnica Pet Republic poklanja vrednosni vaučer od 5,000 RSD, dok veterinarska ordinacija TOMIĆ na Banovom brdu poklanja petovalentnu vakcinu.\nVidimo se u utorak 7. septembra u Ada Mall-u, Radnička 9.\nOvaj Zeleni utorak posvećujemo našim malim prijateljima, jer ljubav koju nam bezuslovno daju, nama dalje daje snagu da budemo bolji u svemu šta radimo.


Obišli 12 gradova u Srbiji i presekli - niče fabrika za auto-delove\nIzvor: B92, 14.Okt.2018, 08:56\nMemorandum o razumevanju, kojim će četiri hektara zemlje u Industrijskoj zoni u Ćupriji biti dato turskoj korporaciji Feka Automotiv za izgradnju fabrike, potpisali su >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << na svečanoj sednici povodom Dana opštine, predsednik opštine Ninoslav Erić i predsednik upravnog odbora turske kompanije Ferit Karslioglu. Erić je kazao da je ova investicija bitna za sve građane Ćuprije.\nSvečanoj sednici prisustvovali su čelnici grada, odbornici, predstavnici Vojske, policije i boračkih udruženja, kao i ambasada Turske, Palestine i Kipra. Pre svečane sednice, položeni su venci na spomenik žrtvama Narodno oslobodilačke borbe u centru grada. Povodom Dana opštine večeras će na gradskom trgu biti održan koncert grupe Balkanika.\nTurska kompanija Feka Automotive, koja se bavi proizvodnjom delova za automobile, do kraja godine započeće izgradnju fabrike u Ćupriji...Feka Automotiv je porodična firma koja već 30 godina proizvodi delove i komponente za automobilsku industriju, pre svega svetlosnu signalizaciju, svetla za enterijere...


Podrška prelasku na čistu energiju na ZB i u Ukrajini\nTanjug 10. decembra 2020. 19:16\nBEOGRAD – Međunarodne organizacije pokrenule su razgovor o prelasku na čistu energiju u regionima uglja na Zapadnom Balkanu i u Ukrajini, a Evropska banka za obnovu i razvoj (EBRD) saopštila je da podržava taj proces i da će ga i finansijski pomoći.\n„Zadovoljni smo što vidimo početak procesa tranzicije uglja na zapadnom Balkanu i u Ukrajini i spremni smo da pružimo dijalog o politikama, tehničku pomoć i finansijsku podršku vladama da pređu sa uglja na čiste izvore energije“, rekla je Žužana Hargitai, direktorka EBRD-a za zapadni Balkan, navodi se u saopštenju.\nOrganizacije koje su pokrenule Platformu za podršku energetskoj tranziciji u regionima uglja u Zapadnom Balkanu i Ukrajini dogovorile su se na prvom sastanku Platforme koji se održava danas i sutra da će udružiti napore da podrže prelazak sa uglja na nisko-karbonsku i klimatski otpornu budućnost na zapadnom Balkanu i u Ukrajini, saopštila je EBRD.\nUčesnici, uključujući EBRD, Svetsku banku, Evropski koledž (kampus Natolin), Sekretarijat Energetske zajednice, Evropsku komisiju i vladu Poljske započeli su diskusije o tome kako podržati regije u smanjenju upotrebe i proizvodnje uglja, a istovremeno vodeći računa o lokalnim zajednicama koje i dalje ostaju ekonomski zavisne od industrije uglja.\nHargitai je navela da je EBRD u poslednje tri godine finansirao skoro 500 MW vetro i solarnih kapaciteta u regionu zapadnog Balkana.\n“U Srbiji smo finansirali dve najveće vetroelektrane na Balkanu, Dolovo i Kovačica, a u Crnoj Gori vetroelektranu Krnovo. Na Kosovu smo podržali vetroelektrane Bajgora i Kitka koje će pomoći regionu koji se toliko dugo oslanjao na lignit da počne da koristi svoj potencijal obnovljivih izvora energija”, navela je Hargitai.\nOna je dodala da u Severnoj Makedoniji podržavaju izgradnju solarne elektrane na mestu starog rudnika lignita u Oslomeju.\n“Takođe podržavamo vlade u razvoju tendera za obnovljive izvore, uključujući aukciju za solarnu energiju u Albaniji koja je rezultirala najnižim troškovima električne energije u regionu”, navela je ona.\nEBRD je potvrdio posvećenost obezbeđivanju finansiranja za investicije koje će podržati prelazak sa uglja, a takva ulaganja mogu podrazumevati projekte koji promovišu čistu energiju, ciljanu podršku radnicima u industriji uglja ili ekonomsku diverzifikaciju.\nInicijativa za Platformu za podršku regionima uglja u tranziciji na zapadnom Balkanu i u Ukrajini, koja je pokrenuta u septembru 2019. godine, pomoći će regionima uglja zapadnog Balkana i Ukrajine u razvoju i primeni sveobuhvatnih politika koje omogućavaju inkluzivne strategije za prelazak na nisko-karbonske energetske sisteme, podseća se u saopštenju.\nPlatforma okuplja međunarodne institucije i partnere kako bi pružili znanje, podelili iskustva stečena u drugim regionima u Evropskoj uniji, i pružili podršku u planiranju i finansiranju.\nInicijativa je pokrenuta nakon što su se zemlje zapadnog Balkana obavezale da će povećati udeo čiste energije u Zajedničkoj deklaraciji iz Podgorice od 21. februara 2019. godine, a Ukrajina je izrazila sličnu želju kroz svoju Strategiju razvoja niskih emisija do 2050. novembra 2017. godine.\nStrategija EBRD-a za tranziciju ka zelenoj ekonomiji (GET) 2021-25 ima za cilj da poveća zeleno finansiranje Banke na više od polovine njenog godišnjeg obima poslovanja do 2020. godine, dok istovremeno pomaže zemljama u kojima radi u izgradnji nisko-ugljeničnih ekonomija, ističe se u saopštenju.\nU skladu sa Pariškim sporazumom i GET pristupom, EBRD-ova Inicijativa pravedne tranzicije, pokrenuta ove godine, ima za cilj da obezbedi da blagodati tranzicije ka zelenoj ekonomiji budu dostupni svima, istovremeno štiteci ugrožene zemlje, regione i ljude. EBRD inicijativa zasniva se na EBRD ekspertizi o ulaganjima u zelenu ekonomiju sa fokusom na ekonomsku inkluziju, objašnjava se u saopštenju.


Međutim, ništa manje značajno za kompaniju nije ni tzv. “praćenje kupaca” – još jedna od bitnih beneficija loyalty programa kao marketing strategije. Naime, putem sistema loyalty kartica kompanije su sada u mogućnosti da prate ponašanje i navike u kupovini svojih korisnika, kao i promene u njihovim preferencijama tokom vremena. Ovako sakupljene informacije su od neprocenjive vrednosti. Na osnovu sakupljenih podataka se može kasnije vršiti individualni marketing usmeren prema svakom pojedinačnom kupcu, što može biti od nemerljivog značaja za kompaniju. Informacije o promenama preferencija kupaca tokom vremena su od nemerljivog značaja prilikom predviđanja nadolazećih trendova na tržištu, što nam dalje omogućava da u skladu sa tim preduzmemo odgovarajuće proaktivne mere radi očuvanja našeg tržišnog učešća i konkurentske prednosti. Možete otići i korak dalje i kontaktirati vaše potrošače putem e-maila, sms-a ili telefonom radi obaveštenja o eventualnim rasprodajama, sezonskim popustima, promocijama i sličnim dešavanjima za koje ste procenili da su im potencijalno privlačna. Kupci će ceniti vašu brigu o njihovim potrebama, a mogućnost dodatnog prihoda je vrlo lako uočljiva.


June 26, 2022, 09:46:28 am\nPages: 123456789101112131415161718192021222324252627282930313233343536373839404142434445464748495051525354555657585960616263646566676869707172737475767778798081828384858687888990919293949596979899100101102103104105106107108109110111112113114115116117118119120121122123124125126127128129130131132133134135136137138139140141142143144145146147148149150151152153154155156157158159160161162163164165166167168169170171172173174175176177178179180181182183184185186187188189190191192193194195196197198199200201202203204205206207208209210211212213214215216217218219220221222223224225226227228229230231232233234235236237238239240241242243244245246247248249250251252253254255256257258259260261262263264265266267268269270271272273274275276277278279280281282283284285 1 ... 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19  21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 ... 285 Go Down\nAuthor Topic: Dešavanja u Avganistanu (Read 374972 times)\n« Reply #285 on: December 01, 2009, 10:15:09 pm »\nObama šalje u Avganistan još 30.000 vojnika\nPredsednik SAD Barak Obama poslaće u narednih šest meseci u Avganistan još 30.000 američkih vojnika, izjavio je visoki zvaničnik adminstracije u Vašingtonu.\nObama će večers izneti i okvirni vremenski rok u kojem će glavna američka vojna misija biti završena, rekao je taj zvaničnik koji je tražio da ostane anoniman.\nS novih 30.000 vojnika u Avganistanu će ukupno biti više od 100.000 američkih vojnika.\nGlavna misija novih snaga biće suzbijanje napredovanja talibana i obezbedjivanje naseljenih mesta na istoku i jugu Avganistana gde su pobunjenici najjači.\n« Reply #286 on: December 02, 2009, 09:17:35 am »\nPoljska će na molbu Obame poslati pojačanje u Avganistan\nVaršava – Poljski premijer Donald Tusk saopštio je da će Poljska poslati pojačanja u Avganistan na molbu NATO-a i američkog predsednika Baraka Obame, a da je sada pitanje samo koliko.\n„Nije pitanje da li, već koliko”, kazao je Tusk gostujući u programu privatne poljske televizije TVN, mada je naglasio da je to obaveza prema saveznicima a kada bi odluka zavisila isključivo od Poljske, vlada ne bi slala dodatne vojnike.\nTuska je predveče upravo zbog pojačanja za Avganistan telefonom pozvao predsednik Obama, ovog puta tokom dana, pošto kada je poslednji put zvao noću Tusk je odbio da digne slušalicu.\n„Američki predsednik ponovio je molbu generalnog sekretara NATO-a da Poljska zajedno sa drugim evropskim zemljama dopuni kontingent. Amerika će poslati 30.000 vojnika”, kazao je poljski premijer.\nDok su NATO i SAD očekivali da bi Poljska kao pojačanje za svoj kontingent od 2.000 vojnika koji odgovara za provinciju Gazni u Avganistanu mogla da pošalje još 1.000, Tusk je kazao da će to biti maksimalno nekoliko stotina.\n„Odluka koliko vojnika ćemo poslati još nije doneta. Govorimo o nekoliko stotina. Očekivanja mi ćemo prilagoditi našim mogućnostima”, upozorio je Tusk.\nPoljski premijer izjavio je da nije entuzijasta kada je u pitanju misija u Avganistanu, ali da je Obama kao argument izneo to da će ta pojačanja biti samo privremena, kako bi ranije, već nakon 18 meseci vojnici mogli da počnu da se povlače.\nPoljacima koji su u većini za potpuno povlačenje njihovih vojnika iz misije ISAF Tusk je pojačanja pravdao time da Poljska mora da bude solidarna sa saveznicima, ako očekuje da će oni jednog dana biti solidarni kada to njoj bude potrebno.\n„Da je to samo individualna odluka Poljske, pojačanja ne bi slali”, kazao je Tusk i dodao je da investicije u poljsku buduću bezbednost tog tipa nikada nisu popularne, ali da svakako imaju smisla.\nVrhovni komandant poljskih oružanih snaga, predsednik Poljske Leh Kačinjski već ranije je najavio da će podržati odluku vlade da u Avganistan pošalje saveznicima pomoć i dodatne vojnike.\n« Reply #287 on: December 02, 2009, 09:21:00 am »\nObama će najaviti povlačenje iz Avganistana 2011.\nVašington – Američki predsednik Barak Obama najaviće da će američka vojska početi da se povlači iz Avganistana jula 2011, rekao je jedan američki zvaničnik.\nObama će se u udarnom terminu obratiti naciji iz prestižne vojne akademije Vest Point, u državi Njujork, kada će objaviti svoj plan za Avganistan.\nObama će govoriti u 20.00 časova (2.00 u sredu po centralnoevropskom vremenu).\nNeimenovani državni zvaničnici ranije su rekli da će Obama najaviti da namerava da pošalje 30.000 dodatnih vojnika u Avganistan, i to ubrzanim tempom, tako da će prvi marinci krenuti već na Božić a sve nove snage biće raspoređene do leta.\nSa ovim pojačanjem američki kontingent u Avganistanu će dostići 100.000 vojnika.\nObama će takođe u svom obraćanju dati k znanju svojim sugrađanima da američki vojnici ne nameravaju da budu u Avganistanu još 10 godina, rekao je taj zvaničnik.\nObama će reći da američki angažman u Avganistanu nije neograničen, „ono što predlažemo to je globalna strategija za Avganistan sa krajem na vidiku”, rekao je Obamin portparol Robert Gibs.\nVažno je da se sada deluje brzo i da se zaustavi napredovanje talibana, kao i da se ubrza obuka avganistanskih snaga da bi oni što pre bili u stanju da se brinu o bezbednosti u zemlji.\n„Treba da se rasporedimo brzo, ali treba shvatiti da ne možemo da ostanemo večno”, rekao je Gibs.\nDrugi zvaničnik koji nije želeo da mu se navede ime rekao je da Obama neće odrediti kada očekuje da se taj rat završi, već da će reći kada očekuje početak prenosa odgovornosti na avganistanske snage, ali da dužina tog procesa zavisi od situacije na terenu.\nObama će u Vest Pointu podvući i da taj rat nije samo američka stvar i pozvati saveznike da pošalju dodatnih 5.000 do 10.000 vojnika.\nPredstavnik francuskog predsednika Nikole Sarkozija za Avganistan i Pakistan, Tijeri Mariani isključio je mogućnost da Francuska pošalje dodatne borbene jedinice, ali je rekao da bi mogli da budu poslati dodatni vojnici za obuku avganistanske policije i vojske.\nNemačka kancelarka Angela Merkel je rekla da svoj odgovor na poziv američkog predsednika ne može dati pre međunarodne konferencije o Avganistanu, krajem januara u Londonu.\nObama će takođe veliki deo svog govora posvetiti avganistanskom susedu Pakistanu, zemlji koja raspolaže nuklearnim naoružanjem i čija uloga u borbi protiv ekstremista je od presudnog značaja.\nVašington – Američki predsednik Barak Obama objavio je novu strategiju SAD za Avganistan, koja predviđa ubrzano slanje pojačanja od oko 30.000 vojnika.\nObama je, u obraćanju naciji iz vojne akademije Vest Point, u državi Njujork, koje je u udarnom terminu prenosila tv mreža Si-En-En, rekao da želi da pokaže svetu da je „naša stvar ispravna, a naša odlučnost nepokolebljiva”.\nDok je ranije bilo planirano da pojačanja stignu u Avganistan u sledećih 12 do 18 meseci, Obama se odlučio za slanje dodatnih trupa u roku od šest meseci, kako bi bila pojačana borba protiv talibana, obezbeđena najvažnija naseljena mesta i obučeno dovoljno avganistanskih snaga bezbednosti da preuzmu dalju odgovornost.\nTrenutno u Avganistanu ima oko 68.000 američkih vojnika i 42.000 savezničkih vojnika.\nDo sada je u toj zemlji poginulo 900 američkih vojnika.\nŠto se tiče vremenskog okvira za angažovanje vojnika SAD u Avganistanu, uključujući i vreme završetka njihove misije, Obama je, u govoru pred kadetima na Vest Pointu, koji je trajao 35 minuta, rekao da će povlačenje američkih snaga početi u roku od 18 meseci, od jula 2011.\nTakođe je najavio da će za vojne troškove nove strategije za Avganistan, ove fiskalne godine iz budžeta biti izdvojeno dodatnih 30 milijardi dolara, što će ukupne američke troškove za rat u Avganistanu u navedenom periodu podići na skoro 95 milijardi dolara.\nZa rat u Iraku je izdvojena 61 milijarda dolara.\nIstakavši da avganistanski rat „nije samo američki rat”, ali i da je američka bezbednost „na kocki” u Avganistanu, predsednik Obama je ocenio da avganistanski predsednik Hamid Karzai treba da uloži više napora u borbi protiv raširene korupcije i, istovremeno, pozvao susedni Pakistan da pojača borbu protiv talibanskih ekstremista, koji sa njegove teritorije upadaju u Avganistan.\n« Reply #288 on: December 03, 2009, 08:22:38 am »\nMoskva pozdravlja američku strategiju prema Avganistanu\nMoskva – Rusija je pozdravila odluku SAD da pošalje dodatne snage u Avganistan, ističući da je stabilizacija stanja u toj zemlji „u interesu” svih, navodi se u saopštenju ruskog ministarstva inostranih poslova.\n„Mere koje se odnose na novu američku strategiju u Avganistanu i Pakistanu iznete u govoru predsednika SAD Baraka Obame Moskva pozitivno dočekuje”, dodaje se u saošptenju.\n„Rusiji je, kao i međunarodnoj zajednici, u interesu da Avganistan što pre postane nezavisna, prosperitetna država, oslobođena kriminala vezanog za drogu i terorizam”, poručilo je rusko ministarstvo.\n« Reply #289 on: December 03, 2009, 08:25:27 am »\nNATO podržao Obamin plan\nGeneralni sekretar alijanse Rasmusen\nnajavio slanje još 5.000 vojnika za Avganistan\nBrisel – Anders Fog Rasmusen, generalni sekretar NATO-a, poručio je danas iz sedišta alijanse u Briselu zemljama članicama da je potrebno učiniti suštinski više u doprinosu borbi protiv Al Kaide i talibana u Avganistanu. Posle najave američkog predsednika Baraka Obame da će u Avganistan poslati još 30.000 vojnika, Rasmusen je uoči dvodnevnog ministarskog zasedanja NATO-a, koje počinje sutra, kazao da će „ostale zemlje doprineti sa ne manje od 5.000 ljudi, a verovatno još koju hiljadu preko toga tokom 2010. godine”.\nOn je istakao da je u Avganistanu već raspoređeno 38.000 neameričkih vojnika i dodao da će trupe tamo ostati koliko bude potrebno. „Jasno je šta se događa u Avganistanu, i to je pretnja za naše građane. Nestabilnost u Avganistanu znači i nesigurnost za sve nas. Avganistan nije samo američki rat”, objasnio je generalni sekretar severnoatlantske vojne alijanse.\nU reagovanju na Obaminu ocenu da će misija u Avganistanu iskušati kredibilitet NATO-a, Rasmusen je rekao da organizacija sada mora „da pokaže da multilateralizam daje rezultate”. Tačan broj vojnika koji će biti raspoređeni iduće godine verovatno će biti poznat krajem januara posle konferencije NATO-a u Londonu.\nGeneralni sekretar istakao je da se trupe neće povući pre nego što njihova misija postigne cilj, a to će, kako je rekao, biti kada Avganistanci budu u stanju da povedu zemlju i obezbede joj sigurnost.\nDržavni sekretar SAD Hilari Klinton najavila je dolazak u petak na drugi dan zasedanja, kada će se razgovorima pridružiti i zemlje koje nisu članice alijanse, ali imaju vojnike u Avganistanu. Najavljen je i dolazak šefa ruske diplomatije Sergeja Lavrova. U kabinetu Klintonove naglašeno je da je u Briselu očekuje veoma važan koordinativni sastanak.\nPrvi neformalan ali konkretan odgovor u vidu ponude u dodatnim trupama stigao je iz Poljske koja najavljuje da će u Avganistan tokom 2010. godine uputiti još 600 vojnika, pored postojećih 2.000. Rasmusen je pozvao Finsku koja ima 100 ljudi u Avganistanu da angažuje još vojske iduće godine, dok je šef finske diplomatije Aleksandar Stub odgovorio da će Helsinki razmotriti to pitanje tokom iduće nedelje. Pored Poljaka nameru da pošalju još vojnika pokazali su Velika Britanija, Slovačka, Turska, Gruzija, Južna Koreja i Crna Gora.\nRusija nije ostala po strani povodom najnovije inicijative NATO-a o povećanju brojnog stanja u Avganistanu. Samo jedan čas pre nego što je Obama u vojnoj bazi u Vest Pointu saopštio da će SAD poslati nove trupe, oglasio se ambasador Rusije u NATO-u Dimitrij Rogozin koji je izrazio nezadovoljstvo zbog „nespremnosti NATO-a” da pregovara o predlogu Moskve za bezbednost Evrope. On je optužio neke od 28 država članica alijanse za blokadu razgovora o novom sistemu sigurnosti koji predlaže Moskva.\n„Ne možemo biti fleksibilni prema širenju naše saradnje na Avganistan, kada neke zemlje NATO-a ne mogu da pokažu čak ni najosnovnije poput partnerskih odnosa”, kazao je Rogozin.\n« Reply #290 on: December 03, 2009, 03:20:13 pm »\nAplauz vojne publike nakon govora predsednika Sjedinjenih Američkih Država Baraka Obame na Vojnoj akademiji Vest point jedva da je utihnuo kada je krenuo talas kritika na račun predsednika SAD, piše Independent.\nPrema pisanju Independenta, vojnici su ti koji će krvariti i umreti, ali Barak Obama se u utorak izložio kritikama koje bi sačekale bilo kog američkog predsednika koji donese odluku da ne može više samo da nosi preostali teret nekog drugog lidera, već mora sam da povede svoj rat.\nKritičari i skeptici već su tu kao lešinari, ispitujući između ostalog i rok koji je dao za 2011. godinu, kada će početi da povlači trupe i odgvornost za bezbednost preda samim Avganistancima. U njegovom dugo očekivanom govoru, Obama se trudio da zadovolji obe strane debate, objavljujući da će poslati dodatnih 30.000 vojnika u Avganistan, koje će početi da odlaze za nekolikodana, a u isto vreme je obećao da će vojnici koji odu biti vraćeni za samo 18 meseci.\nOn je možda i uspeo da zadovolji nekolicinu, ali je zasigurno razbeseno mnoge. Liberalni aktivisti i mnoge demokrate nastavili su da se brinu da će novi talas samo uvući Ameriku još dublje u "Vijetnamsku močvaru", dok su konzertvativci odluku o brzom povlačenju okarakterisali kao grubu vojnu grešku. Republikanac Džon Mekejn opisao je plan kao "nelogičan". On je rekao da nema smisla određivati bilo kakav rok za povlačenje. "To daje pogrešan utisak našim prijateljima, kao i našim neprijateljima". Reakcije na Obamin govor na Akademiji bile su pomešane, a neki američki komentatori su čak rekli i da predsednik nije uneo "dovoljno srca" u govor.\nAtmosfera međutim, zasad nije toliko loša, kao u vreme kada je bivši američki predsednik Džordž Buš doneo odluko u slanju vojnika pre tri godine u Irak.Tada je Kongres bio pod invazijom besnih antiratnih demonstranata od kojih u utorak nije bilo ni traga.\nUlozi ostaju visoki za Obamu, navodi Independent. Nema više bacanja krivice na Buša da je smeten sa Avganistana zbog konflikta u Iraku. Može proći dve godine ili više pre nego što bude donesena presuda Obaminu novu strategiju. Zahvalni američki komandant u Avgansitanu, general Stenli Mekkristal koji je prvobitno tražio 40.000 vojnika, rekao je: "Ovo je kraj početka". I, upravo će njegov zadatak biti da, uz pomoć Penrtagona, dodatne trupe dovede do maksimalnog vojnog učinka kako bi se izborili sa ciljevima talibana.\nTroškovi slanja dodatnih trupa u Avganistan mogli bi da dostignu i 30 milijardi dolara sledeće godine.\nIzvor: Magda Popović/Blic online Foto: Reuters\nobama-rat-x.jpg (31.58 KB, 470x294 - viewed 86 times.)\n« Reply #291 on: December 04, 2009, 12:06:30 pm »\nBin Laden viđen u Avganistanu?\nJedan talibanski zatvorenik u Pakistanu tvrdi da ima informacije gde se nalazio najtraženiji terorista na svetu, vođa Al Kaide Osama bin Laden, u januaru i februaru ove godine, preneo je BBC.\nTvrdnje zatvorenika ne mogu da se provere, ali vodeći američki stručnjaci kažu da bi trebalo ispitati njegove navode. Neimenovani zatvorenik rekao je da se sreo sa Bin Ladenom više puta, pre terorističkog napada na Njujork 11. septembra 2001. godine.\nOn je naveo da se početkom godine sastao sa poverljivim kontaktom koji je prethodno video Bin Ladena u Avganistanu.\n"U januaru i februaru 2009. sreo sam se sa tim prijateljem. On je rekao da je došao na sastanak sa šeikom Osamom i da bi mogao da sredi da se i ja sastanem sa njim", ispričao je zatvorenik.\nOn je dodao da je njegov kontakt pripadnik plemena Mehsud, odgovoran za organizovanje sastanaka Bin Ladena sa operativcima Al Kaide baziranima u inostranstvu.\n"On pomaže članovima Al Kaide koji dolaze iz drugih zemalja da dođu do šeika, kako bi ih on uputio u planove za Evropu ili druga mesta. Šeik se ne zadržava u jednom mestu. Taj čovek je došao iz (avganistanske pokrajine) Gaznija, pa mislim da je šeik bio tamo", rekao je talibanski zatvorenik.\nOn je takođe rekao da aktivisti Al Kaide izbegavaju pakistansku teritoriju zbog rizika od vazdušnih napada američkih snaga.\nVodeći američki ekspert, bivši analitičar CIA Brus Rajdel, kaže da bi njegovu priču trebalo ispitati.\n"Čitava zapadna obaveštajna zajednica, CIA i M16, već sedam godina traže Osamu bin Ladena i do sada nisu naišli na ovakvu informaciju", rekao je Rajdel.\n"Mi znamo da je Bin Laden živ. Znamo da živi negde duž granice između Pakistana i Avganistana. Ono što je neverovatno u ovoj priči je što imamo nekoga ko je došao i rekao, po prvi put: 'Sreo sam se sa Osamom bin Ladenom i imao sam priliku u bliskoj prošlosti da se sastanem sa njim'".\nAutor: M.Milikšić/Blic online Foto: AP\nosama-bin-laden-AP-x.jpg (20.98 KB, 470x371 - viewed 83 times.)\n« Reply #292 on: December 04, 2009, 02:52:48 pm »\nZemlje članice NATO-a poslaće najmanje 7.000 dodatnih vojnika da podrže rat u Avganistanu pod vođstvom SAD, saopštio je danas generalni sekretar Alijanse Anders Fog Rasmusen.\n"Najmanje 25 zemalja će poslati svoje vojnike u misiju za 2010. godinu", izjavio je Ramusen na samitu NATO-a u Briselu, pozdravljajući odluku država da "svoje reči sprovedu u delo".\n"To je solidarnost na delu i imaće snažan uticaj na terenu", rekao je Rasmusen, prenela je agencija Rojters.\nDodatne jedinice zemalja članica NATO-a pridružiće se snagama od 30.000 američkih vojnika koje je predsednik SAD Baraka Obama odlučio da pošalje kao pomoć za borbu protiv talibanskih pobunjenika.\nVašington je pozvao saveznike, koje već imaju trupe u Avganistanu, da pošalju oko 10.000 dodatnih vojnika. Mnoge vlade, međutim, suočavaju se sa negodovanjem javnosti, koja sve više sumnja u uspešnost misije, naveo je BBC.\nDržavni sekretar SAD Hilari Klinton ranije je izjavila da je odgovor američkih saveznika u NATO-u pozitivan, ali da su glavni saveznici još uzdržani, misleći pre svega na Nemačku i Francusku, koje još nisu odlučile da li će poslati još vojnika.\nSa novim pojačanjem ukupan broj stranih vojnika u Avganistanu biće oko 140.000, ali ni to neće biti dovoljno da se savladaju talibani.\nRasmusen je predstavio nov plan operacija NATO-a u Avganistanu, koji predvidja povećanje trupa, humanitarne pomoći i obuku avganistanskih snaga bezbednosti, kao i napore da se prihvate talibanski pobunjenici koji pristanu da predaju oružje.\nCilj američkih vlasti je da avganistanske snage preuzmu kontrolu sredinom 2011. godine, kada bi trebalo da počne povlačenje američkih trupa iz Avganistana. To, međutim, ne znači da će međunarodne snage napustiti zemlju i, kako je naglasio Rasmusen, predati je nazad u ruke terorista i ekstremista.\n« Reply #293 on: December 04, 2009, 03:00:30 pm »\nNATO snage u Avganistanu: Ko šalje više?\nOko 83.000 stranih vojnika nalazi se trenutno u Avganistanu.\nOd toga je polovina Amerikanaca. Tome treba dodati i 30.000\nnovih vojnika čiji je dolazak najavio američki predsednik Barak Obama.\nNaravno da se već spekuliše o tome koliko novih vojnika će poslati ostale članice NATO. Portparol Alijanse Džejms Apaturaj siguran je da će taj broj premašiti 5.000.\n„S obzirom na to što smo čuli poslednjih dana, možemo sa velikom sigurnošću reći da će taj broj biti veći. Taj broj premašuje 5.000 vojnika.“\nDo sada je 20 zemalja iznelo načelnu saglasnost, navodi Apaturaj. Za sada je poznato da Gruzija i Italija žele da pošalju po 1.000, Poljska 600, a Britanija i Južna Koreja po 500 vojnika.\nNemačka još uvek nije dala "zeleno svetlo"\nPojedine zemlje, a među njima i Nemačka, za sada nisu dale svoju saglasnost oko slanja dodatnih vojnika. Njihova odluka očekuje se krajem janura, kada će se održati Međunarodna konferencija o Avganistanu.\nIz debate u Donjem domu nemačkog parlamenta jasno se može zaključiti da se Berlin zalaže za pospešivanje civilne zaštite i obuku avganistanskih bezbednosnih snaga. Ministar spoljnih poslova Gido Vestervele je rekao:\n„Nemačka je spremna da uradi više po pitanju formiranja i obuke policije, jer se jedino na taj način može ostvariti bezbednost uz pomoć sopstvenih snaga. Samo na taj način je moguće preneti odgovornost. Niko ne želi učešće Međunarodnih snaga u Avganistanu zauvek.“\nA kad počinje povlačenje?\nVestervele je pozdravio najavu predsednika Obame da se od sredine 2011. počne sa povlačenjem vojnika iz Avganistana.\n„Želimo da radimo na omogućavanju povlačenja, a to se mora desiti tokom ovog mandata. Po tom pitanju se naše predstave poklapaju sa predstavama američkog predsednika.“\nKo sad misli da će 2011. doći do masovnog povlačenja stranih vojnika iz Avganistana, taj se vara. Kako navodi portparol NATO Džejms Apaturaj, savez ne želi potpuno povlačenje, već zastupa strategiju „uređenog prenosa odgovornosti“.\nCilj Međunarodnih snaga (ISAF) jeste da se avganistanska vojska i policija osposobe, kako bi se obezbedila bezbednost za 24 miliona građana. Za to je, prema procenama, potrebno obučiti 480.000 pripadnika avganistanskih snaga bezbednosti. To, međutim, nije moguće postići sa trenutno raspoloživim sredstvima.\nautori: B. Šmajcinger, Z. Dragićević\n« Reply #294 on: December 06, 2009, 04:43:39 pm »\nErdogan: Turska neće slati dodatne trupe u Avaganistan\nAnkara – Turski premijer Redžep Tajip Erdogan odbacio je mogućnost da Turska pošalje dodatne trupe u Avganistan, ali da je spremna da obučava avganistansku vojsku i policiju.\nErdogan je to rekao uoči odlaska u SAD na razgovore sa američkim predsednikom Barakom Obamom.\nTurska, koja je jedina muslimanska zemlja članica NATO-a, preuzela je prošlog meseca rotirajuće komandovnje mirovnim operacijama tog saveza u Kabulu i udvostručila broj svojih vojnika na oko 1.750.\nErdogan je rekao da su turska vojska i policija spremene da obučavaju kolege u Avganistanu. Turska će takođe imati u toj zemlji zdravstvene, obrazovne i infrastrukutrne projekte.\nTurska ima drugu najveću vojsku u NATO-u, ali nerado učestvuje u borbenim operacijama, podseća AP.\n« Reply #295 on: December 07, 2009, 03:33:43 pm »\nNemačka plaća odštetu žrtvama napada u Avagnistanu\nBerlin – Nemačka vlada spremna je da plati odštetu civilnim žrtvama vazdušnog napada na severu Avganistana koji je početkom septembra izveden na naredbu nemačkog oficira u sastavu međunarodnih snaga ISAF.\nOvo je saopštio predstavnik Ministarstva odbrane u Berlinu, navodeći da se trenutno sa advokatom žrtava pregovara o načinu na koji bi ovaj slučaj mogao da bude rešen.\nNapad aviona međunarodnih snaga ISAF u Avganistanu na grupu talibana, koji su prethodno od saveznika ukrali dve cisterne sa gorivom, izveden je 4. septembra ove godine.\nMinistar odbrane Franc Jozef Jung, koji je u međuvremenu podneo ostavku zbog lošeg obaveštavanja parlamenta i javnosti o napadu, najpre je tvrdio da su žrtve samo talibani.\nTek kasnije se ispostavilo da među 142 poginulih ima i između 30 i 40 civila, među kojima su i deca. Reč je o ljudima koji su došli da se snabdeju gorivom iz cisterni koje su ukrali talibani.\nMeđutim, nemački advokat Karim Popal, koji zastupa civilne žrtve napada, naveo je da ima punomoći čak 78 porodica žrtava napada.\n« Reply #296 on: December 11, 2009, 05:20:12 pm »\nGutenberg: Samo vojnom silom nema pobede u Avganistanu\nBerlin – Nemački ministar odbrane Karl-Teodor Gutenberg izjavio je danas u Berlinu, uoči odlaska u obilazak nemačkih vojnika u Avganistanu, da se u sukobu u toj zemlji ne može izvojevati pobeda samo vojnim sredstvima i apelovao na pružanje veće pomoći za razvoj.\nOn je u intervjuu nemačkoj televiziji ZDF rekao da je prisustvo vojske neophodno da bi se zaštitili civilni saveznici i avganistanske snage bezbednosti, ali da vojnici rizikuju živote da bi omogućili dostavljanje pomoći za razvoj.\nGutenberg je kazao da snage NATO-a zato treba da pronađu „razuman način” povlačenja iz Avganistana, a ne da žure da odu iz te zemlje, ali nije hteo da odgovori na pitanje da li će Nemačka odgovoriti na zahtev SAD da pošalje vojno pojačanje, preneo je Rojters.\nU Avganistanu se nalazi oko 4.400 nemačkih vojnika, a SAD traže od Berlina i ostalih saveznika da pošalju još 7.000 vojnika.\nNemačka vlada upravo razmatra mogućnost slanja vojnog pojačanja.\n« Reply #297 on: December 13, 2009, 04:40:25 pm »\nKandahar - Britanski premijer Gordon Braun sastao se sa avganistanskim predsednikom\nHamidom Karzaijem u vazduhoplovnoj bazi u Kandaharu,tokom iznenadne posete Avganistanu.\nBraun je izjavio da će naredni o meseci biti kritični za tu bliskoistočnu državu, u trenutku kada SAD i njihovi koalicioni saveznici šalju vojna pojačanja radi obračuna sa talibanskim ekstremistima. Dvojica lidera su posmatrali paradu avganistanskih i NATO vojnika u bazi i istakli da su njihovi odnosi i dalje dobri.\nKarzai je rekao da je "počastvovan što Brauna može da nazove prijateljem", na pitanje novinara da prokomentariše oštar odgovor koji je uputio Braunu prošle sedmice, na kritike britanskog premijera. Braun je rekao i da sa Karzaijem ima "najbolje moguće odnose" i da "redovno komuniciraju telefonom".\nParalelno sa padom podrške britanske javnosti ratu u Avganistanu, Braun je bio glasniji u odnosu na druge zapadne lidere u kritikama upućenim vladi Karzaija, koji je osvojio drugi mandat na izborima u avgustu, koje su pratile brojne nepravilnosti, javio je Rojters.\nAvganistanski predsednik oštro je odgovorio na Braunove kritike u intervjuu prošle sedmice okarakterisavši ih kao "veoma nesrećne i veoma proizvoljne" i "izuzetno uvredjive".\nBraun je po dolasku u Kandahar rekao da je neophodno pokazati da postoji rešenost za obračun sa talibanima "ali takodje rešenost avganistanske vlade da odigra veću ulogu u onome što treba da se uradi u budućnosti".\nU najžešćim okršajima koalicionih snaga sa talibanima od početka rata 2001. godine, ove godine u Avganistanu je poginulo 100 britanskih vojnika.\nBritanija snažno podržava novu strategiju američkog predsednika Baraka Obame u Avganistanu, koja uključuje slanje 30.000 dodatnih američkih vojnika, ubrzavanje obuke avgnistanskih snaga i početak povlačenja sredinom 2011. godine.\nSa 9.500 vojnika, Britanija ima drugi po veličini vojni kontigent u Avganistanu, odmah posle SAD, podsetila je britanska agencija.\n« Reply #298 on: December 26, 2009, 09:57:55 am »\nObjavljen snimak zarobljenog vojnika\nKandahar – Talibani su danas objavili video snimak američkog vojnika Boua Bergdala otetog 30. juna u Avganistanu.\nAmerička vojska potvrdila\nje da se radi o Bergdalu.\n„Ovo je užasan čin kojim se eksploatiše mladi vojnik, koji je očigledno primoran da pročita pripremljen tekst”, kaže se u saopštenju međunarodnih snaga u Avganistanu, kojim je potvrđeno da je vojnik na snimku Bou Bergdal.\nTo je drugi video snimak ovog američkog vojnika. Prvi je objavljen u julu.\nKratak snimak, objavljen na internetu, pokazuje vojnika kako sedi u uniformi sa šlemom i naočarima. Bergdal, kao i prvi put, govori u prilog svojim otmičarima.\n„Žao mi je što moram da vam kažem da nam ovaj rat izmiče i da će se pretvoriti u novi Vijetnam ako se američki narod ne uzdigne protiv ovog apsurdnog poduhvata”, kaže zatočeni vojnik.\nBou Bergdal (23), nestao je 30. juna na jugoistoku Avganistana, a američka vojska je objavila da je otet 2. jula i obećala da će učiniti sve da izdejstvuje njegovo oslobađanje.\nPortparol talibana Jusuf Ahmadi rekao je agenciji Frans pres da vojnik nije mučen i da se sa njim postupa prema šerijatskom zakonu o ratnim zarobljenicima.\nAhmadi je rekao da video snimkom talibani žele da pokažu da se radi o invaziji na Avganistan i da oni pobeđuju u ratu a da će osvajači biti ubijeni ili zarobljeni kao Bergdal.\nBegrdal je prvi vojnik koga su pobunjenici zarobili od početka zapadne vojne intervencije u toj zemlji krajem 2001. godine.\nU zamenu za američkog vojnika, talibani traže oslobađanje jednog broja svojih zatvorenika.\nvojnikvelika.jpg (17.93 KB, 250x176 - viewed 48 times.)\n« Reply #299 on: December 26, 2009, 01:14:01 pm »\nPages: 123456789101112131415161718192021222324252627282930313233343536373839404142434445464748495051525354555657585960616263646566676869707172737475767778798081828384858687888990919293949596979899100101102103104105106107108109110111112113114115116117118119120121122123124125126127128129130131132133134135136137138139140141142143144145146147148149150151152153154155156157158159160161162163164165166167168169170171172173174175176177178179180181182183184185186187188189190191192193194195196197198199200201202203204205206207208209210211212213214215216217218219220221222223224225226227228229230231232233234235236237238239240241242243244245246247248249250251252253254255256257258259260261262263264265266267268269270271272273274275276277278279280281282283284285 1 ... 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19  21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 ... 285 Go Up


Sređivanje fasada i krovova u centru Novog Sada - Novi Sad\nSređivanje fasada i krovova u centru Novog Sada\n13:11:00 16.11.2021, Komentara: 0\nNovi Sad – Građevinsko - zanatski i konzervatorsko - restauratorski radovi na tri objekta u centru Novog Sada trebalo bi da počnu do kraja godine, imajući u vidu da je Zavod za zaštitu spomenika kulture nedavno odabrao izvođače. Kako piše „Dnevnik“, sređivaće se fasade i krovi na zgradama u Dunavskoj 8 i 10 i na Trgu Marije Trandafil 12.\nReč je o zgradama od posebnog istorijskog i arhitektonskog značaja, a njihova obnova poverena je grupi pet beogradskih i dva novosadska preduzeća, s tim što je nosilac posla „Ornament investinženjering” iz Beograda.\nSređivanje zgrade u Dunavskoj 8 trebalo bi da bude završeno za tri meseca i koštaće gotovo šest miliona dinara, dok će obnova objekta u Dunavskoj 10 trajati mesec duže, odnosno 120 dana, i za to će biti izdvojeno oko osam miliona. Najviše novca, više od 15,5 miliona dinara, biće izdvojeno za rekonstrukciju zgrade na Trgu Marije Trandafil 12, a svi predviđeni radovi moraju biti završeni za 240 dana.\nPodsetimo, objekte u centru i Almaškom kraju Zavod za zaštitu spomenika kulture sređuje u okviru 17. faze obnove uličnih fasada i krovova u Petrovaradinu i Novom Sadu. Reč je o višegodišnjem projektu obnove graditeljskog nasleđa, za koji je većina novca obezbeđena iz republičkog budžeta, a do sada je rekonstruisano više od 90 zgrada i kuća.


Lorenc: Brine visok nivo građanskog nepoverenja - EU u Srbiji\nPomalo je zastrašujuće videti koliko nepoverenje među građanima postoji jer to može imati velike posledice po budućnost demokratije, rekao je šef političkog odeljenja u Delegaciji Evropske unije u Srbiji Dirk Lorenc na predstavljanju izveštaja “Uloga društvenih pokreta u stvaranju poverenja”.\n“Zadatak svih nas je da pronađemo načine da povećamo nivo društvenog poverenja, ne samo među građanima Srbije, već i građanima širom Evrope. Postoji jedan vidljivi zamor i manjak ineteresovanja za demokratiju i demokratske prakse među Evropljanima”, naveo je Lorenc.\nOn je dodao i da je jako civilno društvo od izuzetne važnosti za svaku demokratiju, zbog čega Evropska unija pruža podršku organizacijama civilnog društva u Srbiji, a to očekuje i od državnih institutucija.\n“Nemojte misliti da smo naivni. U izveštajima Evropske komisije jasno govorimo o tome da su prisutni pritisci i napadi na organizacije civilnog društva u Srbiji”, rekao je Lorenc.\nNaveo je, međutim, da i sama EU ima mnogo toga da uradi kako bi ojačala poverenje građana prema institucijama, a da je Konferencija o budućnosti Evrope pokrneuta upravo iz tog razloga.\n“Bitno je da razgovaramo o tome kako vidimo budućnost našeg kontinenta. Posebno mi je drago što su se tome priključili i građani Srbije i nedavno smo u Brisel poslali predloge koje smo dobili iz Beograda i oni će postati deo budućih smernica o tome u kom pravcu će se EU razvijati”, poručio je Lorenc.\nPredstavljanju izveštaja prisustvovali su i predstavnici civilnog društva, ali i Instituta za filozofiju i društvenu teoriju koji su i sproveli istraživanje koje ispituje stepen društvenog poverenja u Srbiji.\nOni su poručili da je evidentno da u Srbiji postoji odsustvo dijaloga u donošenju odluka važnih za društvo, da građani za te procese nisu ni zainteresovani, kao da i Evropska unija treba da učini više napora kako bi se društva u regionu transformisala u pravcu razvijenih funkcionalnih demokratija.\nKompletan izveštaj možete pogledati na linku. Izveštaj je predstavljen je u okviru završne konferencije programa “Žan Mone”.\nTo je inicijativa kojom se promoviše izuzetnost u predavanjima i naučnim istraživanjima na polju studija u oblasti Evropske unije na svetskom nivou. Aktivnosti takođe promovišu dijalog između akadamske zajednice i političkih aktera, sa ciljem da se poboljšaju EU politike.\nInicijativa je dobila ime po jednom od osnivača EU i deo je Erazmus+ programa. Do sada je kroz aktivnosti pokrenuto više od 5200 projekata u preko 100 država. Obuhvaćen je veliki broj oblasti, poput istorije, politike, ekonomije, prava i drugih disciplina. U okviru „Žan Mone“ aktivnosti, formirana je i snažna i dinamična profesionalna mreža na svetskom nivou.


Poslanici pitali o dijalogu, zdravstvu, saobraćaju i mafijaškim klanovima - Naslovi.net\nPoslanici pitali o dijalogu, zdravstvu, saobraćaju i mafijaškim klanovima\nPredsednik Skupštine Ivica Dačić izjavio je da je druga faza međustraničkog dijaloga formalno počela juče, a da će o nastavku procesa svi biti na vreme obavešteni.\nOdgovarajući na pitanje poslanika SPS-a Đorđa Milićevića o pripremi dijaloga, Dačić je ponovio da se dijalog odvija pod pokroviteljsktvom Skupštine potpomognut od Evropskog parlamenta i da je zato važno da bilo koji član EP ne iskazuje naklonost nekoj političkoj opciji.\nNa pitanje poslanika Jedinstvene Srbije Vojislava Vujića da li bi Skupština trebalo da prekine zasedanje kako bi pokazala da poštuje protivepidemijske mere, Dačić je odgovorio da takav predlog "apsolutno odbija".\n"Skupština nije dobrovoljno vatrogasno društvo već vrhovno zakonodavno telo. Apsolutno odbijam ovaj vaš predlog, mislim da je neodgovoran i populistički, mi smo ovde da radimo u interesu naroda i države i kad ostali ne mogu mi moramo da radimo", rekao je Dačić.\nPoslanica Stranke pravde i pomirenja Misala Pramenković pitala je kada će biti obnovljen Dispanzer za žene u Domu zdravlja Novi Pazar koji je u lošem stanju, a u njemu se godišnje obavi više od 40.000 pregleda.\nBranimir Jovanović iz SDPS-a pitao je "Puteve Srbije" kada će biti osvetljen deo Ibarske magistrale kod fabrike "Leoni" u kraljevu jer se na tom mestu često dešavaju saobraćajne nesreće.\nOn je rekao da se poslednja teška nesreća kod Kraljeva dogodila 27. februara kada je jedna osoba poginula, a dve su povređene.\nPoslanica saveza vojvođanskih Mađara Elvira Kovač pitala je ministra za brigu o porodici Ratka Dmitrovića o toku priprema izmena Zakona o finansijskog podršci porodicama sa decom, jer su, kako je rekla, poslednjim izmenama iz 2018. godine majke diskriminisane po više osnova.\nPoslanik sa liste "Aleksandar Vučić - Za našu decu" Nebojša Bakarec kroz poslaničko pitanje optužio je opoziciju da je umešana u pripreme ubistva predsednika Srbije i ponovio da je "Belivukov klan" pripremao likvidacije.\nBakrec je nabrajao povezana prezimena i rekao da su "Dijana Hrkalović, Dejan Milenković, Elez, Stefanović, Đilas, Kajmaković Vukadinović" deo istog klana koji se bori da opozicija, odnosno bivši režim zadrži svoje bogatstvo.\nBakrec je više puta ponovio da je reč o zaveri u koju je pored opozicije ipak upleten i deo vladajuće strukture.\nPoslanici će do kraja dana razmatrati sporazum o zajmu za infrastrukturne projekte u kulturi.\nB92.net na prolećnom zasedanju Skupštine Srbije; Nova sednica 9. marta FOTO/VIDEO\nDačić: Važan objektivan pristup posrednika iz EP\nSPSIvica DačićSkupština Srbijezdravstvo


« 5. Balkanski kongres artroskopije, sportske traumatologije i hirurgije kolena\nMeeting of Regenerative orthopedics Society ORTO CELL and ASTAS »\nPublished 13/10/2015 | By Astas Novi Sad\nI dalje nam je cilj da održimo edukaciju bogatu znanjem, naučnim dokazima i kliničkim iskustvom. Osmišljena je za iskusne kliničare koji se bave ovom problematikom u svojoj svakodnevnoj praksi a želeli bi da poboljšaju svoje veštine sa ciljem da pruže još bolju podršku svojim pacijentima i poboljšaju efekat lečenja.\nOčekujemo vodeće eksperte iz oblasti osteoporoze da prisustvuju i drže predavanja. Tokom tema koje koje su zastupljene polaznicima će prvog dana biti pojašnjena mehanizmi koštanog remodeliranja i kako se taj proces može pratiti zahvaljujući koštanim markerima, zatim uloga markera tokom postavljanja dijagnoze osteoporoze kao i praćenja lečenja osteoporoze ali i nekih drugih metaboličkih oboljenja. Drugog dana kursa polaznici će se upoznati sa značajem identifikacije vertebralnih fraktura, izborom adekvatne metode za njihovo dijagnostikovanje, kliničkim znacima za postojanje vertebralnih preloma kao i znacima netraumatskih vertebralnih deformiteta.


Ruska mornarica dobila NOVO MOĆNO ORUŽJE: Izaziva halucinacije i zaslepljuje neprijatelja, a nije SMRTONOSNO (VIDEO)\nFoto: YOU CHANNEL / youtube\nNovo oružje koje se montira na ruske ratne brodove privremeno zaslepljuje neprijateljske vojnike zbog čega promašuju ciljeve, imaju halucinacije i dobijaju nagon za povraćanje.\nDve ruske fregate opremljene su novim oružjem 5P-42 Filin (buljina), koje nije smrtonosno, otkrio je za RIA Novosti predstavnik proizvođača “Ruselektroniks”.\nTokom testiranja, dobrovoljci su jurišnim puškama, snajperskim puškama i mitraljezima gađali ciljeve zaštićene novim oružjem udaljene oko dva kilometra i imali su problema s nišanjenjem, jer “nisu mogli da vide metu”.\nČak 45 odsto dobrovoljaca reklo je da im se povraća i vrti u glavi, te da su dezorijentisani, dok je 22 odsto učesnika prijavilo halucinacije (“loptica svetlosti koja se kreće pred našim očima”).\nPrrema tvrdnjama proizvođača, “Filin” takođe “efikasno ograničava” efikasnost sistema za noćno osmatranje, laserskih senzora udaljenosti, pa čak i sistema za određivanje pozicije protivtenkovskih raketa udaljenih do pet kilometara.\nBrodovi opremljeni novim hajtek stanicama su najsavremenije fregate “Admiral Gorškov” i “Admiral Kasatonov” iz ruske flote u Severnom moru. Oba broda imaju po dve stanice, a novim oružjem će biti opremljene još dve fregate, koje su u fazi izgradnje.


Početna Roditeljstvo i vaspitanje Decija ćuškanja i konflikti\nautor : Dušica Vujčić Popović\nVerovatno bi se najradije odmah umešali, ali te dečije borbe su sasvim prirodne, kažu psiholozi. Kada krenu u školu većina dečaka pokušava da odmeri snagu sa drugim dečacima, a ređe to rade i devojčice. Imate razloga za brigu tek kada konflikti krenu da se rešavaju pesnicama, jer po pravilu dete na taj način traži ventil od svog nagomilanog besa..\nEvo nekoliko saveta :\npodstičete kod njega interesovanje za sport, i to grupni sport gde će dete biti upućeno na timski duh\ndozvolite mu da i kod kuće iskali bes, nemojte pokušavati po svaku cenu da ugušite to što dete oseća...neka zalupi vrata.\numešajte se odmah ako primetite da svojim postupcima ugrožava druge oko sebe : objasnite svom malom nasilniku da ne sme da povređuje drugu decu, jer ni on ne bi želeo da se prema njemu tako ponaša i da takvo ponašanje može imati za rezultat gubitak drugova i drugarica.\nUkoliko ste se ipak odlučili za kažnjavanje, budite dosledni, nemojte da dete kod vas primeti neodlučnost i popustljivost, jer će to shvatiti kao zeleno svetlo.


Lavrov: Optužuju nas i za mešanje u izbore u Švedskoj — smešno - 19.10.2017, Sputnik Srbija\nLavrov: Optužuju nas i za mešanje u izbore u Švedskoj — smešno\nMoskva smatra da je povećanje prisustva NATO-a na Baltiku deo politike obuzdavanja Rusije, izjavio je ministar inostranih poslova Rusije Sergej Lavrov na kraju... 19.10.2017, Sputnik Srbija\n11:55 19.10.2017 (Osveženo: 11:57 19.10.2017)\n© Sputnik / Maksim Blinov / Uđi u foto-galerijuSergej Lavrov\nMoskva smatra da je povećanje prisustva NATO-a na Baltiku deo politike obuzdavanja Rusije, izjavio je ministar inostranih poslova Rusije Sergej Lavrov na kraju ministarske sednice Saveta Barencovog/Evroarktičkog regiona (SBER).\n28 Avgust 2017, 20:04\n„Zabrinuti smo razvojem vojno-političke situacije na Baltiku, povećanjem prisustva NATO-a. Smatramo ove procese delom strateške politike obuzdavanja Rusije“, rekao je Lavrov.\nOn je dodao da se Rusija nada da će Severnoatlantska alijansa shvatiti potrebu saradnje sa Moskvom o vojno-političkoj situaciji u Evropi.\n„Nadamo se da će naše kolege iz NATO-a nekad razumeti potrebu takvog dijaloga“, rekao je on.\nŠef ruske diplomatije je naveo da je potrebno razgovarati o realnoj situaciji u Evropi u vojno-političkoj sferi na osnovu konkretnih podataka o vojnom potencijalu i rashodima za odbranu.\nLavrov je izjave da se Rusija meša u izbore u Švedskoj nazvao smešnim.\n„Iako nas neko optužuje da ćemo se opet mešati u izbore u Švedskoj, oni koji prate situaciju znaju koliko jer to smešno. Imamo dobru saradnju sa Švedskom i obnavljaju se kontakti između parlamentaraca i vojski“, dodao je on.


Merkelova i Oland prave plan za Ukrajinu | WebTribune\nHome U FOKUSU Merkelova i Oland prave plan za Ukrajinu\nTo što su se preksinoć u Berlinu nemačka kancelarka Angela Merkel i francuski predsednik Fransoa Oland sastali samo sa ukrajinskim predsednikom Petrom Porošenkom, a ne i sa četvrtim članom Normandijske grupe za rešavanje sukoba u Ukrajini, sudeći prema izjavi domaćice skupa, nikako ne znači isključivanje ruskog predsednika Vladimira Putina iz rešavanja ukrajinske krize.\nPrema rečima Merkelove, ona je saslušala „stav iz ukrajinskog ugla”, ali će se s tim u vezi „obnoviti kontakti sa ruskim predsednikom”.\n„Ne isključujem mogućnost održavanja sastanka četiri strane”, rekla je ona i dodala da postoje razlike u stavovima prema pitanju ukrajinske krize koji se moraju rešiti. „Sporazumi (o prekidu vatre) iz Minska osnova su za mir u Ukrajini.”\nOna nije krila da postoje problemi u primeni sporazuma, ističući pre svega da se ne poštuje prekid vatre i da se opstruiše rad misije Organizacije za evropsku bezbednost i saradnju (OEBS). Kancelarka je diplomatski prećutala ko je za to kriv, a i ukrajinski predsednik je bio bez teških reči upućenih na adresu Moskve.\nIako je tog dana pre podne u Kijevu na vojnoj paradi povodom 25 godina nezavisnosti Ukrajine bio poprilično ratoboran, ne isključivši novi talas mobilizacije i ističući mogućnost ruske invazije, u Berlinu je bio sušta suprotnost – pomirljiv i bez optužbi na račun Rusije. Doduše, uoči samita, zakazanog na Porošenkov zahtev baš na Dan nezavisnosti Ukrajine, ukrajinski diplomatski izvori su pokušali da odsustvo Putina prikažu kao signal da su „svi spremni na komunikaciju bez ruskog predsednika”. Nemci i Francuzi su se pak potrudili da to demantuju, ističući da se „ne vodi nikakva diplomatska bitka protiv Rusije”.\nNaprotiv, zvanični Berlin nastoji da kroz razgovore sa Putinom dođe do toga da se u potpunosti primeni sporazum iz Minska, koji je u jednom trenutku zaustavio sukobe u kojima je dosad poginulo oko 6.500 ljudi.\n„Sastali smo kako bismo primenili sporazum iz Minska, a ne da ga dovodimo u pitanje. Sve treba da bude učinjeno kako bi primirje postalo stvarnost”, rekla je Merkelova, čime je poslala poruku Moskvi, ali i Kijevu, u kojem deo vlasti smatra da se ratom može rešiti problemi u Donbasu, na istoku Ukrajine.\nDa Berlin nastoji da ima izbalansiran stav u kojem ne želi da pojačava tenzije sa Moskvom, svedoči i izjava Gernota Erlera, koordinatora nemačke vlade za odnose sa Rusijom, centralnom Azijom i zemljama Istočnog partnerstva. On je u izjavi za „Nordvest cajtung” izrazio zabrinutost što se u Kijevu uopšte diskutuje o vojnom rešenju sukoba u Donbasu, čime je zapravo poslao poruku ukrajinskim vlastima da zbog njih Nemačka neće ratovati protiv Rusije.\nOn je, doduše, istakao da ni Rusija, iako kritikuje Kijev, nije ispunila sve delove sporazuma, a da bi sastanak u Berlinu trebalo da bude novi politički podsticaj da sporazum iz Minska bude u potpunosti primenjen.\nErlera ističe da je Porošenku potrebna zapadna podrška da prevaziđe otpore u sprovođenju reformi u Ukrajini, ali pri tom sumnja da ukrajinski predsednik, uzimajući u obzir aktuelnu ravnotežu moći u Kijevu, može da iznese ideju napuštanja teritorija koje kontrolišu separatisti.\nKomentatorka „Mitelbajeriše cajtunga” ističe da Porošenko gubi na oba fronta, jer Evropa od njega traži sprovođenje sporazuma iz Minska, a narod ga optužuje za gubljenje rata u Donbasu, zbog čega je njegova popularnost sa 55 pala na samo 20 odsto. Komentatorka zbog toga zaključuje da zbog toga Evropa rizikuje da izgubi svog vernog partnera u Kijevu.\nPorošenkova vernost se videla i preksinoć kada je podržao Merkelinu izjavu da ne bi trebalo menjati normandijski format pregovora, u kojima učestvuju Nemačka, Francuska, Rusija i Ukrajina. Nemačka ne želi nove igrače iako je novi predsednik Poljske Andžej Duda najavio da će prilikom ovonedeljne posete Berlinu tražiti od Merkelove da u pregovore o rešavanju sukoba u Ukrajini uključi SAD, ali i Poljsku i ostale susede Ukrajine.\n„Ne mogu da zamislim da u pregovorima ne učestvuju moćne evropske države, ali mogle bi da se uključe i SAD, kao svetska sila koju Rusija svakako mora da uzima u obzir, i susedi Ukrajine, dakle oni koji su neposredno zainteresovani za ono što se dešava u Ukrajini”, rekao je Duda, koji smatra da bi u pregovorima trebalo da učestvuje i EU, a ne samo Francuska i Nemačka.\nIako Duda nastoji da u okviru NATO-a izdejstvuje odluku o tome da se, zbog straha od Rusije, u baltičkim zemljama, Poljskoj i Rumuniji razmeste vojne baze, tehnika i saveznički vojnici, on i sam ističe da nije previše optimističan da će u to ubediti i Merkelovu, koja ima suzdržan stav prema pomeranju infrastrukture NATO-a, jer smatra da će to samo podići tenzije u odnosima s Rusijom.\nTakav stav postaje dominantan i u nemačkoj javnosti, pa je tako bivši šef nemačke diplomatije Hans-Ditrih Genšer pozvao na novi početak u odnosima sa Rusijom. On je u razgovoru za minhenski dnevni list „Zidojče cajtung” izjavio da je „stara politika sukobljavanja” neprimerena ovom vremenu i da sankcije Zapada prema Rusiji nisu pokazale dejstvo kakvom su se nadali njihovi inicijatori.\n„Živimo u globalizovanom svetu i potrebna je snaga svih da bi se rešili problemi”, rekao je Genšer, dodavši da je Putina doživeo kao „poprilično pragmatičnog” političara i da je zato na Zapadu da se obrati „politički i privredno oslabljenoj Rusiji”. „Ako neko postaje slab, potrebno mu je dati ruku, on to neće zaboraviti. Ako čovek povuče nazad ruku, ni to neće zaboraviti.”\nGenšer, koji je bio vicekancelar i šef nemačke diplomatije od 1974. do 1992, zalaže se za intenzivan dijalog sa Rusijom, pri čemu kaže da je teško pregovarati sa Putinom, ali da je kancelarka Merkel sposobna za teške pregovore, te da bi ona u direktnim pregovorima mogla da mu bliže priđe od ostalih šefova država i vlada.


Sony HT-SF150 120W, 2.0 soundbar zvučnik cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nSony HT-SF150 120W, 2.0 soundbar zvučnik cene\ncena od 12.990,00 do 14.990,00 din | prodavnica (10)\ncena od 13.792,00 din\nUbit TS-25000 ANDERS zvučnik\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Sony HT-SF150 120W, 2.0 soundbar zvučnik po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Sony zvučnik HT-SF150 120W, 2.0 soundbar na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Zvučnici cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Sony Zvučnici, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Sony HT-SF150 120W, 2.0 soundbar zvučnik sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Sony HT-SF150 120W, 2.0 soundbar zvučnik. Pre kupovine, podatke za Sony zvučnik HT-SF150 120W, 2.0 soundbar proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Apologija pejzažne arhitekture - Izveštaj iz Strazbura - UPA\nApologija pejzažne arhitekture – Izveštaj iz Strazbura\n21. maj, 2019 21. maj, 2019 Office UPAS\nApologija pejzažne arhitekture ili Izveštaj iz Strazbura\nU Strazburu je 7 i 8. maja 2019. godine održana 10. Konferencija Saveta Evrope o Evropskoj konvenciji o predelu (EKP). Konvencija je donešena 2000. godine u Firenci. Od tada do danas, „firentinsku konvenciju“ je potpisalo 39 zemalјa s obavezom da će je primenjivati. Svake druge godine, na Konferenciji u Strazburu nacionalni predstavnici vladinog i nevladinog sektora podnose izveštaje o dvogodišnjim rezultatima primene konvencije na nacionalnom, regionalnom i lokalnom nivou.\nRepublika Srbija je potpisala i ratifikovala EKP 2011. godine nakon čega je donesen Zakon o potvrđivanju evropske konvencije o predelu (Sl. glasnik RS – Međunarodni ugovori”, br. 4/2011). U proteklih 18 godina, u Republici Srbiji su realizovane različite aktivnosti na akademskom nivou, ali i u oblasti prakse koje previđa primena EKP na nacionalnom i lokalnom nivou. Ove godine je Republika Srbiji, pored ostalog, predstavljena kroz planska dokumenta koja su svojim sadržajem usklađena s Zakonom o potvrđivanju evropske konvencije o predelu (Član 5. d. Integracija predela u politike prostornog (regionalnog) i urbanističkog planiranja – Prostorni planovi područja posebne namene Kulturnog predela Sremski Karlovci i Manastira Studenica). Pored toga, predstavljani su i rezultati postignuti u akademskoj zajednici (Član 6. B. Podsticanje univerzitetskog programa koji se bavi vrednostima vezanim za predele – Obeležavanje Dana predela na Šumarskom Fakultetu Univerziteta u Beogradu i objavljivanje udžbenika Planiranje predela – teorije i metode).\nOd donošenja EKP, pa sve do sada, vode se akademske i stručne rasprave o struci koja profesionalno može da obuhvati problematiku planiranja i zaštite predela. Žaleći za propuštenom prilikom da se pejzažna arhitektura, kao struka, afirmiše kroz Evropsku konvenciju o predelima, dve godine nakon donošenja EKP, profesor Davorin Gazvoda, u jednom od svojih radova, piše o svim prednostima obrazovanja u oblasti pejzažne arhitekture koje najsveobuhvatnije primenjuje Konvenciju – od različite razmere do različitih pristupa u planiranju, zaštiti i upravljanju predelima. Isti diskurs u svojim razmišljanjima sledi i profesor Karl Štajnic navodeći da se EKP može smatrati manifestom kako „škole“ tako i struke pejzažne arhitekture.\nNa ovogodišnjoj Konferenciji u Strazburu je učinjen napor da se „greška“ ispravi i da se pruži podrška pejzažnim arhitektama, posebno u zemljama u kojima struka nije „prepoznata“. Ekspert Saveta Evrope i jedan od osnivača EFLA i IFLA udruženja, gospodin Majkl Oldham, pripremio je sveobuhvatan izveštaj u kom se predlaže da zemlje potpisnice Konvencije formalno priznaju profesiju pejzažnih arhitekata na nacionalnom i međunarodnom nivou i da odvoje sredstva za planiranje i zaštitu predela kao javnog dobra (Tekst izveštaja se nalazi u prilogu).\nU svom izlaganju, gospodin Oldham je kroz istorijsku analizu razvoja teorije i prakse profesije pejzažne arhitekture, snagom argumenata, predstavio ključne nadležnosti u oblasti planiranja, projektovanja, zaštite i upravljanja predelima, na različitim razmerama, u uslovima savremenog prostornog i društvenog razvoja. Nakon duge diskusije i „optužbi“ da se ovakvim aktom favorizuje jedna struka, predlog je usvojen. U narednom periodu se očekuje dalje pravno procesiranje predloga o “prepoznavanju i priznavanju profesije pejzažne arhitekture“.\nVerujem da ova informacija nosi poruku ohrabrenja svima onima koji istrajavaju u odbrani profesije pejzažne arhitekture, „od teorije do prakse“, ali i onima koji se za borbu spremaju.\nNevena Vasiljević, pejzažni arhitekta


Ažurirana informacija 36 – Izjava generalnog direktora IAEA-e o situaciji u Ukrajini\nGeneralni direktor Rafael Mariano Grossi se nalazi u Ukrajini radi razgovora s višim zvaničnicima vlade na temu planiranog davanja hitne tehničke pomoći IAEA-e da bi se osigurali sigurnost i bezbjednost ukrajinskih nuklearnih objekata i pomoglo da se izbjegnu rizici od akcidenta koji bi mogao dovesti ljude i okoliš u opasnost.\nCilj posjete generalnog direktora je pokretanje promptne podrške sigurnosti i bezbjednosti ukrajinskih nuklearnih objekata. To će uključivati slanje eksperata IAEA-e u objekte koji se utvrde kao prioritet i isporuku opreme ključne za sigurnost i bezbjednost, uključujući i opremu za monitoring i vanredne situacije.\nU redovnoj ažuriranoj informaciji od 29. marta o situaciji sa sigurnošću i bezbjednošću u ukrajinskim nuklearnim objektima, Ukrajina je navela da nema promjene kod zaposlenih u Nuklearnoj centrali “Černobil”, koju kontroliraju ruske snage od 24. februara. Nema rotacije zaposlenih od 20–21. marta, kada je tehničko osoblje koje je radilo u objektu skoro četiri sedmice zamijenjeno kolegama iz obližnjeg grada Slavutiča.\nUkrajina je objavila da nema novih dešavanja u vezi s nuklearno-istraživačkim objektom sjeveroistočno, u Harkovu, dan nakon što je navedeno da je objekt pretrpio dodatnu štetu kada se ponovo našao pod vatrom prije nekoliko dana. Nuklearni materijal u objektu je u stanju ispod kritičnosti – ne može doći do nuklearne lančane reakcije – a količina radioaktivnog materijala je mala.\nRegulator je naveo da je 8 od 15 reaktora na četiri lokacije i dalje operativno, a to su dva u Nuklearnoj centrali “Zaporožje”, tri u Nuklearnoj centrali “Rivne”, jedan u Nuklearnoj centrali “Hmeljnicki” i dva u Južnoukrajinskoj nuklearnoj centrali. Ostali reaktori su isključeni zbog redovnog održavanja, dodao je regulator.\nU vezi sa zaštitnim mjerama, IAEA je izjavila da situacija ostaje nepromijenjena u odnosu na raniju. IAEA i dalje ne prima podatke putem daljinskog prenosa sa svojih sistema monitoringa instaliranih u Nuklearnoj centrali “Černobil”, ali se takvi podaci prenose u sjedište IAEA-e iz drugih nuklearnih centrala u Ukrajini.


Osnivači ruske IT kompanije "Veeam" Ratmir Timašev i Andrej Baronov postaće dolarski milijarderi nakon okončanja prodaje svoje firme američkom fondu Insight Partners, prenosi magazin Forbs.\nTimašev i Baronov su među 200 najbogatijih Rusa već neko vreme, a njihova imovina pojedinačno se tokom 2019. godine procenjivala na 700 miliona dolara. Nakon prodaje Veeama fondu Insight Partners njihovo bogatstvo će porasti za po 500 miliona dolara, pa će svaki imati po 1,2 milijarde dolara.\nOčekuje se da će rusko-američka poslovna transakcija biti okončana u prvom tromesečju ove godine,a njen ukupni iznos je pet milijardi dolara.\nPrema ugovoru, Veeam će biti američka kompanija sa sedištem u SAD.\nBaronov i Timašev napustiće upravu, ali će nastaviti da savetuju novu.


Berlin, Pariz, Rim za novi podstrek EU, protiv neformalnih pregovora o Bregzitu\nBeta 27. juna 2016. 20:30\nNemačka, Francuska i Italija najavile su danas „novi podsticaj“ EU posle glasanja Velike Britanije da izadje iz Unije, i isključili mogućnost bilo kakvih pregovora s Londonom dok ne uloži zvaničan zahtev za napuštanje EU.\n„Predstavićemo predlog našim kolegama za novi impuls (evropskom projektu) u raznim domenima tokom narednih meseci“ rekla je nemačka kancelarka Angela Merkel na konferenciji za štampu u Berlinu gde je s francuskim predsednikom Fransoa Olandom i italijanskim premijerom Mateom Rencijem razgovarala o posledicama britanske odluke.\nOna je rekla da su predvidjeni predlozi u oblasti odbrane, privrednog rasta, zapošljavanja i konkurentnosti, a francuski predsednik je istakao da ne treba gubiti vreme u odgovaranju na izazove koje postavlja Bregzit.\n„Složili smo se da neće biti formalnih ili neformalnih razgovora o izlasku Velike Britanije iz EU, dok u Evropskom savetu (samit EU) ne bude uložen zahtev za izlazak iz EU. Tek tada će Evropski savet izdati smernice po kojima će se pregovarati o izlasku“, rekla je Merkel.\nTaj stav je već ranije danas izneo portparol nemačke kancelarke Štefan Zajbert. On je rekao da postoji razumevanje da je britanskoj vladi potrebno razumno vreme da to uradi, ali da nesigurnost ne može da se nastavi doveka.\nFrancuski predsednik Fransoa Oland pozvao je da se ne gubi vreme oko izlaska Britanije iz EU, dok Britanci izgleda žele da odugovlače podnošenje zahteva.\n„Na nama je odgovornost da se ne gubi vreme oko rešavanju pitanja odlaska Velike Bitanije i novih pitanja za dvadesetsedmoricu“, rekao je Oland u Berlinu i dodao da nema „ništa gore od neizvesnosti“.\nOn je rekao da Britanci treba što pre da ulože zahtev za odlazak i ponovio reči Angele Merkel da neće biti pregovora pre podnošenja tog zahteva.\n„Mi razumemo političku situaciju Velike Britanije i treba da pokažemo poštovanje, ali takodje treba da očekujemo da Velika Britanija poštuje Evropsku uniju“, rekao je Oland.\nU zajedničkoj deklaraciji o sastanku tri lidera su tri osnovna prioriteta: unutrašnja i spoljna bezbednost, jaka ekonomiju i jaka socijalna kohezija, uz ambiciozne programe za mlade.\nU domenu ekonomije u deklaraciji se posebno ističe da zemlje Evrozone treba da ostvare veće jedinstvo, uključujući u fiskalnim i socijalnim sferama, gde se brojne vlade čvrsto drže svojih nacionalnih ovlašćenja.\nO tom predlogu treba da se raspravlja u sredu na samitu šefova država ili vlada i zemalja EU u Briselu, o Bregzitu.


U Novom Pazaru uručene novčane nagrade najboljim učenicima osnovnih i srednjih škola u 2020/21 – In Medija\nU Novom Pazaru uručene novčane nagrade najboljim učenicima osnovnih i srednjih škola u 2020/21\nNovi Pazar 30.06.2021. Najbolji učenici generacije novopazarskih osnovnih i srednjih škola dobili su od grada Novog Pazara posebne pohvale i novčane nagrade za istaknute rezultate u dosadašnjem školovanju.\nSrednjoškolci sa titulom najbojlih u generaciji, nagrađeni su sa po 40 000, a osnovci sa po 30 000 dinara. U njihovu čast organizovan je tradicionalno, svečani prijem a priznanja su uručili gradonačelnik Nihat Biševac, predsednica Skupštine Anela Halilović Šemsović i članica Gradskog veća zadužena za obrazovanje Ulfeta Demčović.\n„Imali smo divnu priliku da najuspešnijim učenicima u školskoj 2020/2021. godini, čestitamo ne samo školski uspeh već i najbolje predstavljanje na regionalnim i republičkim takmičenjima. Da bi rezultate postigli potrebno je puno rada i odricanja i zato smo na uspeh đaka iz Novog Pazara još ponosniji. Čestitam ne samo njima, već i nastavnicima, školama čiji su deo, kao i roditeljima, bez čije podrške nije moguće postizati rezultate“, poručio je mladima gradonačelnik Nihat Biševac, ističući da će Grad nastaviti da ulaže u razvoj obrazovanja.


Naime, nakon što je sletio sa kolovoza vozeći putničkog „VW-Golfa IV“, (E71-E-959), Jasmin Ovčina (35) je zadobio lake ozljede, koje su sanirane na Urgentnom bloku Kantonalne bolnice Zenica.\nSlužbenici policije Policijske uprave I u Zenici su tokom uviđaja utvrdili da tablice sa vozila ne odgovaraju vozilu, nego da su je vozilo ukradeno u Maglaju, od vlasnika E.M. u noći između 10. i 11. aprila.\nOvčina je, nakon pružanja pomoći uhapšen, te je utvrđeno da se može povezati sa nizom krađa i teških krađa na području Maglaja. Nakon obrade slučaja, predat je u nadležnost Kantonalnom tužilaštvu Zeničko-dobojskog kantona, zbog postojanja osnova sumnje da je počinilo nekoliko krivičnih djela.\nViše iz kategorije: « Ko je sve na potjernici Interpola Havarisana auta na parkinzima »


Kina zadržava cenzuru Interneta\nKina je danas poručila da će zadržati cenzuru interneta i potvrdila da će nastaviti da blokira sve sadržaje za koje smatra da su "podrivački" ili da su pretnja po "nacionalno jedinstvo".\nSaopštenje o politici prema internetu objavljeno je tri meseca nakon spora o cenzuri zbog kojeg je američka kompanija "Gugl" (Google) povukla svoj pretraživač.\nU izveštaju se navodi da je krajem 2009. godine u Kini bilo 384 miliona korisnika interneta, što je oko 29 odsto od ukupnog broja stanovnika.\nKineska Vlada planira da u sledećih pet godina taj broj poveća na 45 odsto jer su, kako se ističe u izveštaju, ruralne oblasti "digitalna pukotina."\nMeđutim, Kina koja redovno blokira internet stranice poput "Fejsbuka", "Jutjuba" i "Tvitera" nije dala naznaku da će ublažiti "veliki vatreni zid" - što je nadimak za mrežu raznih filtera zbog kojih korisnici interneta sa kopna ne mogu da pristupe materijalu za koji vlada smatra da je "osetljiv".


Komšić sa premijerom Sanchezom: Španija će pomoći BiH\nPremijer Sanchez je prihvatio i Komšićev poziv da posjeti Bosnu i Hercegovinu u narednom periodu.\nPredsjedavajući Predsjedništva Bosne i Hercegovine Željko Komšić sastao se danas sa premijerom Španije Pedrom Sanchezom u sjedištu Vlade Španije u Madridu.\nNa sastanku koji se održava za vrijeme Komšićeve visoke državne posjete Španiji, razgovaralo se o jačanju međusobnih odnosa Bosne i Hercegovine i Kraljevine Španije, a premijer Sanchez je iskazao posebnu želju da se Španija više angažira u pomoći Bosni i Hercegovini na putu u EU i NATO.\nU tom smislu je premijer Sanchez naglasio i kako će Španija koristiti svoje kontakte kako bi pomogla Bosni i Hercegovini, zatražio da se kontakt sa predsjednikom Komšićem održava redovno kako bi mogli iz prve ruke znati stvarno stanje u Bosni i Hercegovini. Premijer Sanchez je prihvatio i Komšićev poziv da posjeti Bosnu i Hercegovinu u narednom periodu.\nPredsjednik Komšić je premijera Sancheza upoznao sa posljednjim dešavanjima u Bosni i Hercegovini, zahvalio se na dosadašnjoj pomoći koju je pružala Španija, i izrazio zahvalnost premijeru Sanchezu na stavu da je poštovanje i pridržavanje prioritetima iz mišljenja Evropske komisije esencijalno za napredak Bosne i Hercegovine prema EU.\nPredsjednik Komšić i premijer Sanchez su razgovarali i o unapređenju ekonomskih odnosa i turističke saradnje.


a&s Adria Magazin - Tranzicija sa sigurnosti na internet stvari\nTranzicija sa sigurnosti na internet stvari\nNajnoviji tehnološki pomaci prisilili su brojne tradicionalne sigurnosne kompanije da uđu na tržište IoT-a i pametnih domova. Za potrebe ovog članka razgovarali smo s nekoliko kompanija koje su prošle ovu tranziciju kako bismo otkrili šta je potrebno za uspjeh na novom tržištu\nNaredna velika stvar u tehnološkoj industriji nesumnjivo je internet stvari. Koncept međusobno povezanih uređaja i svih prednosti koje to ima za korisnike brzo je osvojio tržište. Prema kompaniji za istraživanje tržišta MarketsandMarkets, očekuje se da će vrijednost tog tržišta sa 157,1 milijardu dolara, koliko je iznosila u 2016. godini, do 2021. narasti na 661,7 milijardi dolara, uz složenu godišnju stopu rasta od 33,3 posto. Sva specijalizirana tržišta u industriji prolaze veliku promjenu kako bi kupcima mogla ponuditi pristupačne i kvalitetne usluge.\nNovi načini upotrebe\n"Kako bi se ispunile promjenjive potrebe u industriji, razvijaju se novi načini upotrebe i primjeri korištenja, što je rezultat najnovijih tehnoloških inovacija. IoT u kombinaciji s cloud računarstvom i velikim podacima stvara mogućnost velike zarade za kompanije", stoji u obavještenju povodom izvještaja te istraživačke kompanije. Industrija sigurnosti pažljivo prati razvoj IoT tržišta dok pokušava iskoristiti faktore koji bi joj mogli pomoći da svoje proizvode učini efikasnijim. Nekoliko kompanija za pružanje sigurnosnih rješenja već je preduzelo korake za osiguravanje svog mjesta na tržištu. Međutim, neki stručnjaci upozoravaju na to da, za razliku od ostalih industrija, industrija sigurnosti treba oprezno pristupiti usvajanju IoT sistema. Razlog je to što je njena suština da pruži zaštitu. Iako IoT proširuje mogućnosti za to, on isto tako stvara i više prilika da se ta zaštita oslabi. Nedavni primjeri hakiranih IoT uređaja zaista potvrđuju ovu mogućnost da sigurnosni sistemi postaju slabiji uz IoT. Uprkos tome, tehnička sigurnost uz pravi pristup sigurnosnih kompanija može imati korist od nekoliko dobrih strana tog koncepta. Tradicionalne sigurnosne kompanije koje su voljne prihvatiti novu tehnologiju imaju prednost nad ostalima u pogledu infrastrukture, pouzdanosti u njihov brend i baze kupaca.\nTržišna tranzicija iz perspektive kompanija\nZa razliku od nekih drugih tehnoloških događanja, IoT je za kupce itekako vidljiva pojava. Čak i krajnji korisnici postaju svjesni različitih prednosti novih tehnologija i očekuju da ih kompanije ponude u svojim rješenjima. Ističući tehnologiju umreženih domova u Evropi, za koju se očekuje da će do 2021. godine dostići vrijednost od 19,4 milijarde dolara, James Somerville-Smith, šef distribucije i marketinga za područje sjeverne Evrope u Honeywell Security & Fireu, kaže da ovaj segment prolazi kroz izuzetno veliki rast. "Kao rezultat ove rastuće potražnje, potrošači su podigli svoja očekivanja u vezi s tim šta njihova tehnologija može postići. Mnogi sada žele kombinovati različite kućne sisteme u jedno rješenje u kojem sistemi ne samo da rade zajedno nego se međusobno i razumiju. Sigurnosni sistemi sve više postaju dio toga", objašnjava Somerville-Smith.\nTakođer stavljajući naglasak na značaj potražnje, David Ly, direktor Ivede, kaže da tržište određuje način na koji će se tranzicija odvijati, a promjena je već počela. Kupci sve više od svojih pametnih telefona očekuju lahkoću korištenja i upravljanja. Ova promjena proširuje mogućnosti ponude čak i kod netradicionalnih sigurnosnih kompanija. "Oni od svojih sigurnosnih sistema žele više interakcije i bolju kontrolu. Ovaj trend donosi dodatne mogućnosti zarade za netradicionalne sigurnosne kompanije. Mislim da je to u suštini prilika za industriju da proširi lepezu proizvoda i usluga. Drugim riječima, više vam ne treba tradicionalno rješenje za videonadzor, pa čak ni IP kamere s uslugom montiranja. Tržište postaje sve otvorenije i fleksibilnije, jer više ne morate prodavati tradicionalne sigurnosne proizvode", kaže Ly. Dodao je da njegova kompanija planira iskoristiti prednosti ovog trenda tako što će naprosto biti fleksibilnija u pogledu ponude.\nCijena i dalje igra značajnu ulogu\nPredsjednik StarVedia Technologyja Jeffrey Wu kaže da su glavni razlozi za tranziciju s tradicionalne sigurnosti na područje pametnih domova i sistema zasnovanih na IoT-u tržišna konkurencija i padajuća cijena uređaja. Može se reći da su kupci ključni faktor u pokretanju inovacija u oblasti IoT-a. Kako krajnji korisnici postaju sve svjesniji inovacija do kojih dolazi u ovoj oblasti, sve će više tražiti nova i efikasna rješenja. Bilo bi dobro trenutne zahtjeve kupaca proučiti u ovom kontekstu. Oni su nesumnjivo jedinstveni u pogledu tehnologije, ali još je interesantniji krajnji rezultat koji žele postići.\nPrema Thomasu Schulzu, direktoru marketinga i komunikacija za područje Evrope, Bliskog istoka i Afrike u kompaniji ASSA ABLOY, kupci žele jednostavnost. Širenje tehnologije u svakodnevnom životu priviklo nas je na ideju jednostavnog korisničkog iskustva. "Tehnologija nas je također učinila nestrpljivim i željnim praktičnosti. Zbog toga uređaji za pametne domove moraju biti lahki za korištenje i održavanje. Oni se moraju integrisati s tehnologijama koje već koristimo – telefonima, sigurnosnim ekosistemima itd", kaže Schulz. On je dodao da je glavni faktor na komercijalnom tržištu isplativost. Naprimjer, prijelaz sa žičanih na bežična rješenja znači jeftinije i lakše montiranje, manju potrošnju energije i mnogo niže troškove održavanja. Ovo potiče kompanije da istražuju prednosti ugrađivanja sistema kontrole pristupa još dublje u njihovim prostorima. One znaju da će to s bežičnim uređajima biti isplativije, a ipak će predstavljati značajnu sigurnosnu nadogradnju.\nSomerville-Smith je istakao da je za brojne kupce ključni faktor daljinska kontrola nad njihovim pametnim sigurnosnim sistemima. Mobilni telefoni i drugi pametni uređaji igraju veliku ulogu kada su u pitanju pametni sigurnosni sistemi, omogućavajući vlasnicima domova da kontrolišu svoje sigurnosne sisteme tokom obavljanja svakodnevnih obaveza.\nNaprimjer, uz Honeywellov sistem i aplikaciju za udaljenu kontrolu vlasnik stana ili kuće na svom mobilnom uređaju automatski biva obaviješten ukoliko dođe do aktiviranja uzbune, a alarmne sisteme može podesiti sa svog telefona. Na poslu će, recimo, vlasnik kuće preko GX Remote Controla biti obaviješten o isključenju sistema – što će značiti da se njegovo dijete vratilo iz škole. Prema tome, uza sve ove mogućnosti, ključno je da se sigurnosne usluge na pametnim telefonima dizajniraju tako da budu jednostavne i lahke za korištenje. Za Wua se zahtjevi kupaca uglavnom vrte oko protokola. Različiti korisnici zahtijevaju različite protokole. To može predstavljati izazov za kompanije koje žele standardizirati svoju ponudu za glatku integraciju s drugim proizvodima.


Beta 27. januara 2017. 11:30\n„U našem sećanju je opomena, u našem oprostu poziv da zajedno izgradjujemo budućnost čovečanstva koje živi u miru, razumevanju, uvažavanju, bez neprijateljstva, osvete i mržnje“, kazao je Nikolić na beogradskom Starom sajmištu gde je predvodio državnu ceremoniju obeležavanja Dana sećanja na žrtve holokausta.\nNikolić je ocenio da je kolektivno pamćenje izuzetno značajno „ne samo zato što ga dugujemo svojim precima, nevinim žrtvama bezumlja i zla, već i zato što je to pamćenje odbrana od zaborava i pokušaja promene istorijskih činjenica“.\nPovodom Medjunarodnog dana sećanja na žrtve holokausta danas će u Njujorku biti otvorena izložba „Istina o Jasenovcu – pravo na nezaborav“, a prisustvovaće delegacija iz Srbije i preživali logoraši.\nU Beogradu je juče predstavljen projekat „Mesta stradanja – Prva faza Holokausta u Srbiji i Hrvatskoj“ čiji je cilj mapiranje lokacija gde su vršene masovne egzekucije Jevreja i Roma tokom 1941. godine.\nKako je najavljeno, u Beogradu će 23. februara biti održan seminar o Holokaustu, genocidu nad Romima i kulturi sećanja, dok će u aprilu i maju rezultati projekta biti prezentovani tokom dva skupa – u Beogradu i Rijeci.\nMedjunarodni dan sećanja na holokaust, 27. januar ustanovljen je 1. novembra 2005. godine rezolucijom Generalne skupštine UN, a njime se obeležava dan kada su vojnici sovjetske Crvene armije 1945. oslobodili nacistički logor smrti Aušvic-Birkenau u Poljskoj.


Broj vakcinisane dece u Republici Srpskoj raste - Moja Medicina\nBroj vakcinisane dece u Republici Srpskoj raste\nObuhvat vakcinacijom protiv morbila, rubeole i zaušnjaka, teških zaraznih bolesti, u Srpskoj raste u poslednje tri godine, ali je i dalje daleko od dovoljnog za postizanje kolektivnog imuniteta.\nZa takav imunitet i sprečavanje pojave ovih bolesti potreban je obuhvat od više od 95 odsto, dok je kod nas prošle godine to bilo 83,4 odsto. Zbog toga se, kažu stručnjaci, dešava da i ove godine u RS imamo 12 osoba obolelih od morbila, dok je u FBiH broj obolelih od ove zarazne bolesti premašio 530 ljudi. Većina obolelih nisu vakcinisani MRP vakcinom protiv ove bolesti.\nEpidemiolozi Instituta za javno zdravstvo RS podsećaju da je vakcinacija ključna mera za sprečavanje zaraznih bolesti, da je sprečila najviše smrtnih slučajeva u istoriji čovečanstva, ali i da je najviše problema sa nevakcinisanjem, sa kojima se suočava javno zdravstvo, bilo upravo sa MRP vakcinom.\n– Taj problem počeo je sa objavom članka u Engleskoj u kojem je pojava autizma dovedena u vezu sa ovom vakcinom. Tada je došlo i do pada vakcinacije i obuhvata MRP vakcinom u celoj Evropi. Ali to istraživanje nije bilo validno i MRP vakcina nema nikakve veze sa autizmom. Stvar je u tome što se pojava prvih simptoma autizma poklapa sa vremenom davanja vakcine, nakon navršene prve godine, i onda se roditelji vežu za to. Međutim, nakon toga je urađeno mnoštvo istraživanja kojima je obuhvaćeno više od 25 miliona dece, i nijedno nije utvrdilo da je MRP vakcina povezana sa pojavom autizma – podsetila je epidemiolog Ljubica Jandrić, povodom Evropske nedelje imunizacije, koja je obeležena i u RS od 25. do 30. aprila.\nU Japanu je, dodaje, i prekinuto vakcinisanje ovom vakcinom na četiri godine, a obolevanje od autizma se nastavilo.\nNepoverenje roditelja i prekomerni oprez dovodi i do toga da se deca učestalo ne vakcinišu na vreme, čak i onda kada bi to mogla.\nNajbolje je da vakcinu protiv morbila, rubeole i zaušnjaka dete primi između 12 i 15 meseci starosti, ali već se došlo u situaciju da prvi dozu ove imunizacije ne dobiju pre drugog ili čak trećeg rođendana, što narušava kolektivni imunitet.\nPoseban problem je to što nevakcinisanje ugrožava decu i ljude koji iz nekog razloga ne mogu da se vakcinišu protiv ovih bolesti.\n– Često u našim krajevima zbog šmrcanja odlažu vakcinaciju, iako to nije razlog, kao ni neka kijavica. Isto tako, postoje neki razlozi kada se vakcinacija odlaže, a to je nekada visoka temperatura, neka akutna infekcija, neželjena reakcija nakon davanja prethodne vakcine i slično. Smatra se i da nijedan antibiotik ne utiče na stvaranje kvaliteta imunosti, te dete desetak dana posle antibiotika slobodno može da primi vakcinu. Poželjno je da vakcinacija ide bez tih odlaganja u odnosu na kalendar obavezne imunizacije, ali ako se to desi, bolje je da se vakcinišu ikad, nego nikad. Za MRP vakcinu, do 19. godine mora biti urađena i revakcinacija, koja je isto tako važna, da se postigne pravi imunitet – kažu pedijatri.\nJedna doza MRP vakcine nije dovoljna, a čak i deca koja su prebolela morbile mogu da prime vakcinu.\nVelika epidemija pre pet godina\nOdgađanje imunizacije stvara uslove za pojavu epidemije, a to se može desiti dok god ima nevakcinisanih, ističe epidemiolog Instituta za javno zdravstvo RS Ljubica Jandrić.\nPo njenim rečima, imamo sve više osetljive djece i to su uslovi za pojavu epidemije, a kada se to desi, onda imamo decu koja se zbog zdravstvenih razloga ne mogu vakcinisati i koja mogu biti žrtve te epidemije.\nU RS smo u 2014. godini imali veliku epidemiju morbila, sa više od 4.000 obolelih, a prošle godine smo imali epidemije u tri grada, sa ukupno oko 80 oboljelih.\nIzvor: blic.rs Foto: moravainfo.rs


Kanzas stiže u Tampu: Sudar Brejdi – Mahoms u borbi za Lombardijev trofej (VIDEO)\nIzvor: MozzartSport.com, 25.Jan.2021, 05:25\nČifsi pobedili Bafalo Bilse sa 38:24 i zakazali duel za dve nedelje na Floridi sa razgoropađenim Bakanirsima u 55. Superboulu. I pored povrede palca leve noge fantastičan je bio kvoterbek domaćeg tima. Blistali i brzonogi risiver Tajrik Hil i najbolji tajt end lige Trevis Kelsi\nBranilac titule u NFL šampionatu, Kanzas Siti, igraće za drugi uzastopni trofej Vinsa Lombardija, za dve nedelje u Tampa Beju na stadionu Rejmond Džejms. Rival u 55. Superboulu biće im razgorođeni Bakanirsi. Dok je tim sa Floride posle drame pobedio Grin Bej sa 31:26 na Lembo fildu u Viskonsinu, četa Endija Rida je lako stigla do drugog velikog finala u nizu, pobedivši Bafalo Bilse na svom Erouhedu sa 38:24.\nU borbi za najvredniji...\nKanzas Siti i Tampa Bej u 55. Superboulu za trofej Vinsa Lombardija\nIzvor: RTS, 25.Jan.2021\nTimovi Kanzas Siti i Tampa Beja pobedama u sinoćnim finalima Konferencija američkog fudbala izborili su plasman u 55. Superboulu koji će se igrati 7. februara na stadionu „Rejmond Džejms“ u Tampi. Tampa Bej je nadigrao Grin Bej sa 31:26, a Kanzas Siti čifsi pobedili su Bafalo Bilse sa...