Film Željka Mirkovića "Teslin narod" kandidat za Oskara\nNajprestižnije priznanje u oblasti filmske umjetnosti\nDugometražni film srpskog reditelja Željka Mirkovića nedavno je dobio izuzetno priznanje, a govori o Srbima koji su svojim radom ostavili trag u američkoj istoriji.\nAmerička filmska akademija kvalifikovala je dokumentarac "Teslin narod" Željka Mirkovića za nagradu Oskar, u kategoriji dugometražnih dokumentarnih filmova, čime je ovo ostvarenje srpskog reditelja i zvanično postalo kandidat za najprestižnije priznanje u oblasti filmske umjetnosti.\n"Teslin narod" je poslije premijerne projekcije u Beogradu sa velikim uspjehom prikazan u Njujorku, Los Anđelesu, Pitsburgu, Bostonu, Majamiju, Pertsonu i Nju Džersiju. Od jeseni kreće u dalju distribuciju i promociju po Americi, biće prikazan u Vašingtonu, Čikagu, Filadelfiji, San Francisku i drugim gradovima, a postoji veliko interesovanje da ovaj izuzetni dokumentarac vidi i publika u Kanadi, Australiji, Velikoj Britaniji i Švedskoj.\nMirkovićev film predstavlja nesvakidašnje putovanje kroz prošlost i sadašnjost našeg naroda - od iskrcavanja prvog Srbina na američko tlo prije više od 200 godina, Đorđa Šagića, iliti Džordža Fišera, čije se ime nalazi u Livingstonovoj knjizi "100 znamenitih Amerikanaca", do današnjih velikana.\nKroz priče istaknutih Srba pored Nikole Tesle i Mihajla Pupina, publika upoznaje trostrukog dobitnika Pulicerove nagrade Volta Bogdanića, Gordanu Vunjak Novaković, jedinu ženu člana Njujorške akademije nauka, srpske inženjere, tvorce Apolo programa, legendarne oskarovce Karla Maldena, Stiva Tešića, Pitera Bogdanoviča i mnoge druge, čije je ime utkano u istoriju Amerike. Tu je i zanimljivost poput one, da je čuvena Dži Aj Džo igračka napravljena po uzoru na srpskog heroja Mihajla Pejića.\nSvi ovi ljudi ostavili su traga gradeći ne samo SAD, gdje su dijelom živjeli i radili, već su svoja imena ugradili i u istoriju Srbije. Priča o njima nije samo priča o njihovom uspjehu, nego i o cijelom našem narodu i njegovim potencijalima koji nadrastaju lokalne ili nacionalne okvire.\n"Teslin narod je simbol koji se prepoznaje kao mogućnost povezivanja radi ostvarivanja pozitivnih ciljeva. Teslin narod je simbol koji ne traži geografsko objašnjenje. Teslin narod se globalno prepoznaje kao brend koji obavezuje da se jedino zalaganjem i rezultatima postižu pozitivne vrijednosti", istakao je reditelj i producent Željko Mirković.\nFilm je urađen u koprodukciji Optimistik filma i RTS-a, na inicijativu Teesla Science Foundation iz Filadelfije, a podržali su ga Ministarstvo kulture Srbije, Ambasada SAD u Beogradu i Savjet za kreativne industrije premijerka Ane Brnabić.\nOstvarenje "Teslin narod" uvršteno je u arhive vodećih svjetskih institucija: Kongresna biblioteka u Vašingtonu, biblioteka Univerziteta Harvard, biblioteka Univerziteta Јejl, Hilandarska naučna biblioteka na Univerzitetu u Ohaju, biblioteka Univerziteta Kolumbija, biblioteka Univerziteta u Ohaju, biblioteka "Elmer Holms Bobst" u Njujorku, biblioteka Hilman Univerziteta u Pitsburgu, biblioteka Univerziteta Djukejn, biblioteka Univerziteta u Pensilvaniji.\nTeslin narod Oskar\nSedam nominacija, a bez statue\nLegendarna glumica i ove godine je ostala bez Oskara VIDEO\nRoma ispala od Porta\nPokušao da odglumi udarac: "Oskar ide" Edinu Džeki VIDEO


AMSS - Blic Online\n"MOGUĆI ODRONI I VODA NA KOLOVOZU" AMSS: Oprez u vožnji zbog nestabilnog vremena, a evo i kakva je situacija na graničnim prelazima\nVreme godišnjih odmora je i vreme najvećih gužvi na putevima, naročito u vreme takozvane smene turista, koja će uslediti za dve nedelje. Tokom vikenda povećan je broj vozila na mnogim gradskim saobraćajnicama u određeno doba dana, ali to isto važi i za najfrekventnije putne pravce u zemlji, odnosno auto-puteve. Međutim, uz pomoć dobrih informacija i saveta možete izbeći određene putne pravce i granične prelaze na kojima se gužve stvaraju, a koje sve alternativne varijante možete imati u opticaju saznali smo od Tamare Ninić iz Auto-moto saveza Srbije.\nKAKO DA ZAOBIĐETE GUŽVE Kolone i zakrčenja naredna dva dana, ali evo zašto je ipak bolje putovati ovog nego naredna dva vikenda (VIDEO)\nKad se spoje petak i godišnji odmori dobiju se velike gužve, kako na izlazima iz Beograda, tako i na izlazima iz zemlje. Ovoga jutra javljamo se ispred Auto-moto saveza Srbije (AMSS) gde ćemo razgovarati sa Tamarom Ninić o svemu što je bitno da znate ukoliko se spremate za put.\nGUŽVE NA GRANICAMA Na Kelebiji se čeka i do PET SATI\nDanas se, kao i uvek na kraju radne nedelje, može očekivati pojačan saobraćaj na auto-putevima i naplatnim stanicama, saopštio je Auto-moto savez Srbije.\nTEMPERATURE ĆE PRIJATI VOZAČIMA AMSS: Saobraćaj umerenog intenziteta, a evo kakva je situacija na naplatnim stanicama\nSaobraćaj je u Srbiji umerenog intenziteta i odvija se po uglavnom suvim kolovozima, a nešto prijatnije temperature odgovaraće vozačima, naročito ukoliko planiraju duže putovanje, saopštio je Auto-moto savez SRbije (AMS S).\nPRIPREMITE SE ZA GUŽVE Evo u kojim pravcima se očekuju zakrčenja\nOvog vikenda, ako krećete na put, pripremite se za gužve na putevima.\nLančani sudar koji se desio kod Dušanovačkog mosta napravio je veliku saobraćajnu gužvu ovoga jutra na auto-putu iz pravca Niša ka Beogradu.\nČUVAJTE SE LAŽNIH ŠLEP SLUŽBI AMSS i nemački ADAC izdali ZAJEDNIČKO saopštenje, upozoravaju vozače na PREVARANTE NA PUTEVIMA\nU susret još jednoj letnjoj sezoni i očekivanom pojačanom intezitetu tranzitnog saobraćaja kroz našu zemlju, posebno građana Savezne Republike Nemačke, predstavnici AMSS i nemačkog kluba ADAC , u interesu zaštite svojih članova na putevima u Srbiji, ovim putem izdaju zajedničko saopštenje za javnost:\nNESNOSNE GUŽVE NA GRANICAMA: Putnička vozila na Horgošu i Kelebiji čekaju satima\nPrema informacijama Uprave granične policije u 5:15 časova putnička vozila na Horgošu na ulazu čekaju pet, a na Kelebiji na izlazu četiri sata.\nISPLANIRAJTE PUTOVANJE: Upozorenje vozačima zbog VRUĆINE i GUŽVI, najbolje krenuti rano ujutru ili popodne


S400 za 500L – CfSP\nDragan Šutanovac 12/24/2019 Comments (0)\nBez obzira na činjenicu da je od 2000. godine do današnjih dana, u kontinuitetu postojao konsenzus u vezi evropskih integracija, premijerka Ana Brnabić je ipak potpisala Sporazum o slobodnoj trgovini između Srbije i Evroazijske ekonomske unije (EAEU). Paradoksalno, pomenuti Sporazum koji nam ne donosi nikakvu korist, potpisan je u vreme gotovo apsolutne podrške aktuelnog saziva Narodne Skupštine politici pridruživanja EU. Treba naglasiti da je Srbija i pre ovog Sporazuma imala potpisane sporazume o slobodnoj trgovini sa tri najveće članice EAEU (Rusijom, Kazahstanom i Belorusijom), dok sa preostale dve (Jermenija i Kirgistan) nije ni postojao izvoz. Uprkos upozorenjima iz EU da nam takav pristup može ugroziti transparentnost naše EU orijentacije, aktuelna Vlada se ozbiljno pripremala i u međuvremenu potpisala i Fitosanitarni sporazum kojim se uređuje izvoz robe biljnog porekla u EAEU, a koji je bio uslov za navedeni Sporazum.\nDa Sporazum sa EAEU nema samo ekonomske posledice, na eksplicitan način pokazuje i izveštaj Ministarstva odbrane SAD u kojem se naglašava da je Srbija intenzivirala saradnju sa Rusijom od kada je na vlasti SNS. Samim tim, ovakva vrsta saradnje može u perspektivi predstavljati ozbiljnu opstrukciju u odnosima sa Zapadom odnosno na sam proces evropskih integracija. Iako je Evropska komisija u svom izveštaju za 2019. godinu sugerisala završetak revizije strategija bezbednosti i odbrane, istovremeno je naglasila da bi one u potpunosti trebalo da odražavaju orijentaciju Srbije ka EU. A kad pisanje tako značajnih dokumenata prepustimo potrebama dnevne politike, dobijamo strategije zamrznutog konflikta, opstrukcije pregovaračkog procesa i virtuelne neutralnosti sa jasno izraženom emocijom prema Istoku. A to je i Pentagon shvatio kad apostrofira da manjak transparentnosti u strateškim i operativnim prioritetima Srbije komplikuje saradnju u oblasti odbrane. Zar je toliko teško da se shvate moguće posledice pogubne međunarodne vojne saradnje?\nIako je aktuelni ministar odbrane ubedjen da je uspeo da unapredi bilateralnu vojnu saradnju sa Rusijom, ofanzivne obaveštajne aktivnosti “partnera” sa Istoka se očigledno nisu smanjile. Upravo suprotno, kulminirale su sa veoma agresivnom metodologijom obaveštajnog rada i sa očiglednom finansijskom podrškom. Nedavni slučaj potpukovnika Georgi Klebana čije su neprijateljske aktivnosti završile i na YouTube-u, predstavlja samo deo aktivnosti koje nam sprovode “braća s ljubavlju”, a što su potvrdili i zvaničnici u Srbiji.\nO kakvim se osetljivim operacijama radi možemo zaključiti i na osnovu iznenadnog i nenajavljenog dolaska direktora Spoljne obaveštajne službe Ruske Federacije Sergeja Nariškina koji se 16.04.2019. godine sastao sa predsednikom Vučićem. To je model šatl obaveštajne diplomatije Ruske Federacije poput sličnog slučaja iz 2016. godine kada je sekretar ruskog Saveta za nacionalnu bezbednost Nikolaj Patrušev stigao u Beograd kako bi sprečio izručenje ruskih operativaca vlastima u Podgorici. Tadašnje saopštenje za medije je bilo vezano za potpisivanje memoranduma o razumevanju u oblasti bezbednosti, dok se ovogodišnje, očigledno usaglašeno, odnosilo na unapređenje saradnje obaveštajno bezbednosnih sektora dve zemlje u borbi protiv međunarodnog terorizma.\nJavnost je često uznemiravana informacijama koje mogu uticati na ličnu ili opštu bezbednost građana. Tome često doprinose kvazi-analitičari, pa i pojedini eksperti poput profesora Edvarda Džozefa, koji na osnovu zvaničnih saopštenja, ne poznavajući u dovoljnoj meri diplomatsku retoriku i ne posedujući informacije “sa terena”, dolaze do površnih zaključaka. Jer ukoliko sa današnje distance analizirate aferu potpukovnika Klebana, potom saopštenje sa zajedničke sednice Kolegijuma MO i načelnika GŠ VS od 09.04.2019. godine, a na kraju i pomenuti dolazak Nariškina samo par dana posle tog Kolegijuma, možemo zaključiti da se radi o neprijateljskim obaveštajnim i hibridnim aktivnostima Moskve koje se diplomatski amortizuju benignim saopštenjima. Podsećanja radi, u saopštenju sa zajedničkog Kolegijuma MO i GŠ VS je naglašeno da Vojska Srbije poručuje svima, i u zemlji i u inostranstvu, da nije i neće biti sredstvo za obaranje legalne i legitimne vlasti u Republici Srbiji i nasilno rušenje ustavnog poretka. To je tada protumačeno kao strah od opozicije, ali sada vidimo da se radi o ofanzivnoj obaveštajnoj delatnosti “s ljubavlju”. Osim dežurnih eksperata sa nedostatkom informacija, deo krivice za pogrešno postavljene zaključke snose i mediji koji žele atraktivnost, ali ne po svaku cenu i analitičnost. Tako dolazimo do pogrešne hipoteze o neophodnosti oštrije diplomatije SAD prema Srbiji.\nOno što je za Srbiju sasvim izvesno jeste činjenica da je EU i sada i u budućnosti najznačajniji spoljnotrgovinski partner Srbije u koju izvozimo oko 70% naših proizvoda. Samim tim, strateška orijentacija Srbije bi trebala biti izvesna. Jer niti će Srbija ikada uvesti S-400 iz Rusije, niti ćemo ikada izvesti 500L u Rusiju.\nIzvor: Nedeljnik “NIN” 12.12.2019\nPrevious Na kojoj stolici sedi Srbija\nNext Krušik – paradigma našeg društva


VEK PODELE SE NASTAVLJA, MNOGO TOGA OSTAJE TABU: 100 godina od osnivanja Severne Irske, MRŽNJA unionista i nacionalista je ogromna | Najnovije vesti - Srbija danas\n21.10.2021. • 18:31 Srbija Danas/Kurir\nDve strane nikako ne mogu pronaći zajednički jezik\nCrkvenom službom u Armagu danas je obeležena stogodišnjica podele Irske. Iako je pet glavnih hrišćanskih crkava podržalo ovu ceremoniju, ona je svejedno obavijena velom kontroverze još od septembra kada je irski predsednik Majkl Higins glatko odbio poziv da prisustvuje.\nŠtark je najbolji primer da Srbija traži "nove" ljude za slobodna radna mesta\nPOLICIJA IZDALA UPOZORENJE - STANIVNIŠTVO U PANICI: Pronađena druga OBEZGLAVLJENA žrtva serijskog ubice koji je u bekstvu\nZašto? Predsednik je naveo da si naziv i struktura "službe za razmišljanje i nadu" koja se služi "povodom veka podele Irske i osnovanja Severne Irske" po prorodi političke, mada je naveo da njegov nedolazak nije bojkot.\nIrski premijer Leo Varadkar sada predstavlja irsku vladu, a službi prisustvuje i britanski premijer Boris Džonson dok je kraljica juče otkazala dolazak iz zdravstvenih razloga. Članovi Demokratske stranke unionista (DUP) iz Severne Irske kritikovali su Higinsovu odluku, što je potpuno logično, navodi istoričar Brajan Henli koji se bavi Irskom.\nIrska je pre 100 godina podeljena protivno željama većine. Granici su se protivili ne samo republikanci već i takozvani "ustavni" nacionalisti pokreta za samoopredeljenje "Home Rule", radnici i unionisti sa juga. Granica se pojavila kao deo nasilnog procesa potčinjavanja manjinske zajednice u novoj Severnoj Irskoj.\nIdeja da bi godišnjica toga mogla da bude dobra prilika za rzamišljanje o istoriji je pogrešna, kaže Henli. Bač kao što lideri DUP odbili da prisustvuju komemoraciji Uskršnje pobune 2016. godine, tako je i bilo za očekivati da Higins preseli ovaj događaj. Irski predsednik je prisustvovao brojnim događajima severno od granice ali je u ovom slučaju tvrdio da ceremonija nije "politički neutralna".\nAnkete su pokazale da većina podržava njegovu odluku. Da li se onda može reći da te ankete pokazuju stav javnosti o granici? Delom i može, iako je potezanje pitanja granice više posledica Bregzita i trgovinskog sporazuma sa EU a manje razmišljanja i diskusije o prošlosti. Ono što ankete možda pokazuju je sve veća svest o ogrnaičenjima koncepta "zajedničke istorije".\nProteklih 10 godina Irska je bila uključena u obeležavanje ne samo stvaranja Severne Irske već i modernog Ujedinjenog Kraljevstva. Političari i zvaničnici su prilično lenjo mislili da obeležavanje događaja poput Prvog svetskog rata može kod javnosti da izazove osećaj zajedničke istorije Irske i Britanije, unionista i nacionalista, a možda čak i da ih podstakne na pomirenje.\nTa ideja "zajedničke istorije", kaže istoričar za Observer, je uvek bila pogrešna, naročito jer su se izbegavale bolne tačke - imperijalizam, moć, klase, nejednakost i druga pitanja. Neki komentatori su istinski bili uplašeni prilikom obeležavanja sto godina od Uskršnje pobune 1916. godine da će biti ismejani što stogodišnjicu pokušavaju da brendiraju kao priliku za privlačenje turista. Upravo zbog toga se sa ovom komemoracijom išlo "ravno", bez mnogo direktne politike, u strahu da ne zaplaše narod.\nTo je razlog zašto su se lokalna zajednica i istorijska društva toliko uključili u obeležavanje godišnjice. Vlada je, sa svoje strane, učinila dostupnim ključna dokumenta koja se tiču ovog perioda revolucije, uključujući i dosijee iz vojne službe. No, izbegavanje političkih pitanja je uvek problematično, naročito jer je postojeća ideja komemoracije vrlo politička sa postojanjem "dve tradicije" u Irskoj i "zajedničke istorije" sa Britanijom, navodi Henli.\nTakav pristup je uvreda za ljude koji su živeli u Irskoj pre 100 godina i koji su bili spremni da se bore za svoja politička uverenja. Sada se to svelo na trampu - nacionalisti imaju Uskršnju nedelju, unionisti se sećaju Some a političari, istoričari i birokrate mogu da čestitaju jedni drugima na svojoj zrelosti i izbegnutom "vrućem krompiru".\nPitanja koja su duboko podelila Irce pre jednog veka sada su pojednostavljena, ispeglana a uloga Britanije u svemu potpuno ignorisana, dodao je istoričar.\nIrska i Britanija dele istoriju ali ne dele "jednaku istoriju". Jedna zemlja je pokorila drugu i samo jedna zemlja je bila globalno carstvo. Na kraju je Kruna morala da pribegne sili da bi zadržala Irsku. Nametanje granice i pretnje "užasnim ratom" irskim delegatima ako odbiju sporazum iz 1921. godine to lepo ilustruje.\nPokušaj da se obeleži podela i ne pomenu ove činjenice kako se neko ne bi uvredio, na kraju neće nikoga zadovoljiti. To je bio slučaj i sa pokušajem Irske da u januaru 2020. obeleži godišnjicu policijskih snaga pre rata za nezavisnost, irske policije i policije Dablina, što im se obilo o glavu i izazvalo žestoke kritike javnosti.\nZa razliku od brojnih komentatora i istoričara, Higins se u svojim obraćanjima dotakao pitanja imperijalizma i moći i podsetio da mnogi koji kritikuju kontradikcije irskog nacionalizma imaju običaj da ignorišu ulogu britanskog imperijalizma u irskoj istoriji.\nProbivši taj balon od sapunice oko zajedničke istorije, učinio je uslugu onima koji žele iskrenu debatu o događajima od pre jednog veka koja bi možda stvorila prostora za istinsko razmišljanje na temu zašto su Irska i Britanija i dalje toliko podeljeni, zaključio je Henli.\nRepublika Irska Severna Irska Velika Britanija unionisti nacionalisti IRA Demokratska stranka unionista


Mali: Zna se ko je vodio kampanju protiv mene - Naslovi.net vesti\nMali: Zna se ko je vodio kampanju protiv mene\nBeograd -- Potpuno mi je jasno zbog čega sam bio predmet najprljavije i najodvratnije kampanje protiv mene i moje porodice u protekle tri godine, kaže Siniša Mali.\n“Sada kada vidim ko je kandidat na drugoj strani onda vidim i ko je novac u kampanju protiv mene uložio proteklih godina, a to su Dragan Đilas i njegovi tajkuni”, rekao je Mali. Takođe, Mali je naveo da je ove godine na... »\nSEEbiz utorak, 26. septembar 2017.\nBEOGRAD - Gradonačelnik Beograda Siniša Mali izjavio je danas da će verovatno dati ostavku pre isteka svog mandata i da najverovatnije neće biti kandidat za gradonačelnika.\n"Ja najverovatnije neću biti kandidat na narednim izborima i najverovatnije ću podneti ostavku pre isteka mog mandata, ali odlazim nasmejan. Odlazim ponosan na sve ono što smo uradili u prethodne tri godine", kazao je Mali... »\nMali: Đilas stoji iza napada na mene. Božović: Smešno porediti Malog i Vesića sa Đilasom\nBeta utorak, 26. septembar 2017.\nGradonačelnik Beograda Siniša Mali izjavio je danas da će verovatno dati ostavku pre isteka svog mandata i da najverovatnije neće biti kandidat za gradonačelnika. "Ja najverovatnije neću biti kandidat na narednim izborima i najverovatnije ću podneti ostavku pre isteka mog mandata, ali odlazim... »\n"Najverovatnije neću biti kandidat na narednim izborima i najverovatnije ću podneti ostavku pre kraja mandata, ali odlazim ponosan na sve što je u prethodne tri godine urađeno u gradu", rekao je Mali novinarima pre početka... »\nMali: Podneću ostavku pre kraja mandata, Đilas je vodio najprljaviju kampanju protiv mene\nNova ekonomija utorak, 26. septembar 2017.\nEvo koga je Mali napao i rekao: "Vodi kampanju da bi nastavio da pljačka i vratio grad tajkunima, možda i ne podnesem ostavku"\nPravda utorak, 26. septembar 2017.\nGradonačelnik Beograda Siniša Mali pojasnio je novinarima ko vodi kampanju protiv njega i zašto ga ne zanima da podnosi ostavku.\nNaime, on je kompletnu pažnju posvetio svom prethodniku na ovoj funkciji - Draganu Đilasu. - Kada je Đilas odlazio sa vlasti bilo je 108-109.000 nezaposlenih, u avgustu ove godine 90.628 lica, dakle 18.000 manje. Kada su Đilas i... »\nFoto: Mondo/Goran Sivački Siniša Mali je u izjavi novinarima bivšeg gradonačelnika Dragana Đilasa optužio da je ostavio javašluk u javnim preduzećima, ali ga je doveo i u direktnu vezu sa kampanjom koja se, kako kaže vodila... »\nMali napao đilasa: "Vodi kampanju da bi nastavio da pljačka i vratio grad tajkunima"\n- Kada je Đilas odlazio sa vlasti bilo je 108-109.000 nezaposlenih, u avgustu ove godine 90.628 lica, dakle 18.000 manje. Kada su Đilas i Šapić sa njim bili ovde imali ste samo tri javna gradilišta, sada samo javnih imate 60.... »\nFoto: Mondo/Goran Sivački Mali je novinarima pre početka sednice Skupštine grada rekao da će najverovatnije podneti ostavku pre kraja mandata, ali da odlazi ponosan na sve što je u prethodne tri godine urađeno u gradu. Beogradski... »\nSiniša Mali: Verovatno dajem ostavku, i verovatno...\nGradonačelnik Beograda Siniša Mali izjavio da će najverovatnije podneti ostavku pre kraja mandata i da se verovatno neće kandidovati na narednim izborima.\nFoto: Vlada Šporčić "Najverovatnije neću biti kandidat na narednim izborima i najverovatnije ću podneti ostavku pre kraja mandata, ali odlazim ponosan na sve što je u prethodne tri godine urađeno u gradu", rekao je Mali... »\nSlobodna Evropa utorak, 26. septembar 2017.\nGradonačelnik Beograda Siniša Mali izjavio je da će najverovatnije podneti ostavku pre kraja mandata i da se najverovatnije neće kandidovati na narednim izborima u Beogradu. "Najverovatnije neću biti kandidat na narednim izborima i najverovatnije ću podneti ostavku pre kraja mandata, ali odlazim... »\nBEOGRAD: Gradonačelnik Beograda Siniša Mali izjavio je da će najverovatnije podneti ostavku pre kraja mandata i da se najverovatnije neće kandidovati na narednim izborima u Beogradu.\nNajverovatnije neću biti kandidat na narednim izborima i najverovatnije ću podneti ostavku pre kraja mandata, ali odlazim ponosan na sve što je u prethodne tri godine urađeno u gradu, rekao je Mali novinarima pre početka sednice... »\nDel Potro protiv Federera spasio tri meč lopte i osvojio masters u Indijan Velsu\nSportski žurnal pre 5 sati još 2 povezane


Obeležen 77. Dan ustanka naroda Srbije\nObjavljeno 07.07.2018. u 20h\nTradicionalno svake godine na platou kod spomenika heroju Žarku Zrenjaninu, polaganjem venaca, obeležava se Dan ustanka naroda Srbije u Drugom Svetskom ratu, i početak borbe protiv fašizma.\nDanašnjoj svečanosti su pored malobrojnih preživelih, njihovih potomaka i onih koji poštuju tradiciju, prisustvovali i predstavnici Okruga, Gradske uprave i vojske. Nakon polaganja venaca, prisutnima se obratio predsednik skupštine grada Oliver Mitrović.\n„ Srbija danas obeležava 77. godišnjicu početka oružanog otpora protiv fašizma u okupiranoj zemlji. Tokom Drugog Svetskog rata Srbija se našla na pravoj strani, onoj koja se borila protiv najvećeg zla čovečanstva, protiv fašizma. Naš narod time se ponosno svrstao na stranu velike Evropske anti fašističke i slobodarske koalicije. Naši preci su 1941. godine ušli u rat sa jednom željom, da svom narodu donesu slobodu, lepšu budućnost, bolji život, da ostanemo svoji na svome, i sami odlučujemo o svom razvoju. Kao i svake godine, i danas se prisećamo julskih događaja iz 1941. godine i svih žrtava sa jasnom željom i opredeljenjem da se zlo poput fašizma više nikada ne ponovi. Samo stalnim ukazivanjem gde verska, rasna i nacionalna mržnja može odvesti, možemo sprečiti da se slični događaji ponove. Republika Srbija, Banat i grad Zrenjanin mogu biti ponosni, na svoju slavnu istoriju i na sve one koji su u borbi za slobodu dali ono najvrednije, svoje živote. Sećamo se danas svih žrtava u borbi protiv fašizma, i poručujemo da njihove žrtve nisu uzaludne, jet danas živimo u slobodnoj i perspektivnoj Srbiji. Svim žrtvama neka je večna slava i hvala im.“ – naglasio je predsednik skupštine grada Oliver Mitrović\nPolaganjem venaca obeležen Dan ustanka naroda Srbije\nU oba svetska rata na prostoru Banata uz naše sugrađane borili su se pripadnici bratskog Ruskog naroda. Mitrović je istakao da je sećanje na te heroje, njih 220, dug prema njima i civilizacijska obaveza prema njihovim potomcima i onima koji će nas naslediti.\nTagovi:drugi svetski rat\nObeležena 75. godišnjica oslobođenja Zrenjanina\nDogađaji o kojima se malo zna – tajna Železničkog mosta


UVOZNE DAŽBINE: Od 25. aprila uvode se pogodnosti za građane BiH – Glas Regije\nUVOZNE DAŽBINE: Od 25. aprila uvode se pogodnosti za građane BiH\nDugoočekivana Odluka o ostvarivanju prava na oslobađanje od plaćanja uvoznih i izvoznih dažbina, koja građanima i privredi donosi određene pogodnosti, počinje se primjenivati od 25. aprila, saopšteno je iz Uprave za indirektno oporezivanije (UIO) BiH.\nU skladu sa pomenutom Odlukom došlo je do određenih izmjena kada su u pitanju visine iznosa za koje je predviđeno oslobađanje od plaćanje uvoznih dažbina.\n– Kada fizičko lice ulazi u carinsko područje BiH vozilom ili na neki drugi način, trenutno ima pravo na oslobađanje od plaćanja uvoznih dažbina na robu koju unose u svom ličnom prtljagu za vlastite potrebe do vrijednosti od 200 KM. Početkom primjene nove Odluke ta vrijednost se povećava do iznosa od 600 KM. Prema trenutnim propisima, kada građani BiH dobijaju putem pošte pakete iz inostranstva, trenutno se oslobađanje od plaćanja uvoznih dažbina vrši na pakete zanemarive vrijednosti, do iznosa od 50 KM. Početkom primjene nove Odluke ta vrijednost se povećava do iznosa od 300 KM, ukoliko fizičko lice naručuje robu iz inostranstva i istu plaća prilikom narudžbe. S druge strane oslobađaju se od plaćanja uvoznih dažbina paketi do vrijednosti od 90 KM ukilko fizička lica iz BiH iste dobijaju od fizičkih lica iz inostranstva bez bilo kakvog plaćanja. Kada se radi o gore pomenutoj robi mora biti vidljivo da je ista namijenjena za vlastitet potrebe. Ne smije se raditi o količinama koje bi dale naslutiti da je ta roba namijenjena daljoj prodaji u BiH – kažu u UIO.\nKad su u pitanju privrednici, nova odluka donosi oslobađanje od plaćanja uvoznih dažbina za opremu za proizvodnju koja se ne proizvodi u BiH, a koja se uvozi za novu ili proširenje postojeće proizvodnje, modernizaciju proizvodnje, uvođenje nove odnosno osuvremenjavanje postojeće proizvodne tehnologije, a kojom se obavlja neposredna proizvodna djelatnost.\nOdlukom je predviđeno oslobađanje i za opremu koja predstavlja ulog stranog lica, tačnije sredstva za obavljanje registrovane djelatnosti i nihovi rezervni dijelovi, kao i za materijal za izgradnju i popravak građevinskih objekata za obavljanje djelatnosti.\n« Kad proljeće boli\nDERVENTA: Obilježen Dan oslobođenja opštine u Drugom svjetskom ratu »\n21. Marta 2019., 2:35


Human Health Project (HHP) neprofitna organizicija objavljuje poziv kandidatima sa iskustvom iz oblasti poslovnih administracija da se prijave za HHP volonterski program u Los Anđelesu.\nmenadžment, poslovne administracije\nHHP volonterski program je predviđen za trajanje od šest do dvanaest mjeseci i uključuje nepuno radno vrijeme. Direktor prijedloga će pomagati timu za razvoj biznisa u pripremi dokumentacije za prijedloge koji se odnose na nove poslovne mogućnosti. Volonteri će blisko sarađivati sa kliničkim malim i srednjim preduzećima, kako bi pripremili prilagođene, sveobuhvatne odgovore i budžete za projekte koji se tiču zdravlja ljudi.\nMogu se prijaviti domaći i međunarodni kandidati koji ispunjavaju sljedeće uslove:\n– kandidat ima bečelor diplomu iz oblasti poslovnih administracija\n– kandidat ima najmanje pet godina iskustva u oblasti menadžmenta i razvoju prijedloga u komercijalnoj prodaji\n– kandidat posjeduje napredne kompjuterske vještine\n– kandidat posjeduje odlične pismene i usmene komunikacione vještine\n– kandidat ima organizacione i interpersonalne vještine.\nDetaljnije: HHP volonterski program za upravljanje prijedlozima projekata\nIz oblasti poslovne administracije predlažem i Jonathan Young PhD stipendije na Exeter univerzitetu


O Otvorenoj komunikaciji » Debatni klub Fakulteta političkih nauka\n15 godina rada na razvoju moći argumentacije, kluture i javnog nastupa\nSrednjoškolski debatni program pokrenuo je 1994. godine Fond za otvoreno društvo u Jugoslaviji, kao i u drugim post-komunističkim zemaljama.\nPrva generacija debatera maturirala je u leto 1997. godine i pošto smo želeli da nastavimo da se bavimo debatovanjem, u novembru 1997. osnovali smo i registrovali Otvorenu komunikaciju (OK) kao nezavisnu, studentsku, nevladinu organizaciju.\nOtvorena komunikacija, univerzitetska debatna mreža, osnovana je od strane profesora i studenata Univerziteta u Beogradu. Misija Otvorene komunikacije je da promoviše debatu kao obrazovni metod i sredstvo političke i društvene komunikacije.\nPrvobitno je postojala samo na Pravnom fakultetu kao njegov debatni klub, nakon čega se proširila i na ostatak univerziteta. Od 2002. godine Otvorena komunikacija je prisutna na Fakultetu političkih nauka kroz rad Debatnog kluba. Ubrzo je osnovan debatni klub i na Fakultetu organizacionih nauka, a od 2010. godine debatni klub nastaje na Ekonomskom fakultetu, Filološkom fakultetu, Fizičkom fakultetu i Univerzitetu Singidunum, kao i i srednjoškolski debatni program u Matematičkoj gimnaziji i Trećoj beogradskoj gimnaziji.\nNjene obrazovne programe iz oblasti debate, komunikacije, kritičkog razmišljanja, argumentacije, građenja slučaja i javnog nastupa do sada je završilo više od 1.200 studenata.\nPosebno mesto među godišnjim projektima Otvorene komunikacije zauzimaju Belgrade Open – međunarodni debatni turnir, koji okuplja 150 učesnika iz celog sveta i Serbia Summer Debate Camp, sedmodnevni intezivni debatni trening i turnir na kojem su učestvovali studenti iz Srbije, regiona i Sjedinjenih Američkih Država.\nZahvaljujući prethodnom iskustvu u organizaciji međunarodnih debatnih takmičenja, i posvećenosti razvoju debate kroz obrazovne programe, Evropski univerzitetski debatni savet je avgusta ove godine jednoglasno podržao kandidaturu Otvorene komunikacije za organizaciju Evropskog univerzitetskog debatnog prvenstva 2012.


Beko šest sati saslušavan o privatizaciji Luke Beograd RSEStranice po jezicima\nBeko šest sati saslušavan o privatizaciji Luke Beograd Printajte\nBiznismen Milan Beko bio je 6 sati na saslušanju u Upravi kriminalističke policije u svojstvu građanina, gde je govorio o slučaju privatizacije Luke Beograd.\nBeko je bio na saslušanju u zgradi u Palati Srbije, gde je sedište Kriminalističke policije.\nPrivatizacija Luke Beograd jedan je od 24 sporna predmeta na koje je ukazala i EU.\nSaslušanje koje je počelo oko 11 časova završeno je oko 17.15 sati. Beko je zgradu Ministarstva unutrašnjih poslova napustio sam, a ispred ulaza sačekao ga je vozač u crnom mercedesu.\nBeko je novinarima kratko rekao da je izjavu dao u svojstvu građanina i da smatra da je uspeo da ukaže MUP-u i tužilaštvu na razloge zašto je godinama stvaran privid o nezakonitostima u sekundarnoj privatizaciji Luke Beograd.


Trebinje jedan od gradova “sljedbenika” u projektu euPOLIS\nFriday, 20 November 2020 10:01\nOzvaničen je početak međunarodnog projekta euPOLIS, koji finansira program Horizon 2020, uz koordinaciju Nacionalnog Tehničkog Univerziteta u Atini (NTUA), povezujući znanje i iskustvo 28 partnerskih organizacija iz cijelog svijeta, uključujući 4 evropska grada: Pirej, Beograd, Lođ i Gladsaks.\nOvi gradovi će pokrenuti angažman građana i primjenu prirodom inspirisanih rješenja inovativne metodologije urbanog planiranja euPOLIS-a, dok će Bogota, Palermo, Limasol i Trebinje biti gradovi “sljedbenici”, koji će učiti kroz iskustva predvodnika i sprovesti euPolis metodologiju u svojim sredinama.\nProjekat euPOLIS ima za cilj da zamijeni ili kombinuje tradicionalne skupe mašinske sisteme napravljene u svrhu zaštite životne sredine sa prirodnim sistemima u cilju stvaranja otpornih urbanih ekosistema sa nižim troškovima životnog ciklusa, što bi direktno uticalo na jačanje javnog zdravlja i kvalitet života. Projekat se bavi kritičnim izazovima kao što su nizak kvalitet životne sredine, fragmentacija i niska biorazličitost na javnim mjestima i problemima sa resursima vode, uvođenjem struktuisanog pristupa kako bi se aktivirali skriveni resursi i usluge postojećih prirodnih i projektovanih urbanih sistema i regeneracija i rehabilitacija urbanih ekosistema.\nDetaljni ciljevi euPOLIS-a su poboljšanje urbane otpornosti primjenom odgovarajućih matrica urbanog planiranja i stvaranjem životnih inkluzivnih urbanih prostora. Proces zasnovan na sistematskom sprovođenju inovativnih participativnih alata sa posebnim osvrtom na pol, starost i invaliditet. Eksperti euPOLIS tima će identifikovati kritične izazove sa kojima se demo gradovi susreću, obezbijediće holistička rješenja, a onda izmjeriti njihov pozitivan uticaj na kvalitet života građana: njihovo ukupno blagostanje, fizičko, mentalno i emocionalno zdravlje.\nTrebinje je jedan od gradova “sljedbenika” u projektu euPOLIS.\nGrad će biti lokacija za izgradnju kapaciteta zaposlenih, a i građana, kako bi dobro savladali metodologiju inovativnog prostornog i urbanog planiranja inspirisanog prirodnim rješenjima u cilju poboljšanja javnog zdravlja i kvaliteta života. Grad Trebinje bi tako novostečene prakse uvrstio u buduće projekte.\nTrebinje će biti pogodna lokacija za euPOLIS da pokaže prednosti svojih inovacija putem mentorstva i obuka.


Zapisnik sa prvog sastanka radne grupe za izradu Akcionog plana\nSastanak je održan 8. februara 2016. godine u prostorijama Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave.\nPredstavljanje izveštaja Nezavisnog mehanizma za izveštavanje\nCentar za evropske politike će 31. marta. 2016 godine u Palati Srbija predstaviti izveštaj Nezavisnog mehanizma za izveštavanje o napretku Srbije 2014/2015.\nCentar za evropske politike predstavlja nacionalnu istraživačku organizaciju koja vrši ulogu Nezavisnog mehanizma za izveštavanje u okviru Partnerstva za otvorenu upravu.\nOdržan drugi sastanak međuministarske radne grupe\nSastanak je održan 2.3. u prostorijama Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave. Učešće na sastanku su uzeli predstavnici državnih organa i organizacija civilnog društva. Sastanak je vodila sekretar radne grupe, Dragana Brajović. Na sastanku su razmatrani predlozi mera koji su izneti na prvom okruglom radnom stolu koji je održan 19.2. u Palati Srbije, usvojen je zapisnik sa prvog sastanka i izneti su dodatni predlozi mera za nacrt akcionog plana radi sprovođenja POU inicijative. Na samom kraju sastanka usledila je konstruktivna rasprava oko nastavljanja mera koje nisu sprovedene u okviru prethodnog akcionog plana.\nWebinar o profesionalizaciji standarda za rukovanje i obradu podataka u državnim institucijama\nCentar za evroatlantske studije vas poziva da se registrujete za webinar o profesionalizaciji standarda za rukovanje i obradu podataka u državnim institucijama.\nOdržane prve konsultacije sa predstavnicima civilnog društva\nU Palati Srbija, 19. februara 2016. godine je održan prvi konsultativni sastanak sa predstavnicima organizacija civilnog društvao o definisanju prioriteta za drugi Akcioni plan za sprovođenje inicijative Partnerstva za otvorenu upravu u Republici Srbiji za period od 2016. do 2017. godine. Sastanku je prisustvovalo oko 50 organizacija civilnog društva što predstavlja značajan pomak imajući u vidu da je prilikom izrade prošlog akcionog plana, prvom sastanku prisustvovalo samo devet organizacija civilnog društva.\nPredlog operativnih smernica za vođenje procesa izrade Akcionog plana\nOrganizacije civilnog društva održale su sastanak 18. februara sa ciljem povećanja kvaliteta učešća javnosti u procesu izrade Akcionog plana za sprovođenje inicijative Partnerstva za otvorenu upravu u Republici Srbiji za period od 2016. do 2017. godine.\nMehanizam za nezavisno izveštavanje o implementaciji Partnerstva za otvorenu upravu poziva sve zainteresovane strane da se do 24. februara 2016. godine aktivno uključe u javne konsultacije o izveštaju o ispunjenju Prvog Akcionog plana za sprovođenje inicijative Partnerstvo za otvorenu upravu u Republici Srbiji.\nKonsultativni sastanak povodom izrade drugog Akcionog plana\nMinistarstvo državne uprave i lokalne samouprave, u saradnji sa Kancelarijom za saradnju sa civilnim društvom, organizuje konsultativni sastanak povodom izrade drugog Akcionog plana za sprovođenje inicijative Partnerstvo za otvorenu upravu u Republici Srbiji za period od 2016. do 2017. godine, koji će se održati 19. februara 2016. godine, od 9:00 do 14:00 časova, u Palati Srbija.\nOdržan sastanak međuministarske radne grupe\nDržavni sekretar u Ministarstvu državne uprave i lokalne samouprave Željko Ožegović otvorio je prvi konsultativni sastanak Posebne međuministarske radne grupe za izradu drugog Akcionog plana za period od 2016. do 2017. godine i realizaciju učešća Republike Srbije u inicijativi Partnerstvo za otvorenu upravu (POU). Sastanku su osim predstavnika državnih organa, prisustvovali i predstavnici organizacija civilnog društva.


Zapadni Balkan će nastaviti da zaostaje za EU\nPodručje Zapadnog Balkana neminovno će nastaviti da zaostaje u razvoju za okruženjem u jugoistočnoj Evropi, zato je što je Evropska unija (EU) namenila svojim članicama u regionu bitno veću finanijsku podršku, zaključak je novog istraživanja koje je objavio Italijanski institut za međunarodne odnose u Rimu.\nGrčka će tokom narednih sedam godina imati na raspolaganju približno 5.700 evra po glavi stanovnika iz redovnih fondova EU i novog fonda za oporavak od posledica pandemije koronavirusa. EU predviđa za Zapadni Balkan približno 500 evra po glavi stanovnika u istom razdoblju, što je jedanaest puta manje nego za Grčku i deset puta manje nego za Hrvatsku.\nU studiji se ukazuje da „društveno-ekonomski zid“ između Zapadnog Balkana i područja EU u okruženju nastavlja da raste bez izgleda da nestane u sagledivoj budućnosti. Predlaže se Uniji da izjednači finansijsku podršku svim državama u regionu. To bi EU koštalo između dva i jedanaest evra po glavi stanovnika, u zavisnosti od ekonomske snage pojedinih članica.\n17.09.2021 Ostavka nakon vređanja predsednika i premijerke (1648)\n17.09.2021 Koha: Uhapšen lekar koji je otvorio lažnu istoriju bolesti Božidaru Dejanoviću (1258)\n17.09.2021 Saša Mirković: Omogućiti građanima da sami odlučuju o svom životu (546)\n17.09.2021 Vasiljević: Protiv divlje gradnje i MHE u opštini Štrpce (446)\n17.09.2021 Cvetković ponovo u trci za gradonačelnika Parteša (303)\nSeptembar 2021 11 (285)


Zvezda: Navijači izvinite, bilo je falsifikovanih karata! – Nadlanu.com\nZvezda: Navijači izvinite, bilo je falsifikovanih karata!\nCrvena zvezda je sinoć igrala protiv Galatasaraja i izgubila sa 91:74, a pre početka utakmice sukobili su se navijači i policija, pošto je mnogima zabranjeno da uđu u već punu halu.\n"KK Crvena zvezda se izvinjava navijačima koji sa uredno kupljenim ulaznicama nisu mogli da uđu u dvoranu i uživo prate meč. Takav epilog je posledica činjenice da je postojao veliki broj falsifikovanih ulaznica, koji je i zaplenjen na licu mesta", navodi se u saopštenju objavljenom na klupskom sajtu.\n"Iz tog razloga se u dvorani našao veći broj gledalaca, pa je policija 30 minuta pre početka utakmice opravdano donela odluku da zaustavi dalji ulazak gledalaca kako se ne bi ugrozila bezbednost prisutnih", dodaje se.\nNajavljeno je da će navijači koji su imali kupljene ulaznice, a nisu uspeli da uđu u dvoranu, biti obeštećeni. Oni će karte koje nisu uspeli da iskoriste moći da zamene za narednu utakmicu u Evrokupu u kojoj će crveno-beli biti domaćini protiv Uniksa.\nKlub sa Malog Kalemegdana osudio je napade na policiju, istakavši da nasilje nije način za rešavanje problema. Prema izveštajima, povređeno je 20 policajaca.\n"Najoštrije osuđujemo incidente i napade na policiju ispred dvorane Pionir i izražavamo iskreno žaljenje što su tom prilikom povređeni pripadnici MUP-a i građani. Nasilje nije način za rešavanje bilo kakvog problema i Zvezda se takvom pristupu uvek suprotstavljala, a tako će biti i u budućnosti", ističe se u saopštenju.\nZa utakmicu s Galatasarajem u prodaju je pušteno 4.000 ulaznica, pošto je klub tokom sezone prodao 2.500 godišnjih karata, a navodi se da klub ima dokumentaciju o svakoj osobi koja je kupila ulaznice.\nU saopštenju se dodaje da je teško utvrditi koliko je ljudi s falsifikovanim kartama ušlo u dvoranu Pionir, zbog čega uprava kluba poziva policiju da izvrši istragu o tome "ko je vršio te malverzacije".\n"KK Crvena zvezda neće okretati glavu i gledati samo u druge, već će kao odgovoran klub pogledati i u svoje dvorište, jer postoje naznake da su neovlašćena lica uvodila ljude bez karata, što je načinilo veliku štetu imidžu kluba", navodi se.\n"Oni koji su za to odgovorni snosiće posledice, jer više ne sme da se dogodi da gledaoci sa uredno kupljenim ulaznicama ostanu ispred dvorane. Rukovodstvo kluba to svim navijačima garantuje", dodaje se.\nTakođe, Zvezda je zahvalila navijačima na podršci, ali se u isto vreme i izvinila "zbog neadakvatnog zalaganja i nedovoljne borbenosti igrača za koju nema opravdanja".\ndelijeevrokupkk crvena zvezdakošarka


UPFBiH i Ministarstvo rada i socijalne politike o Nacrtu zakonu o reprezentativnosti sindikata i udruženja poslodvaca i Prednacrtu zakona o vijeću zaposlenika\nPredstavnici Udruženja poslodavaca FBiH i Ministarstva rada i socijalne politike održali su 09. oktobra 2020. godine sastanak na kojem je razgovarano o Nacrtu zakonu o reprezentativnosti sindikata i udruženja poslodvaca i Prednacrtu zakona o vijeću zaposlenika.\nUdruženje poslodavaca u FBiH je ocijenilo da su predloženi tekstovi zakona dobra polazna osnova za izradu konačnih tekstova. Direktor Udruženja poslodavaca FBiH Mladen Pandurević obrazložio je primjedbe Udruženja na Nacrt zakona o reprezentativnosti sindikata i udruženja poslodvaca, koje su ranije u pisanom obliku dostavljeni Ministarstvu rada i socijalne politike FBiH a koje nisu usvojene u tekstu Nacrta. Istakao je da UPFBiH neće odustati od ključnih primjedbi koje se tiču kriterija za utvrđivanje reprezentativnosti udruženja poslodavaca te da su one ključne da UPFBiH podrži tekst.\nTakođer na sastanku su prezentirane i primjedbe UPFBiH na Prednacrt zakona o vijeću zaposlenika. Predstavnici obje institucije su složni da su određene primjedbe UPFBiH opravdane te da će Ministartvo primjedbe uPFBIH razmotriti.\nZaključeno je da će Ministarsto ključne opravdane primjedbe Udruženja razmotriti i ugraditi u teksove pomenutih zakona.\nUtorak, Novembar 03. 2020 u 09:00\nSrijeda, Oktobar 28. 2020 u 10:00\nIX Internacionalni sajam EXPOSHOES Antalya 2020.\nČetvrtak, Oktobar 22. 2020 u 12:00\nXVIII sjednica Upravnog odbora UPKS\nSrijeda, Oktobar 21. 2020 u 10:00\nSlovakia Matchmaking Fair Bratislava 2020.\nPetak, Oktobar 16. 2020 u 12:00\nSjednica Ekonomsko-socijalnog vijeća FBiH\nUtorak, Septembar 22. 2020 u 12:00\nXXIII sjednica Upravnog odbora UPFBiH


Usvojen drugi rebalans novosadskog budžeta zbog povećanja plata javnom sektoru | N1 Srbija\nUsvojen drugi rebalans novosadskog budžeta zbog povećanja plata javnom sektoru\n18.10.2019. |20.28 |\nSkupština Grada Novog Sada usvojila je drugi ovogodišnji rebalans budžeta, koji sada iznosi više od 30,1 milijarde dinara, što je povećanje za 591 milion.\nGlavni razlog za rebalans je odluka o povećanju plata zaposlenima u javnom sektoru u Srbiji, pa je i gradski budžet reorganizovan u te svrhe.\nJavni sektor u Novom Sadu imaće uvećanje plate kod zaposlenih u administraciji za osam odsto, u socijalnim i predškolskim ustanovama za devet odsto, dok će radnici u ustanovama kulture dobiti povećanje od 10 odsto.\nGradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević, rekao je da odluka o rebalansu budžeta "nije dramatično bitna u smislu promene suštine budžeta", ali je "pokazatelj razvoja grada".\nVučević je rekao i da se očekuje izdvajanje 250 miliona dinara asfaltiranje ulica, saobraćajnu signalizaciju, popravke rupa i slično.\nPohvalio je odluku o zabrani korišćenja plastičnih kesa na teritoriji Novog Sada od 2021. godine.\nProtiv predloženog rebalansa budžeta bili su Srpska radikalna stranka i Dosta je bilo, dok su odbornici Demokratske stranke bojkotovali sednicu.\nNa dnevnom redu bile su i izmene urbanističkih planova, kao i izveštaji o investicionim aktivnostima javnih preduzeća, izmene programa o poslovanju i drugo.\nNovosadski portal 021 podsetio je da je Gradsko veće predložilo Skupštini grada da se promeni program rada Uprave za građevinsko zemljište i investicije, kako bi se povećala sredstva za plaćanja sudskih kazni, a istovremeno odustane od pojedinih investicija.\nrebalans budžeta Novi Sad Skupština grada Novog Sada budžet Javni sektor povećanje plata\nRupa bez dna...\nPromena tj. rebalans budžeta je 1.5%(ukupnog budžeta) što je približno u visini redovnog budžetskog deficita, što je uz ostale disbalnse gubitak privrednog razvoja i nikakvom mogućnosti takva ekonomska politika ne beleži BDP rast.


YouTube mobilna aplikacija dobija novo iskustvo preko celog ekrana\nBy redakcija 02/03/2022 Najnovije, Tech\nU novembru prošle godine primetili smo da YouTube testira novi izgled svog plejera preko celog ekrana koji prikazuje dugmad za neke najčešće korišćene funkcije: sviđanje ili nesviđanje, gledanje komentara, dodavanje video snimka na plejlistu i deljenje sa prijateljima ili porodicom. Tri meseca kasnije, kompanija je počela da zvanično uvodi ovaj novi dizajn svim korisnicima.\nNovi izgled je značajan korak u upotrebljivosti u poređenju sa prethodnim dizajnom koji je sakrio sve ove funkcije iza pokreta prevlačenja nagore. Opcija „Još video snimaka“ sada se nalazi u donjem desnom uglu plejera, iako ostaje dostupna prevlačenjem nagore na ekranu. Takođe je i dalje moguće izaći iz plejera preko celog ekrana pokretom prevlačenja nadole. Kao i ranije, opis videa možete proveriti klikom na naslov.\nPromene su ograničene na pejzažni plejer preko celog ekrana i nisu primenljive kada se video snimci reprodukuju vertikalno, gde su sva ova dugmad i prečice već dugo dostupne. Ironično, novi dizajn olakšava spuštanje video snimka u režimu celog ekrana, ali promena dolazi nakon što je kompanija počela da krije javni broj dislike-ova.\nGest prevlačenja nagore je ometao pokret za navigaciju na mnogim Android uređajima što je dovelo do lošeg korisničkog iskustva, tako da je ovo dobrodošla promena. Novi korisnički interfejs video plejera prikazuje važne opcije umesto da ih sakriva i olakšava pristup komentarima, što je ranije zahtevalo da pređete na portretni režim, otvorite odeljak i ponovo se vratite na ceo ekran.\nOvo je promena na strani servera od strane Google-a i trebalo bi da stigne i na vaš Android uređaj u narednim danima i nedeljama, iako je promena već aktivna određenim korisnicima. Kompanija je takođe potvrdila da će novi izgled doći i na iOS uređaje, javlja Android Police.\nIzvor: androidpolice.com, Foto: pixabay\nandroid aplikacija dugmad ekran Funkcije Google iOS iskustvo kompanija korisnici Server uređaj Youtube značajan korak


Prometnici lijekova iz RS traže sastanak sa Viškovićem ili sele u FBiH! - Leutar.net\nPrometnici lijekova iz RS traže sastanak sa Viškovićem ili sele u FBiH!\nPrometnici lijekovima u Srpskoj traže sastanak sa premijerom Radovanom Viškovićem.\nZa sedam dana, 25. novembra na snagu stupa vladina uredba o smanjenju marži kojom se, između ostalog, smanjuju i marže u prometu lijekovima sa 20 % na 18 % što nikako ne odgovara prometnicima.\nSmatraju da će smanjenje marže na promet lijekovima na malo i u veleprometu destabilizovati tržište, ugroziti snabdijevanje stanovništva i navesti privrednike iz sektora da svoja sjedišta premjeste u drugi entitet, gdje marža iznosi 25 %.\nPoručuju i da su se na sjednici Savjeta za proizvodnju i trgovinu farmaceutskim proizvodima, medicinskim aparatima i zdravstvene usluge okupili najznačajniji poslovni subjekti iz sektora maloprodaje i veleprometa lijekovima koji su sa predstavnicima resornih ministarstava, Farmaceutske komore, Društva farmaceuta RS i Fonda zdravstvenog osiguranja razgovarali o posledicama aktuelnog smanjenja marže na promet lijekovima. Predstavnici privrednih subjekata, mahom farmaceuti i ekonomisti koji se godinama bave prometom lijekovima na veliko i malo, iznijeli su niz argumenata protiv provođenja Uredbe o izmjenama Uredbe o ograničavanju marži u prometu robe. Jednoglasno je izneseno da je Uredba štetna, da ju treba povući i da je donesena na osnovu netačnih analiza tržišta izvršenih od strane nestručnih pojedinaca. Na sastanku je zaključeno da je hitno potrebno sastati se lično sa premijerom i iznijeti mu provjerene i stručne činjenice o uslovima poslovanja apoteka i veledrogerija u Srpskoj i Bosni i Hercegovini.\nNavode i da se Privredna komora odmah po najavi Vlade da će djelovati na nivo marže pismeno usprotivila ovoj mjeri ekonomske politike, ali bez uspjeha.\n„Ipak štetne posledice ovog propisa na poslovanje 230 subjekata iz sektora koji zapošljavaju skoro tri hiljade radnika su toliko značajne da je potrebno dodatno djelovati kako bi sporna mjera čim prije bila izmijenjena„, poručili su sa sjednice savjeta.\nPodsjetimo, Vlada Republike Srpske usvojila je 4. novembra da se kod proizvodnje farmaceutskih preparata i lijekova marža u prometu na malo smanjuje sa 20% na 18%, a marža u prometu na veliko sa 8% na 6%\nKao osnovni razlog donošenja ove Uredbe naveden je sve veći rast veleprodajnih i maloprodajnih cijena proizvoda koji se bilježi na tržištu Republike Srpske, uzrokovanih najvećim dijelom eksternim faktorima, kao što su rast cijena na svjetskim berzama, poskupljenje energenata, nepovoljne vremenske prilike koje su se odrazile na poljoprivredu i uzrokovale slabije prinose i slično.\nTakođe su naveli da će se na ovaj način doprinjeti smanjenju maloprodajnih cijena osnovnih životnih namirnica i proizvoda značajnih za standard stanovništva.


Supergeni - Iskoristite zadivljujuću moć svoje DNK da postignete dobro zdravlje, sreću i blaženstvo : Dipak Čopra, Rudolf E. Tanzi\nDipak Čopra, Rudolf E. Tanzi(autor)\nDecenijama je medicinska nauka verovala da geni određuju našu biološku sudbinu. Nova otkrića na polju genetike iz korena su promenila tu pretpostavku. Zauvek ćete imati gen\ne s kojima ste se rodili, ali geni su dinamička kategorija, reaguju na sve što mislimo, govorimo, radimo. Geni su, neočekivano, postali naši najjači saveznici u procesu ličnog preobražaja. Kad donosite životne odluke koje poboljšavaju ponašanje svojih gena, možete dostići stanje zdravlja i blagostanja o kakvima pre deset godina niste mogli ni da sanjate. A uticaj tih promena na preventivu, imunitet, ishranu, starenje i hronične smetnje nemerljiv je.


Otvorena izložba "130 godina železničkog zdravstva u Srbiji"\n>Izložba fotografija “130 godina železničkog zdravstva u Srbiji“ , kojom započinje nedelja obeležavanja trinaest decenija postojanja Zavoda za zdravstvenu zaštitu radnika ,,Železnica Srbije“ otvorena je danas, 24. oktobra, u svečanoj sali opštine Savski venac.\n„Prolazeći kroz različite faze razvoja tokom svoje duge istorije, Zavod za zdravstvenu zaštitu radnika železnice postao je danas jedna od najkvalitetnijih i najsavremenijih medicinskih ustanova u zemlji, na koju se mogu osloniti ne samo zaposleni na železnici već i ostali građani Srbije – istakao je direktor Zavoda prof.dr Vlado Batnožić na otvaranju izložbe.\nOn je naglasio da je neprocenjiv doprinos železnice i železničkog zdravstva u oslobodilačkim balkanskim i svetskim ratovima tokom 19. i 20. veka na ovim prostorima. Veliki doprinos ogledao se u organizaciji saobraćaja sanitetskih vozova, koji su služili za evakuaciju ranjenika sa bojišta i u pružanju prve pomoći.\nBatnožić je prisutne podsetio na reči velikog vojskovođe Radomira Putnika koji je, ocenjujući značaj železnice i sanitetskih vozova u oslobodilačkim ratovima u Srbiji krajem 19. i početkom 20. veka, rekao: "Srbija je u to vreme imala tri armije, a ja sam imao priliku i čast da komandujem i četvrtom, a to je bila naša železnica".\nPrema njegovim rečima, Zavod danas zapošljava 750 medicinskih radnika, koji se uz punu pomoć svog osnivača “Železnica Srbije” ad, organizovano i planski brinu o zdravlju oko sto hiljada osiguranika. Među njima je najviše železničara, članova njihovih porodica i železničkih penzionera, kao i drugih građana Srbije.\nPosetioce izložbe je pozdravio i predsednik Skupštine opštine Savski venac Nemanja Berić, koji je istakao značaj ovog velikog jubileja železničkog zdravstva.\nNa izložbi u opštini Savski venac izloženo je oko četrdesetak istorijskih fotografija na kojima je prikazan razvoj železničkog zdravstva u Srbiji, a neke od njih potiču s kraja 19. i početka 20. veka i do sada uglavnom nisu bile javno prikazivane.\nIzložba je otvorena do 28. oktobra u svečanoj sali opštine Savski venac.


Nema pravog napretka u poglavljima 23 i 24\nSuštinskog napretka u sprovođenju reformskih procesa u poglavljima 23 i 24 posvećenim pravosuđu, vladavini prava i osnovnim pravima, za sada nema i potrebno je pojačati napore svih relevantnih aktera - društva, civilnog sektora, države, kao i EU, zaključak je koalicije "prEUgovor", koja prati politike koje se odnose na pregovore o pristupanju Srbije EU.\n"Potrebna je i revizija akcionih planova za ta dva poglavlja, pošto su Ministarstvo pravde i Ministarstvo unutrašnjih poslova tražili pomeranje rokova za primenu pojedinih aktivnosti," rekao je Milan Aleksić iz Centra za primenjene evropske studije i dodao da po inicijalnom planu bi ti rokovi trebalo da isteknu sledeće godine.\nKoalicija "prEUgovor" je mreža sedam organizacija civilnog društva, osnovana radi praćenja politika koje se odnose na pregovore o pristupanju Srbije EU.\nAleksić je pohvalio usvajanje određenih zakonskih rešenja, poput Zakona o suzbijanju nasilja u porodici u prethodnom periodu, kao i novu strategiju za suzbijanje trgovine ljudima, koja je dočekana nakon punih šest godina.\nU izveštaju Kolaicije PrEUugovor se navodi i da zabrinjava to što je novi zaštitnik građana, izabran u julu ove godine, izjavio da nije spreman da zahteva istragu u slučaju "Hercegovačka", ocenjujući da je slučaj politizovan i pravno i faktički zatvoren.\nIzmene Zakona o bezbednosnoj informativnoj agenciji, koje je predložila Vlada Srbije, nisu dobre navodi se u izveštaju koalicije, jer vode koncentraciji ovlašćenja u rukama direktora Agencije.\nJedan od najvećih problema kada je novi zakon o BIA u pitanju je što ne postoje uslovi koje mora da ispuni kandidat za direktora BIA, već se u sadašnjim propisima samo navodi da ga bira Vlada Srbije.


Just Cause 4 - Games-Serbia.com\nDatum izlaska: 04. Dec. 2018\nŽanr: Akcija, Akciona avantura, Pucačina iz trećeg lica, Singlplejer\nAvalanche Studios je dobijao veliki broj pohvala za sve igre na kojima je radio, a Just Cause serijal se posebno isticao zbog svog izuzetno eksplozivnog pristupa akcionom žanru. Just Cause 4 je nastavak koji je mali broj ljudi očekivao da će izaći ovako brzo nakon trećeg dela, pošto je pauza između drugog i trećeg dela bila pet godina. U narodu važi izreka: “Što je brzo, to je i kuso” i na više mesta se stiče utisak da je Avalanche malo požurio sa nastavkom.\nOvoga puta je neuništiva legenda Riko Rodrigez u Južnoj Americi gde opet svrgava autoritarni režim u jednoj državi (Solis), a diktator je Oskar Espinoza koji je potpomognut plaćeničkom vojskom Black Hand na čijem je čelu Gabrijela Morales. Naravno, priča u Just Cause serijalu nikad nije bila preterano bitna i nije imala previše smisla, kao što je to slučaj i sa većinom akcionih filmova. Najveća razlika u odnosu na prethodne delove je što kroz koju god teritoriju prolazite, nedostaje propagandnog materijala ili razglasa koji veličaju diktatora. Veoma je jasno da nam je glavni protivnik organizacija Black Hand (za nijansu više nego diktator Espinoza), ali opet nedostaje taj pomalo satirični element koji je bio prisutan u svim prethodnim igrama iz ovog serijala. Ranije je često bio slučaj da kad uništite vojnu bazu čujete na radiju neku vest koja zataškava ceo slučaj, kako je to na primer bila eksplozija nekog novog oružja koje će uvećati bezbednost države (ili neka slična nebuloza) što je bio stvarno simpatičan detalj. Sada se sve jednostavno svodi na večitu borbu sa pripadnicima Black Hand i sve informacije koje čujete preko radija su uglavnom vezane za vašu lokaciju.\nLogo organizacije Black Hand – nažalost, osim lobanje, nema mnogo sličnosti sa Apisovom Crnom Rukom\nJedna od bitnijih novina su promenljivi vremenski uslovi, a ostrvo Solis je poprilično nestabilno sa svojim ekstremnim vremenskim prilikama. Razlog za vremenske neprilike je diktator Oskar Espinoza koji je odlučio da sprovede istraživanja o vremenskim uslovima na ostrvu kako bi uspeo da iscenira ubistvo svog oca (možda čak i nekog protivnika režima) ili da omogući svojoj armiji bolji položaj. Padobran i wing suit funkcionišu u zavisnosti od vremenskih uslova koji utiču na njihovo ponašanje tako da je u određenim uslovima nemoguće koristiti jedno od ta dva. Ipak treba istaći da ove vremenske neprilike nisu na svakom koraku, tako da je stvarno izuzetan doživljaj kada se zadesite u blizini tornada ili u peščanoj oluji.\nPošto je na ostrvu Solis ratno stanje i pucnjava između vojske pobunjenika i režima ne jenjava, celo ostrvo je podeljeno na više manjih regiona i za oslobađanje ovih oblasti je potrebno rasturiti glavnu tačku te oblasti koja je uglavnom vojna baza ili istraživački centar. Nakon toga treba poslati vojsku u taj region što se sve uredno radi preko mape. Neke oblasti uopšte ne zahtevaju vojnike, neke zone dodaju +2 vojnika, a neke traže 1-2 vojnika da bi se oslobodile. Veoma je lepo osmišljeno da se na granicama oblasti skoro konstantno događa bitka između vojski, ali ovaj dizajn ima nekoliko rupa. Očigledan problem je što i kada pobijete sve neprijatelje, odjednom se stvaraju novi iz vedra neba tj. igra ih sama ubacuje u neograničenim količinama i jedino za šta oni služe je za podizanje Chaos nivoa. Chaos kao mehanika svakim nivoom dodaje još trupa koje se mogu poslati za oslobađanje novih regiona tako da je cela poenta ovih graničnih ratova farmanje chaos nivoa u slučaju da ponestane trupa. Bolji dizajn bi bio da na primer možete da se priključite vojnicima na granici i da ih povedete u napad na neko manje protivničko utvrđenje pa onda na neki način to povezati sa tim dodatnim vojnicima koje dobijate.\nNa granicama je uvek ratno stanje\nTakođe vredi istaći da se i sistem preuzimanja baza promenio u odnosu na prethodne delove, ranije je bilo potrebno uništiti određene objekte od značaja, a sada se sve svodi na jednu misiju kojom se uništava dato utvrđenje. Iako ovo poboljšava raznovrsnost preuzimanja utvrđenja, manje je akcenta stavljeno na eksplozije koje su sastavni deo igre. Ranije je bilo neophodno uništiti crveno-bele objekte koji bi imali izvanredan efekat eksplozije, a sada uništavanje ovih objekata donosi Chaos poene i igrači koji nisu imali iskustva sa prethodnim delovima bi sigurno patili od nedostatka Chaos nivoa.\nUništavanje crveno-belih objekata dodaje Chaos poene, a u gornjem desnom uglu je moguće pratiti Chaos nivo\nPostoji i veliki broj sporednih aktivnosti, a neke od njih omogućavaju otključavanje novih vozila ili nove modove za kuku/bustere ili balone. Jedina loša stvar je što se ove sporedne misije često nasumično pojavljuju tako da nisu fiksno locirane na mapi, a postoji tri tipa misija. Prvi tip misija je vezan za izvršavanje raznih vratolomija – najupečatljivija je definitivno bila vezivanje automobila za vetrenjaču i zatim ući u taj auto i proći kroz obeleženi prsten da bi se zadatak ispunio. Sve vratolomije donose poene sa režiserkom Garland King, a svaki novi nivo donosi novo poboljšanje za bustere. Postoje i misije koje su bazirane na zagonetkama gde je potrebno povući nekoliko velikih ručki i nekoliko ogromnih kamenih kugli staviti na pravo mesto da bi se otvorila grobnica jednog od preminulih kraljeva ili prestolonaslednika Solisa, a pomoćnik za ove misije je arheolog Havi Huerta sa kojim svaki dodatni nivo donosi poboljšanje za kuku. Treći tip misija je vezan za “Sargenta” tj. Luisa koji je jedan od vođa pobunjenika i njegove misije dodaju poboljšanja za balone koji se inače ponašaju kao i u Metal Gear Solid V: The Phantom Pain (moguće je poslati protivnika/objekat u svemir ili jednostavno ga naterati da lebdi unaokolo).\nMeni u kojem je moguće podešavati modove za kuku, bustere ili balone\nNajveći problem od kojeg pati Just Cause 4 je nedovršenost i neoptimizovanost u grafičkom i tehničkom segmentu. Veštačka inteligencija koja kontroliše protivnike je izuzetno loša, ali ipak na trenutke pokazuje znake genijalnosti npr. ako ispalite nekoliko metaka iznad glave protivnika on će se sagnuti i pomerati kako bi izbegao sledeći metak koji bi mu najverovatnije završio u glavi. U većini situacija protivnici ne umeju dobro da pucaju i podsećaju na klonove u Ratovima Zvezda, tako da bi objektivno trebalo da se malo poradi na tome. Prisutan je i veliki broj problema tehničke prirode gde će igra povremeno sama da se ugasi, a na “starijim” sistemima (npr. i5 procesori četvrte generacije) koji su i dalje iznad minimalnih zahteva dešava se toliko problema da je jednostavno nemoguće igrati ili ući u igru. Čak i na novijim procesorima često se dešava da igri treba nekoliko pokretanja da bi proradila, a kad se najzad pokrene, nivo grafike često opada na nivoe Just Cause 1 ili 2. Zanimljiv je podatak da je u pitanju NVIDIA Gameworks naslov, a da je odsutna podrška za HBAO+ koji je superioran u odnosu na SSAO (ova podešavanja omogućavaju prirodnije senke), a takođe se negativno ističe i voda koja izgleda na nivou PS2 naslova. Još jedna stvar koja odmah zapada za oko su užasne pikselizovane ivice na objektima koje ni FXAA ni Temporal SMAA ne mogu da dovedu u red, tako da se nadam da će u budućnosti dodati MSAA ili neko drugo anti-aliasing rešenje koje će efikasnije rešiti ovaj problem. Često se dešava i nelogičan pad FPS koji je u većini slučajeva konstantan, ali u nekim zonama jednostavno počne da opada bez razloga (restartovanje igre često rešava ovaj problem). Naravno, razvojni tim je svestan ovih problema i izbacio je nekoliko zakrpa koje opet nisu rešile sve probleme (najprimetniji je kvalitet vode), ali ipak zbog renomea studija ostavljamo mogućnost da će se za koji mesec igra dovesti u normalno stanje.\nGrafički meni koji veoma često neće da pamti podešavanja koja postavite\nJust Cause 4 je i dalje eksplozivan i zabavan koliko i svoji prethodnici, ali neke od promena koje su uvedene jednostavno nisu dovoljno dobro osmišljene i povezane međusobno. Loš utisak ostavlja i veliki broj tehničkih problema kao i grafičkih anomalija koje su sveprisutne. Ipak, Just Cause 4 nije loša igra i stvarno se stiče utisak da je Avalanche previše požurio sa izbacivanjem ovog naslova. Načini na koje je moguće koristiti kuku, bustere i balone su fenomenalni i često veoma nerealni, a i veličina otvorenog sveta nikad ne prestaje da oduševljava. Ostaje samo nada da će razvojni tim uspeti da popravi sve goruće probleme u dogledno vreme, jer ova igra definitivno ima da pokaže mnogo više od onoga što je trenutno dostupno igračima.\nRiko je izgleda…ostario? (grafička anomalija u toku igranja)\nIntel Core i5-2400 @ 3.1 GHz | AMD FX-6300 @ 3.5 GHz ili bolje\nNVIDIA GeForce GTX 760 (2GB VRAM ili više) | AMD R9 270 (2GB VRAM ili više)\nWindows 7 SP1 (isključivo 64-bit verzija)\nIntel Core i7-4770 @ 3.4 GHz | AMD Ryzen 5 1600 @ 3.2 GHz ili ekvivalent\nNVIDIA GeForce GTX 1070 (6GB VRAM ili više) | AMD Vega 56 (6GB VRAM ili više)\nWindows 10 (isključivo 64-bit verzija)\nNeograničene mogućnosti pri korišćenju kuke\nPravi utisak ratnog stanja na granicama\nPromenljivi i ekstremni vremenski uslovi\nVeća raznovrsnost misija\nOgromna mapa sa velikim brojem aktivnosti\nOčigledni grafički i tehnički problemi\nManjak prisustva diktatora i antagonista\nUžasan AI i njihovo neograničeno ubacivanje niotkuda\nSporedne aktivnosti ponekad lošije nego u prethodnim delovima


Međutim, iz "Gradske čistoće", preduzeća koje je od ove godine između ostalog zaduženo i za uništavanje komaraca tvrde da u prestonici nema komaraca zaraženih virusom Zapadnog Nila.\n- Prema nalazima referentne laboratorije Sektora ekologije i unapređenja životne sredine JKP „Gradska čistoća“ kod izlovljenih komaraca na teritoriji Beograda nije izolovan virus Zapadnog Nila. Da bi se virus groznice Zapadnog Nila aktivirao kod komaraca potrebno je da spoljna temperatura pet dana u kontinuitetu bude oko 30 stepeni što u protekla dva meseca nije bio slučaj u Beogradu. Ukoliko virus Zapadnog Nila u narednom periodu bude izolovan u izlovljenim komarcima koje analizira referentna laboratorija javnost će odmah biti obaveštena - saopštili su iz "Gradske čistoće".\nJKP „Gradska čistoća“ na osnovu ugovora sa Gradom Beogradom je ovlašćena da sprovodi monitoring populacije komaraca na teritoriji Beograda i to radi posatvljajući klopke za komarce, svakodneno, u proseku na 16 različitih lokacija širom grada i u skladu sa rezultatima kontinuirano primenjuje najefikasnije mere za suzbijanje odraslih formi komaraca.\n- Od marta meseca je primenjivana tehnologija suzbijanja komaraca sa zemlje, a naredne nedelje pristupiće se i podizanju privredne avijacije kako bi se suzbijanje ovih insekata obavljalo i iz vazduha. Iako, do sada nije izolovan virus Zapadnog Nila, komarci će se tretirati i pomoću avijacije kako bi se sprečilo da se pojave zaraženi komarci, što se očekuje početkom avgusta.\nKako kažu, "nestabilne vremenske prilike, oscilacija u spoljnoj temperaturi i padavine u proteklom periodu, kada nije bilo moguće sprovoditi mere suzbijanja, rezultirali su da se istovremeno aktiviraju dva roda komaraca, što prethodnih godina nije bio slučaj".\n- U toku današnjeg dana 27 ekipa je na terenu i rade na suzbijanju odraslih formi komaraca tehnologijom hladnog zamagljivanja koja se koristi u urbanim delovima grada i sa četiri ekipe koje rade na suzbijanju tehnikom termalnog zamagljivanja dimnim generatorima. Pored toga dve ekipe su angažovane na monitoringu larvi i odraslih formi komaraca, a jedna na sprovođenju mera deratizacije - saopštili su iz "Gradske čistoće".\nVečeras zaprašivanje od 18.00 i 21.00\nVečernjim akcijama koje počinju u 18.00 i 21.00 tretiraće se površine na lokacijama: Zabran, Zvezdarska šuma, Šumice, Banjička šuma, Bežanija, Mladenovac – Selters, Železnik 1, 2 i 3, Studentski grad, Mladenovac 1, Bežanijska kosa, Paviljoni, Retenzija, Belvil i novobeogradski blokovi od 21 do 30, kao i blokovi: 70, 70a, 37, 38, 39, 61, 72, 71, 19a, 44, 45, 61, 62, i 63.


Ideja nam je da u 2018. godini URM, kroz proces rebrendiranja, transformišemo u moderan festival koji će biti mesto okupljanja mladih rok i alternativnih bendova. S obzirom da je misija Kulturnog centra afirmacija savremenih ali i alternativnih umetničkih pojava, smatramo da URM svakako treba da očuva i razvija takav duh.\nSigurno je da URM, pored dugogodišnje tradicije, ima i veliki potencijal za dalji razvoj u budućnosti. Uz izmene koje planiramo, u narednim godinama, vidimo ga, između ostalog, i kao predselektivni festival bendova koji bi nastupali na Šabačkom letnjem festivalu, kao centralnom godišnjem muzičkom događaju grada.\nNegovanje ovog i ovakvog festivala otvara mogućnosti da Kulturni centar u perspektivi razvije različite projekte na platformi iskustva njegovog organizovanja, kao na primer Otvoreni muzički studio, koji bi mladim bendovima omogućio da tokom cele godine imaju prostor i uslove za stvaranje, vežbanje i pripremu svojih nastupa.\nYour ticket for the: Uskršnji rok maraton


Zvanično počeo Vrnjački karneval\nManifestacija će trajati do 21. jula\nPredsednik opštine Vrnjačka Banja večeras će simbolično predati ključeve Vrnjačke Banje direktoru karnevala, a očekuje se da će ova manifestacija ove godine okupiti do sada najveći broj učesnika iz zemlje i inostranstva\nDogađaji 14.07.2013. - 18:46h Autor: Tanjug\nPredsednik opštine Vrnjačka Banja, Boban Đurović, večeras će simbolično predati ključeve Vrnjačke Banje direktoru karnevala, a očekuje se da će ova manifestacija ove godine okupiti do sada najveći broj učesnika iz zemlje i inostranstva.\n"Potrudili smo se da za vreme trajanja karnevala imamo preko 90 programa na više lokacija, pa ćemo tako svake večeri imati muzički program i pozorišne predstave", rekao je Trifunović agenciji Tanjug, ukazujući na značaj Vrnjačkog karnevala za tu opštinu.\nIzmeđu ostalog, predviđeni su koncerti grupa S.A.R.S, Sevdah baby, Miligram, Tribute bendovi Balašević i Bjelo dugme, a posetioce će zabavljati i Di-džejevi.\n"Centralni događaj karnevala je međunarodna karnevalska povorka, koja će biti održana 20. jula sa početkom u 20 časova, a njoj će prethoditi dečija povorka", naveo je direktor turističke organizacije.\nPrvi međunarodni Vrjnački karneval održan je 2005.godine i objedinio je više od 40 različitih zabavnih, kulturnih i sportskih manifestacija.\nTada je međunarodna karnevalska povorka okupila 34 karnevalske grupe i 1.500 učesnika.\nVeć tokom drugog karnevala formirana je i dečija karnevalska povorka, a Vrnjački karneval je postao član Federacije evropskih karnevalskig gradova.\nOva manifestacija danas zauzima značajno mesto u kalendaru svetskih dešavanja i uz Egzit i Guču je najveća turistička manifestacija u Srbiji.


Njega je sa Svetskog prvenstva, već u prvom kolu, eliminisao amater Džejms Kejhil.\nKejhil, 23-godišnjak koji je prvi igrač u istoriji snukera koji je nastupio na šampionatu planete a da još uvek nije na svetskoj rang-listi, dobio je O'Salivena sa 10:8 u Šefildu.\nRoni O'Saliven u neverici\nPosle prvog dana nadmetanja, senzacionalni amater je vodio sa 5:4, a potom izdržao nalet O'Salivena koji je stigao do 8:8, ali nije uspeo da preokrene rezultat u svoju korist.\n"Udovi su mi tako teški... Nemam energiju", rekao je petostruki prvak sveta, žaleži se na nesnosne nesanice. "Dođete i probate da date sve od sebe, ali shvatite da fizički niste sto odsto spremni. Probao sam da se držim u meču, da ga prebrodim pa da dobijem nekoliko dana slobodno do narednog nastupa. Šta je tu je. Sada na ovakav ishod možete da gledate na dva načina: Jedan je da je taj momak došao ovde i zaigrao briljantno. A drugi je da sam mu stvarno ostavljao neke lake šanse", rekao je Roni O'Saliven, a prenosi "Jahu".\nBBC je citirao mladog sunker junaka:\n"Verujem da mogu svakog da dobijem kada mi je dan. Mislio sam da ću biti nervozan ali, eto, nisam bio. Lepo je bilo i što sam se kvalifikovao na Svetsko prvenstvo, ali je lepo bilo i dobiti Ronija", rekao je Kejhil.


EU godišnje baca 121 milijardu evra na piratsku robu | EurActiv Serbia\nEU godišnje baca 121 milijardu evra na piratsku robu\nOd ukupne robe koja se uvozi u Evropsku uniju, 6,8% čini falsifikovana i piratska roba, a vrednost takvih proizvoda je 121 milijardu evra, objavili su Zavod za intelektualnu svojinu EU (EUIPO) i Organizacija za ekonomsku saradnju i razvoj (OECD). Procena u zajedničkom izveštaju EUIPO i OECD zasniva se na gotovo pola miliona carinskih zaplena lažne robe i podacima brojnih međunarodnih agencija.\n"Falsifikovanje i piraterija predstavljaju veliku opasnost za inovacije i ekonomski rast, kako u EU, tako i na globalnom nivou", ocenio je izvršni direktor EUIPO Kristijan Aršambo.\nPrema izveštaju objavljenom 18. marta, globalna trgovina falsifikovanim i piratskim proizvodima vredna je 460 milijardi evra. U poređenju sa prehodnim izveštajem, to je porast od 3,3% u svetskim razmerama i 1,8% u Evropi.\nOd 2013. godine beleži se značajan porast nedozvoljene trgovine falsifikovanom robom.\n"Porast udela falsifikovane i piratske robe u svetskoj trgovini je duboko uznemiravajuć i predstavlja jasan poziv na koordinisanu akciju, na svim nivoima, kako bi se to u potpunosti obuzdalo", upozorio je Aršambo.\nVećina kompanija čija je intelektualna svojina na meti krivotvoritelja potiče iz SAD, ali je među deset država u svetu koje su najteže pogođne piraterijom i pet članica EU, i to Franuska, Italija, Nemačka, Ujedinjeno Kraljevstvo i Španija.\nPri vrhu tabele žrtava krađe intelektualnog vlasništva su i firme iz Luksemburga, Finske, Švedske, Danske i Belgije.\nSa druge strane, među najvećim proizvođačima falsifikovane robe su Indija, Tajland, Turska, Malezija, Pakistan i Vijetnam. Najveći prestupnik, ipak, ostaje Kina, koja je odgovorna za više od 50% takve nedozvoljene trgovine.\nHongkong stoji iza jedne petine svetske trgovine falsifikovanom robom, a ta vrsta trgovine cveta i u Turskoj, koja je na samom pragu EU. U Turskoj je, prema istraživanju EUIPO, posebno razvijeno krivotvorenje proizvoda od kože, prehrambenih proizvoda i kozmetike, namenjenih tržištu EU.\nMeđu proizvodima koji se najčešće falsifikuju su obuća, odeća, proizvodi od kože, tehnologija i satovi, ali su česta meta i parfemi, kozmetika, igračke i nakit. Sve su češći pozivi na oprez zbog činjenice da omiljeni predmet krivotvorenja postaju i lekovi, namirnice i medicinska oprema.\nKrivotvorena roba na odredišna tržišta stiže vrlo različitim putevima.\nRanija istraživanja EUIPO pokazala su da krijumčari koriste Hongkong, Ujedinjene Arapske Emirate i Singapur kao glavne svetske centre iz kojih se roba zatim dalje distribuira, uglavnom pomorskim putem.\nU slučaju proizvoda namenjenih Evropi, glavne tranzitne zemlje su Albanija, Egipat, Maroko i Ukrajina. Za Afriku te su tranzitne stanice na Bliskom Istoku, najviše UAR, Saudijska Arabija i Jemen, dok se za slanje lažne robe u SAD važna stanica Panama, pokazuju istraživanja EUIPO.\nStrani fudbaleri u Engleskoj - kolateralna šteta Bregzita\nPotrebna veća regulacija onlajn video igara


(ne)mirna pauza - Glas Podrinja\nDame u kopačkama, odnosno fudbalerke u Srbiji završile su jesenje prvenstvene obaveze i nalaze se na odmoru do proleća. Činjenica da u Šapcu funkcionišu tri kluba, odnosno jedan u Dublju pokazuje da problema u kvantitetu ženskog fudbala na ovom području nema, a kvalitet je stvar pojedinačne procene i ambicija.\nNajuspešniji je ŽFK “Mačva” Šabac koji je pre dve sezone nastupao u Super ligi, a ovu jesen je okončao na trećem mestu Prve lige Srbije (drugi rang). Posle dobrog starta, tri trijumfa i jednog remija u prva četiri kola, usledila su tri uzastopna poraza koja su uzrokovala pad. Mačva s osvojenih 10 bodva zaostaje dva za ekipom “Dubočice” i čak 11 u odnosu na vodeću “Šumadiju 1903”. ŽFK “Šabac” igra treći, najniži rang, odnosno Drugu ligu “Zapad” gde je na poslednjem petom mestu sa jednim remijem i pet poraza\nRegionalni fudbalski savez (FSRZS) organizuje i Razvojnu ligu, takmičenje razvojnih selekcija u kome Mačvanski okrug ima čak četiri reprezenta. Najuspešniji je ŽFK “Savac” kome je maksimalan učinak od 24 boda doneo jesenju titulu. Najbliži pratilac “Sloga” (K) ima pet bodova manje. ŽFK “Šabac” je četvrti sa 10 bodova, dok je “Mačva” sedma sa 7. Za ligu je prijavljena i “Mačvanka” iz Dublja, ali ekipa nije odigrala nijedan meč i istupila je iz lige.


Na jesen 2019. novi zakon o obaveznom osiguranju u saobraćaju - Limiti za naknadu štete veći za 150% - www.025.rs\nHomeSRBIJANa jesen 2019. novi zakon o obaveznom osiguranju u saobraćaju – Limiti za naknadu štete veći za 150%\n19/08/2019 redakcija SRBIJA 0\nSamo u periodu od 1. juna do danas dogodilo se 7.800 saobraćajnih nesreća u kojima je poginulo 149 ljudi, a 800 je povređeno.\n– U avgustu već godinama najviše ljiudi gine (62), sledi oktobar sa (61) i septembar (50), zbog čega će saobraćajna policija produžiti pojačanu kontrolu i posle završetka letnje sezone – rekao je Arsov.\nFoto: Shi Yali/shutterstock.com\nPotpisan ugovor s kineskom fimom o izgradnji auto-puta Novi Beograd-Surčin – Radovi počinju 1. marta 2020.\n16/12/2019 Vanja 0\nNa današnji dan, 16. decembra 1888. godine, rođen je kralj Aleksandar I Karađorđević, poznat i kao Ujedinitelj. Kralj Aleksandar bio […]\nNevladina organizacija „Ženska alternativa“ u utorak, 20. decembra, radno je obeležila 15 godina postojanja. Konferenciju pod nazivom „„Žene, mir, bezbednost […]


RTS :: Trag: Beograd - miris odolevanja prolaznom\nRTS Svet Trag: Beograd - miris odolevanja prolaznom\nčetvrtak, 31. jan 2019, 13:38\nTrag: Beograd - miris odolevanja prolaznom\nTokom burne istorije Beograd nije prestajao da fascinira - kako istoričare, umetnike, demografe, istraživače, tako ni turiste i puke posmatrače života i promena ovoga grada.\nKrajem 19. i početkom 20. veka, Beograd, prestonica kraljevine Srbije, bio je mala varoš, manja i od najmanjih londonskih ili pariskih centralnih kvartova. Međutim, odbacujući nasleđe Orijenta i okretanjem evropskim tendencijama, za samo nekoliko decenija menja izgled i duh, i postaje moderna prestonica.\nBranko Cvejić o Beogradu svoje mladosti\nU međuratnom periodu Knez Mihailova ulica postala je trgovački centar grada, užurbana i uređena glavna beogradska ulica puna luksuznih radnji.\nCentar grada sve više izgleda evropski. Šetalište se protezalo od početka Knez Mihailove do zgrade Srpske akademije nauka, a šetnja korzoom počinjala je od pet popodne pa je tada i saobraćaj bio zabranjen.\nLokica Stefanović, o ritmu novog pravca\nMalo je poznato da je jedan od sadašnjih simbola Beograda, Meštrovićev Pobednik, trebalo da bude podignut na Terazijama. Puritanska javnost se tome protivila, buneći se zbog golotinje nasred grada, pa je Pobednik postavljen na Kalemegdanu, gde ništa što bi mlade dame moglo sablazniti - nije moglo da se vidi.\nNakon Drugog svetskog rata i razlaza sa Sovjetskim Savezom i Staljinom, Jugoslavija se sve više okreće Zapadu, od koga je dobijala veliku ekonomsku i vojnu pomoć, ali se to očitavalo i u sferi kulture i javnog života. Beograd postaje moderan grad, domaćin važnih međunarodnih konferencija i festivala.\nNeda Arnerić, o vremenu Višnje sa Tašmajdana\nTo romantično vreme ovekovečeno je i kultnom televizijskom serijom "Grlom u jagode", a njen antiheroj Bane Bumbar postao je simbol generacija rođenih ranih pedesetih godina u Beogradu.\nŠezdesetih počinje i uspon beogradskog rokenrola, sviraju "Siluete", "Elipse", "Crni biseri", a krajem šezdesetih otvara se i prva diskoteka "Kod Laze Šećera".\nSa snimanja u Muzeju savremene umetnosti\nOno što je konstanta, reklo bi se, jeste taj duh beogradski, poseban i nepromenljiv, trag koji prolazno čini neprolaznim.\nO razvoju prestonice tokom različitih epoha 20. veka govore: Radina Vučetić, istoričarka, Aleksandra Šević, arhitekta-konzervator, Mileta Prodanović, slikar, pisac, arhitekta, Lokica Stefanović, balerina, glumci Neda Arnerić i Branko Cvejić.\nAutorka Tatjana Manojlović sa snimateljem\nAutorka emisije: Tatjana Manojlović\nUrednik serijala: Ljubisav Aleksić\nSnimatelji: Dimitrije Hadži Nikolić i Periša Đinđić\nMontaža: Ana Janković\nBora Dugić: Simfonija duha i daha\nNaši susreti: Čovek sa tri karijere\nSnaga je u porodici


Semiri Ibrišimović iz Bihaća potrebna pomoć za transplantaciju bubrega\nSemiri Ibrišimović iz Bihaća hitno potrebna novčana pomoć za transplantaciju bubrega.\nSemira Ibrišimović je supruga poginulog borca iz Bihaća, kojoj je prije dvije godine ustanovljena hronično oboljenje bubrega. Majka je četvero djece i nalazi se na dijalizi od Maja 2014. godine, sredstva su joj hitno potrebna da bi pokušala da se vrati u normalan život. Apelujemo na sve ljude dobrog srca da se odazovu ovoj akciji.\nPotvrda iz bolnice:\nTekući račun (za uplate iz BiH):\nDevizni račun (za uplate iz inostranstva):\nManekenka Mina Islamagić priprema svoju prvu modnu kolekciju


Putin: Daleki istok — prioritet 21. veka - 08.11.2017, Sputnik Srbija\nMoskva podržava ideju stvaranja Azijsko-pacifičke zone slobodne trgovine, napisao je predsednik Rusije Vladimir Putin u članku za listove država-učesnica foruma... 08.11.2017, Sputnik Srbija\n19:55 08.11.2017 (Osveženo: 20:38 08.11.2017)\nMoskva podržava ideju stvaranja Azijsko-pacifičke zone slobodne trgovine, napisao je predsednik Rusije Vladimir Putin u članku za listove država-učesnica foruma Azijsko-pacifičke ekonomske saradnje koji se održava 10. i 11. novembra u Vijetnamu.\n„U tome vidimo praktični interes, mogućnost jačanja pozicija na tržištima Azijsko-pacifičkog regiona koji se dinamično razvija. Primećujem da se u poslednjih pet godina udeo ekonomija Azijsko-pacifičke ekonomske saradnje u spoljnoj trgovini Rusije povećao sa 23 odsto na 31 odsto, a u izvozu — sa 17 na 24 odsto. Na ovome se nećemo zaustaviti“, objasnio je šef države.\nPutin je naglasio da ovaj veliki projekat treba da bude realizovan uzimajući u obzir razvoj i iskustvo ključnih integracionih formata Azijsko-pacifičkog regiona i Evroazije, uključujući Evroazijski ekonomski savez u okviru kojeg Rusija sarađuje sa Jermenijom, Belorusijom, Kazahstanom i Kirgizijom.\n„Naš savez se dinamično razvija i spremni smo da razvijamo odnose sa svim zainteresovanim državama i savezima“, naglasio je predsednik.\nOn je podsetio da je Vijetnam, koji je domaćin samita lidera ekonomija Azijsko-pacifičkog regiona, prva država koja je zaključila sa Evroazijskim ekonomskim savezom sporazum o zoni slobodne trgovine.\nPutin nosi kravate iz Preljine kod Čačka (foto)\n7 Novembar 2017, 16:20\n„Kao rezultat toga, naš trgovinski promet je primetno porastao. Nedavno su završeni pregovori o Sporazumu o trgovinsko-ekonomskoj saradnji sa Kinom, započeti su pregovori sa Singapurom, radimo na mogućnošću zaključivanja sporazuma o slobodnoj trgovini sa ASEAN-om“, rekao je Putin.\nU svom članku ruski predsednik je naglasio da će predstojeći jubilarni samit dati svim učesnicima „široke mogućnosti za razgovor i usaglašavanje stavova o najrazličitijim pitanjima — ekonomskim, socijalnim, ekološkim i humanitarnim“.\nOn je uverio da je Rusija zainteresovana za uspešni razvoj u budućnosti Azijsko-pacifičkog regiona, uključujući snažan sveopšti rast na čitavom njegovom prostoru.\n21 Oktobar 2017, 12:01\n„Ključni instrument rešenja ovog zadatka smatramo efikasnu ekonomsku integraciona principima otvorenosti i uzajamne koristi, na osnovu univerzalnih pravila Svetske trgovinske organizacije“, rekao je Putin.\nZa Rusiju je Daleki istok nacionalni prioritet 21. veka. Radi se o stvaranju „teritorija rasta“ u regionu, veliko osvajanje prirodnih bogatstava i podrška naprednoj tehnološkoj sferi. O investicijama u ljudske resurse, u obrazovanje i zdravstvo, u formiranje naučno-istraživačkih centara. Nadamo se da će strani partneri, pre svih ekonomije Azijsko-pacifičke ekonomske saradnje aktivno učestvovati u realizaciji tih programa i projekata.


Nerešene predmete UNMIK-a je 2008. preuzela misija EULEX (Grafiti u Prištini, arhivska fotografija)\nIz Misije UN-a na Kosovu (UNMIK) saopštili su za Radio Slobodna Evropa (RSE) da Ujedinjene nacije ostaju posvećene tome da njihov odnos sa institucijama i narodom Kosova bude u korist Kosova i svim procesima koji će promovisati mir i stabilnost.\nOvaj odgovor usledio je nakon što je premijer Kosova Ramuš Haradinaj izjavio u sredu da je Kosovo prekinulo komunikaciju sa UNMIK-om i da stavovi ove organizacije nisu odraz istine na Kosovu. On je to rekao odgovarajući na upit novinara da prokomentariše izjavu generalnog sekretara UN-a Antonia Gutereša da je najveći problem u odnosima Beograda i Prištine taksa od 100 odsto na srpsku robu.\nHaradinaj: Prekinuli smo sa UNMIK-om, korekcije granice neće biti\n"Mi ne komuniciramo više sa njima. Ljudi UNMIK-a pišu ta pisma i šalju ih tamo. Ne smatram da je to odraz istine. Tenzije između Kosova i Srbije, ako baš hoćemo tako, stvorio je rat, nanesene štete i velika bol, kao i nerešavanje odnosa jednim ugovorom o priznanju. Dok nema priznanja, normalno je da će biti i tenzija", kazao je Haradinaj prilikom posete fabrici za preradu kompira u Pestovi.\nIz Ministarstva unutrašnjih poslova Kosova potvrđuju međutim da se komunikacija Policije Kosova sa Interpolom odvija upravo i preko misije UNMIK.\n“Policija Kosova je na visokom nivou odgovornosti u svakoj međunarodnoj saradnji. Sa Interpolom se komunicira na dnevnoj bazi, i oko 40 odsto te komunikacije odvija se preko UNMIK-a. U 60 odsto drugih slučajeva, Policija Kosova koristi druge veze komunikacije”, izjavio je za RSE šef kabineta ministra unutrašnjih poslova Kosova, Mentor Tahiri.\nSavetnik premijera Haljilj Matoši u međuvremenu je za RSE kazao da se, u principu, prekid komunikacije sa UNMIK-om desio "17. februara 2008, kada je Kosovo proglasilo nezavisnost", dodajući da je vlada Ramuša Haradinaja sada i praktično prekinula saradnju sa UNMIK-om.\n"Cilj Kosova je članstvo u evroatlanskim organizacijama i ne vidimo nikakav interes da UN predstavlja jedna struktura koja se zove UNMIK. Praktično, Vlada Kosova ne priznaje jednu takvu strukturu u našoj zemlji", kazao je Matoši za RSE.\nPortparol UNMIK-a Sanam Dolatshahi izjavila je za RSE da je moguće da su pojedini mediji pogrešno preneli izjavu generalnog sekretara, u čijem se izveštaju samo hronološki opisuje situacija na Kosovu nakon uvođenja takse od 100 odsto.\n"Pratimo dalje situaciju, kako bi smo izbegli moguće nesporazume. Posvećeni smo našoj ulozi da služimo narodu Kosova u okviru našeg mandata Saveta bezbednosti", dodala je Dolatshahi.\nRaste pritisak na Kosovo da se ukinu carine\nInače, UNMIK je jedina institucija putem koje Kosovo ostvaruje saradnju sa Interpolom, na osnovu memoranduma iz 2002. godine koji je još uvek na snazi. Na pitanje da li UNMIK i dalje obavlja tu funkciju i da li je u poslednje vreme bilo ikakvih zahteva Kosova kada je u pitanju saradnja sa Interpolom, Dolatshahi je odgovorila:\n“UNMIK nastavalja da sprovodi svoju ulogu kao veza sa Interpolom, po potrebi blisko koordinirajući sa Policijom Kosova i EULEX-om kako bi se osiguralo efikasno sprovođenje tih funkcija. Ne komentarišemo specifične komunikacije”.\nUNMIK je ustanovljen Rezolucijom 1244 Saveta bezbednosti, kao kompromis SAD i zapadnog sveta sa Rusijom i kao statusno neutralna misija čiji je cilj da ojača i konsoliduje mir, sigurnost, vladavinu zakona i stabilnost na Kosovu i u regionu.\nSedište UNMIK-a u Prištini, maj 2005.\nUNMIK je ipak ostao veza između Kosova i međunarodnih organizacija, kao što je Interpol.\nKosovo je prethodno zatražilo da se ova misija reformira, odnosno da postane predstavništvo UN-a na Kosovu.\nKrajem prošle godine i bivša ambasadorka SAD-a pri Ujedinjenim nacijama Niki Hejli je od generalnog sekretara UN Antonija Gutereša zatražila izlaznu strategiju za misiju UN na Kosovu.


Troškovi obrade kredita su tema koja se sve češće čuje u hodnicima sudova. Sudovi su blago rečeno zatrpani tužbama čiji je predmet isplata novčanih sredstava naplaćenih po osnovu naknade za obradu kredita od strane banke, čiji procenat ume da ide i do 4% od visine uzetog kredita.\nVrhovni kasacioni sud je 22. maja 2018. godine zauzeo stav da ovi troškovi nemaju uvek osnov u Zakonu. Naime, banke su troškovima obrade kredita davali razne nazive, pa smo tako mogli da vidimo da se vode kao naknade za praćenje odnosno administriranje kredita, naknade za obradu kredita, odnosno troškovi obrade kredita, te je potrebno podrobno analizirati ugovornu odredbu koja se na iste odnosi.\nNAPLATA NEOSNOVANO NAPLAĆENIH TROŠKOVA OD BANAKA\nMogućnost naplate zavisi od obrazloženja, odnosno formulacije, a zatim i tumačenja ugovorne odredbe koja se odnosi na troškove obrade kredita implementirane u ugovor od strane banke.\nNaravno, banke ovako donete presude kojima se usvajaju tužbeni zahtevi građana, odnosno kojima su obavezane na isplatu troškova obrade kredita, dočekuju sa negodovanjem. Međutim, NBS se suzdržava od komentarisanja sudskih odluka.\nMora se skrenuti pažnja na činjenicu da još uvek ne postoji ujednačena praksa u sudovima, te da postoje sudije koje odbijaju ove tužbe uz argument „da li su pristali na ove troškove prilikom potpisivanja govora – jesu, pa šta sada hoće?“.\nMeđutim, voleo bih od ovih sudija da dobijem odgovor na pitanje, da li su kamate koje potiču iz kredita koji su se vezali za švajcarske franke, zelenaške?\nAnalizirajući situaciju iz aspekta laika, uzevši u obzir napred navedeno, te ako i sami sebi dozvolimo neki komentar, možemo da kažemo da se stiče utisak da sudovi odluke vezane za troškove obrade kredita, donose shodno činjenici da nisu usvajali tužbe koje su trebale da reše realan, gorući problem, a čiji je predmet bila zelenaška kamata naplaćena nakon podizanja kredita u švajcarskim francima. Ovaj problem lagano pada u zaborav, iako je mnogima promenio život, na žalost na gore, da ne koristimo pretešku frazu – iako je mnogima uništio živote.\n„Banka ima pravo na naplatu troškova i naknada bankarskih usluga, pa odredba ugovora o kreditu kojom se korisnik kredita obavezuje da banci plati troškove kredita nije ništava, ukoliko je ponuda banke sadržala jasne i nedvosmislene podatke o troškovima kredita.\nAko krenemo od činjenice da su ugovori o kreditu dvostrani ugovori, jasno je da se na njih primenjuju odredbe zakona o obligacionim odnosima, odnosno osnovna načela obligacionog prava, kao što je načelo savesnosti i poštenja, načelo jednake vrednosti uzajamnih davanja i načelo primene dobrih poslovnih običaja. Sledstveno tome, ugovaranje jednokratne naknade za obradu kredita, a bez adekvatnog obrazloženja navodnih troškova, dovodi do zaključka da ovi troškovi nisu ni postojali, da je ovaj novac uzet od korisnika kredita bez ikakvog osnova, te isto predstavlja ozbiljan primer kršenja napred navedenih načela.\nZa kraj, možemo da damo pitanje na odgovor, da li su troškovi obrade kredita nešto što je banka smela da naplati? Tumačenjem ovog stava VKS-a, odnosno analizom odredbe ugovor o kreditu kojom se korisnik kredita obavezuje da banci plati troškove kredita, možemo dati odgovor na pitanje – u najvećem broju slučajeva, nije.


Plan koji je odredio sudbinu Beograda - Sputnjik Srbija\n17:16 01 Decembar 2020\nPlan koji je odredio sudbinu Beograda\n© CC BY-SA 4.0 / Wikipedia/Silbaski Srdjan/Cropped photo\n20:00 20.10.2020 Preuzmite kraći link\nPrvi generalni urbanistički plan Beograda posle Drugog svetskog rata donet je pre tačno 70 godina. On je usvojen 20. oktobra 1950. godine i odredio je sudbinu Beograda, izgled kakav danas znamo, ali i predvideo da će postati milionski grad.\nU trenutku kada je plan donet, Beograd je imao oko 280.000 stanovnika, a većina zgrada u njemu, više od 80 odsto, bile su prizemne, objavio je Istorijski arhiv Beograda.\nNovi urbanistički plan odredio je Novi Beograd kao mesto masovne kolektivne stambene izgradnje, ali i centralne delove grada kakve danas znamo, kao što su Slavija, Trg Nikole Pašića, Terazijska terasa i Trg republike.\nTaj plan je prognozirao da će Beograd postati milionski grad i u skladu s tim je predviđeno i njegovo širenje i izgradnja kolektivnih stambenih zgrada.\nNovi Beograd je ovim planom predviđen za 250.000 stanovnika i podeljen je u pet zona – zonu državne uprave i kulturnih ustanova, zonu stanovanja, snabdevanja i distribucije, industrije, te zonu fiskulture i rekreacije, navode u Urbanističkom zavodu Beograda. Predviđena je bila gustina naseljenosti od 300 stanovnika po hektaru i visina stambenih objekata od četiri do osam spratova.\n© CC BY-SA 4.0 / Wikipedia/Magyshadow/Cropped photo\nNovi Beograd je planiran za 250.000 stanovnika\nTakođe, u uži gradski region Beograda uključen je prostor u krugu prečnika od 60 kilometara. Grad je podeljen na rejone koji su imali po 60.000 stanovnika, u okviru kojih su građani mogli da zadovolje sve potrebe.\nGUP-om iz 1950 predložen je silazak grada na reke, te izmeštanje železničkog saobraćaja sa desne obale Save, što se tek sada realizuje.\nPored toga, saobraćaj je bio prilagođen motornim vozilima, javni saobraćaj predviđao je uvođenje trolejbusa umesto tramvaja, dok je železnica imala važnu ulogu, a planom su predviđene putničke stanice „Novi Beograd“ i „Autokomanda“.\nU planu su predviđena dva mosta na Dunavu, jedan na mestu Pančevačkog mosta i jedan na sličnom mestu gde je sada most Zemun-Borča. Na Savi su predviđena četiri prelaza, gde su već bili današnji Brankov i Stari železnički most, ali i mostovi gde je „Gazela“ i gotovo na istom mestu gde je današnji Most na Adi.\n„Poslednja šansa“ da se spasi važan deo istorije Beograda\nBeograd uskoro pobratim sa još četiri grada\nZastrašujuća mapa koja predviđa kako će izgledati Beograd i Novi Sad 2050.


Finski PKC će u Smederevu zaposliti 1.500 ljudi\nGrad Smederevo i finska kompanija "PKC Wiring Systems Oy" potpisali su danas ugovor o iznajmljivanju hale za proizvodnju kablova u autoindustriji, površine 20.000 metara kvadratnih u gradskoj industrijskoj zoni, izjavila je Tanjugu gradonačelnica Smedereva Jasna Avramović.\nOna je dodala da je Grad Smederevo preuzeo obavezu da izgradi halu površine 20.000 metara kvadratnih, koja će Fincima biti iznajmljena na 10 godina, za 3,2 evra po metru kvadratnom.\n"Otvaranje "braunfild" investicije je 6. marta, raspisan je konkurs za 300 radnika, a do sada je primljeno 40 radnika", navela je Avramović.\nOna je napomenula da je vrednost investicije sedam miliona evra, a na kraju će biti zaposleno 1.500 radnika.\nMemorandum o razumevanju između Republike Srbije, Grada Smedereva i predstavnika finske kompanije potpisali su u oktobru prošle godine, prvi potredsednik Vlade Srbije Aleksandar Vučić, gradonačelnica Smedereva Jasna Avramović, i predsednik Upravnog odbora finske kompanije "PKC Wiring Systems Oy" Juha Torniainen.\nPKC grupa iz Finske je, nakon potpisivanja Memoranduma, saopštila da je donela odluku da će nova fabrika za proizvodnju kablovskih sistema u Smederevu biti u službi zadovoljenja potreba postojećih i potencijalnih novih kupaca kompanije u Evropi.\nNova fabrika će doprineti povećanju konkurentnosti PKC-ovih proizvoda i usluga, a biće organizovana kao fabrika sa velikom troškovnom efikasnošću. Cilj je da se transfer proizvodnje iz postojećih fabrika kompanije u Evropi izvrši u novu fabriku u Srbiji tokom 2014.godine.


Članci poređani po datumu: sreda, 05 jun 2019\nKao u filmovima, danas se od gračaničkog naselja Orahovica Donja, putem M-4 Tuzla-Doboj, pa dalje regionalnim putem Gračanica- Sočkovac (RS) odvijala prava potjera za dvojicom provalnika iz Srbije.\nNatjerali smo i pčele da prave košnice od plastike\nNekoliko vrsta divljih pčela koristi plastični otpad za izgradnju svojih košnica, utvrdili su stručnjaci. Ta praksa ukazuje na zabrinjavajuće visoki nivo zagađenosti planete plastičnim otpadom.\nBijeljinski srednjoškolci u posjeti parlamentu Srpske\nPredsjednik Odbora Narodne skupštine Republike Srpske za pitanja djece, mladih i sporta Davor Šešić smatra da su organizacije koje se bave ovim pitanjima u Srpskoj nedovoljno aktivne u iznošenju svojih problema i predlaganju njihovih rješenja.\nKreće sezona kupanja: Prvi bazeni se otvaraju sutra /VIDEO/\nSezona kupanja na bazenima Banje Dvorovi biće otvorena 6. juna u 10 časova.\nMoto skup Dani buke, motora i dobrog starog Ex Yu roka u Bijeljini 7. i 8. juna\nMoto klub "Gromovi", Moto klub "Semberija" i Moto klub "Bijeljina" domaćini su velikog Moto skupa koji se održava u Bijeljini 7. i 8. juna na lokaciji Agro tržnog centra, kod Agro BN-a.\nBrčko - Revitalizacija "Luke" od ključne važnosti /VIDEO/\nU Distriktu Brčko ohrabreni su kažu, konačnim dogovorom o trasi budućeg auto-puta koji će od Sarajeva do Beograda prolaziti kroz Brčko.\nTrninić: Cilj 420 kilometara auto-puta u Srpskoj do 2030. /VIDEO/\nRepublika Srpska intenzivno radi na razvoju putne infrastrukture, s ciljem da do 2030. godine ima mrežu auto-puteva u dužini od 420 kilometara, izjavio je u Beogradu ministar saobraćaja i veza Republike Srpske Neđo Trninić\nPrvi tramvaj jutros je prešao preko Mosta na Adi i kuriozitet je da je to je tek druga tramvajska linija nakon 1984. godine koja povezuje Stari i Novi Beograd.\nNačelnik opštine Lopare Rado Savić uručio je danas Zlatnu značku opštine ruskom generalu Mihailu Pavloviču Lavranenku, koja mu je dodijeljena za doprinos miru i očuvanju pravoslavlja na Majevici.\nSutra veoma toplo i sparno, do 30 stepeni\nU Republici Srpskoj i Federaciji BiH sutra se očekuje sunčano vrijeme uz malu do umjerenu oblačnost i najvišu dnevnu temperaturu vazduha do 30 stepeni Celzijusovih.


Pozitivno mišljenje - propaganda ili duhovna tehnika - WANNABE MAGAZINE\nPozitivno mišljenje – propaganda ili duhovna tehnika\nPoslednjih godina smo prosto opsednuti pozitivnošću, kao da je necivilizovano i sramno osećati se loše, biti ophrvan brigom, strahovima i strepnjom od loših ishoda. Kao da je pozitivnost lek, kojim ćemo zauvek iskoreniti negativnost – zaboravljamo na ravnotežu crnog i belog, na to da dobro i loše idu zajedno i da ne možemo neprekidno da mislimo pozitivno, da se osećamo dobro i da budemo neustrašivi. Čak smo, bombardovani propagandom pozitivnosti, došli dotle da se osećamo loše što ne možemo da se osećamo dobro i što u sebi nalazimo negativnost, koliko god se trudili da razmišljamo pozitivno.\nPozitivno razmišljanje tako postaje samo još jedan cilj koji treba ostvariti, još jedan zadatak u našem petogodišnjem planu, još jedno opterećenje u životnoj jurnjavi za uspehom i prestižom. Umesto da bude alat kojim ćemo sebe ohrabriti i osnažiti, duhovna tehnika za povezivanje sa sopstvenim bićem (izvorom hrabrosti i snage), duhovna tehnika za rasterećenje, pozitivno mišljenje je postalo još jedan teret u bremenu odgovornosti i ambicija savremenog sveta.\nTrebalo bi da nam koncept pozitivnog mišljenja omogući ono malo kontrole koju možemo da imamo nad sopstvenim životom, ali koncept se oteo kontroli. I okrenuo se protiv nas.\nPotrošački duh savremenog zapadnog sveta je preuzeo pozitivnost i od nje načinio oruđe propagande i marketinga. Pozitivnost se odlično prodaje i pozitivnost prodaje sve drugo – uključujući i snove – jednako uspešno, kao što to radi golotinja, ili nesigurnost (sigurno ću kupiti tu kozmetiku koja mi obećava da ću da blistam, jer blistavost donosi samopouzdanje).\nNa potrebi da kanališemo stres, da se ostvarimo, pronađemo smisao, ispunjenje, sačuvamo zdravlje i lepotu, poboljšamo sebe, budemo uspešnjiji, produktivniji, zadovoljniji, bolji – izgrađene su savremene korporativne industrije za bogaćenje onih koji su spremni da nas ubede da sreću možemo da kupimo. A industrija pozitivnosti je podigla igru na sledeći nivo – mi možemo sami da postignemo sreću, stabilnost i ispunjenje, samo treba da savladamo i usvojimo apsolutnu pozitivnost, a za to treba da ispovrnemo novce za priručnike o samopomoći, seminare prosvetljenja, meditacije i ostale instant-duhovnosti, koja nam je potrebna da bismo ovladali moći pozitivnog mišljenja.


Završena izgradnja Ulice Nova | (Vesti - 10.09.2015) Novi Sad\n10.09.2015 u 17:32h\nZavršena izgradnja Ulice Nova\nZavod za izgradnju grada završio je radove na izgradnji Ulice Nova koja povezuje Privrednikovu i Put novosadskog partizanskog odreda.\nOva investicija završena je i pre ugovorenog roka, a obuhvata izgradnju saobraćajnice u dužini od oko 336m, koja je deo sekundarne putne mreže na prostoru za poslovanje u severozapadnom delu Novog Sada. Sem kolovoza, izgrađena je vodovodna i kanalizaciona mreža, kao i atmosferska kanalizacija, čime je rešen i problem odvođenja površinskih voda.\nNovoizgrađena saobraćajnica uskoro će biti i adekvatno osvetljena pošto će u narednih petnaestak dana početi radovi na izgradnji javnog osvetljenja.\nUkupna vrednost ove investicije je oko 38 miliona dinara, a njenom realizacijom učinjen je bitan korak ka privlačenju potencijalnih investitora jer je praksa pokazala da je jedan od bitnijih kriterijuma za zainteresovanost ulagača upravo stepen opremljenosti zemljišta. b\nRadovi na izgradnji saobraćajnice i prateće infrastrukture omogućili su bolji pristup parcelama, kao i priključenje budućih objekata na infrastrukturnu mrežu. Time je ova lokacija postala još atraktivnija za privlačenje investitora koji su opredeljeni za ulaganje u proizvodne pogone, a samim tim i otvaranje novih radnih mesta u našem gradu.\nPojedine parcele u radnoj zoni Sever 2 već su otuđene, a izgradnjom Ulice Nova stvarili su se uslovi za ustupanje još nekoliko slobodnih parcela koje su u vlasništvu Grada Novog Sada. Parcele su površine oko 3200m2, namenjene su izgradnji proizvodnih pogona spratnosti P-P+1 (maks. P+2), a postoji i mogućnost spajanja više parcela.\nPovezane teme nova ulica radovi na putu ZIG