Ublažavanje mjera u Federaciji BiH: Dozvoljeno okupljanje više od 30 ljudi - Srpskainfo\nOvo je predviđeno jednom od naredbi Kriznog štaba federalnog Ministarstva zdravstva, koje je danas usvojila Vlada FBiH.\nOsim toga, jednom od naredbi ublaženo je ograničenje kretanje građana u FBiH, odnosno skraćen je policijski čas koji će trajati od 23.00 do 5.00 časova.\nVladama kantona, odnosno kantonalnim štabovima ministarstava zdravstva, naređeno je uvođenje restriktivnijih mjera naspram procjene epidemiološke situacije u kantonu, odnosno opštini, uz redovno obavještavanje Kriznog štaba federalnog Ministarstva zdravstva.\nNaredbe i preporuke Kriznog štaba federalnog Ministarstva zdravstva, koje je danas usvojila Vlada FBiH, uz informaciju o epidemiološkoj situaciji, važe u narednih 14 dana računajući od danas.\nVlada FBiH će obavijestiti Parlament FBiH o epidemiološkoj situaciji i mjerama donesenim s ciljem zaštite zdravlja građana i smanjenja rizika za širenje virusa, saopšteno je iz federalne Vlade.\nU FBiH je do sada stiglo 111.050 vakcina, a zaključno sa nedjeljom, 2. majem, vakcinu protiv virusa korona primilo je 55.266 građana, od kojih je 49.508 prvu dozu, dok je revakcinisano 5.758, s tim što su ovi pokazatelji nepotpuni jer ih jedan kanton nije dostavio.\nVlada je na prijedlog federalnog Ministarstva zdravstva usvojila 60.000.000 KM vrijedan Program utroška sa kriterijumima raspodjele sredstava transfera za sanaciju zdravstvenih ustanova, utvrđenih ovogodišnjim budžetom FBiH.\nSredstva će biti raspoređena zdravstvenim ustanovama čiji je osnivač FBiH, a cilj je osiguranje pružanja zdravstvenih usluga sekundarnog i tercijernog nivoa zdravstvene zaštite oboljelima od kovida 19 i sprečavanje i ublažavanje njegovih posljedica po zdravlje ljudi u javnim zdravstvenim ustanovama.\n– Sredstva su namijenjena i održavanju i poboljšanju likvidnosti javnih zdravstvenih ustanova – navedeno je u saopštenju.\nNa današnjoj sjednici usvojen je i kvartalni izvještaj o napretku Projekta “Hitni projekat za kovid 19 za FBiH” za prvi kvartal ove godine.\nKao odgovor na pojavu pandemije, Svjetska banka stavila je na raspolaganje BiH paket hitne podrške putem zajma Međunarodne banke za obnovu i razvoj (IBRD) u iznosu od 36,2 miliona dolara kao pomoć zemlji u njenim naporima da zaštiti, otkriva i reaguje na prijetnje koje je izazvala pandemija.\nFinansijska sredstva ovog kreditnog aranžmana su postala operativna krajem februara.\nOZBILJNA SITUACIJA Institut u Prištini: Ne izlazite bez potrebe\nOPREZNO OTVARANJE Ublažavanje mjera u Švajcarskoj počinje 1. marta\nSTROGA KONTROLA U HRVATSKOJ Policija dežurala na trgu da se mladi ne bi okupljali\nOpuštanje ranije nego što se očekivalo: Škotska će ublažiti ograničenja za putovanja i okupljanja\nRadno vrijeme ugostiteljskih objekata do 22 sata: U Hrvatskoj epidemiološke mjere produžene do 31. marta


[s] - Autodelovi\nKompanija NIPPON OIL je vodeća Japanska naftna kompanija sa ogromnim učešćem na tržištu Dalekog Istoka. Maziva ENEOS nalaze se u fabričkom punjenju kod sledećih proizvođača vozila: TOYOTA, HONDA, SUZUKI, MAZDA, MITSUBISHI, DAIHATSU, NISSAN, ISUZU, HYUNDAI, KIA, odnosno ENEOS se nalazi u prvom punjenju gotovo svih marki vozila sa Dalekog Istoka.\nViše od 100 godina, CHAMPION je jedan od najpoštovanijih svetskih brendova, obezbeđujući široku paletu auto delova namenjenih brzom servisu. Ovi pouzdani proizvodi uključuju filtere, metlice, svećice, kablove svećica… Shopgroup konstantno raspolaže sa oko 2000 pozicija brenda CHAMPION.\nKYB (Kayaba) je jedan od vodećih proizvođača amortizera i delova oslanjanja na svetu. Visok kvalitet amortizera Kayaba opravdava dugogodišnje liderstvo na tržištu. U većini slučajeva performanse Kayaba amortizera nadmašuju performanse proizvoda konkurentskih kompanija. KYB amortizere proizvodi u petnaest proizvodnih jedinica koje se nalaze u Aziji, Americi i Evropi a godišnje proda amortizera i ostale opreme u iznosu od preko 3.5 milijardi dolara.\nDAYCO je svetski lider u konstruisanju i proizvodnji originalne opreme sistema kaišnih prenosa (klinasti kaiševi, zupčasti kaiševi, PK kaiševi, španeri, roleri...). DAYCO svojim kaiševima snabdeva svetski priznate proizvođače vozila i garantuje najbolji kvalitet kaišnih sistema na njihovim vozilima. Kontinuirano investiranje u istraživanje materijala i razvijanje inovativnih sistema DAYCO pravovremeno zadovoljava potrebe proizvođača vozila odnosno zajedno sa njima radi na razvijanju kaišnih sistema prenosa namenjenih vozilima budućih generacija.\nSKF je vodeći svetski snabdevač proizvodima, rešenjima i uslugama u oblasti kotrljajućih ležajeva i rotacione tehnike. Današnja ponuda SKF-a bazira se na sledećih pet poslovnih platformi: ležajevi i ležajne jedinice, zaptivna rešenja, sistemi podmazivanja, mehatronika, servis. SKF u svom sastavu ima preko 100 proizvodnih jedinica širom sveta. Sa sopstvenim prodajnim kancelarijama u preko 70 zemalja, mrežom od oko 15.000 autorizovanih distributera i dilera, elektronskim poslovanjem (e-business) i globalnim distributivnim sistemom, SKF je uvek dostupan svojim korisnicima za snabdevanje kako proizvodima, tako i uslugama.\nKompanija METELLI osnovana je 1962 godine, 1970. počinje proizvodnju delova za motore (vođice za ventile, ležaje za ventile), 1975. počinje sa proizvodnjom kočionih delova (kočioni cilindri, ventili za regulisanje pritiska i dr.) i kvačila. Nešto kasnije, 1991. godine napredak kompanije omogućava instaliranje proizvodne linije za poluosovine i homokinetičke zglobove. 2001. godine Metelli-Co sledeći svoju strategiju neprestanog razvitka spectra proizvoda kupuje GRAF, evropskog lidera u proizvodnju vodenih pumpi i kočionih diskova. Metelli proizvodi preko 8000 pozicija namenjenih autoindustriji. Visok kvalitet i maksimalna sigurnost su ciljevi biznis strategije Metelli-a.\nICER je osnovan 1961. i važi za vodećeg nezavisnog proizvođača kočionih (frikcionih) elemenata namenjenih autoindustriji. Icer se od svojih početaka fokusira na proizvodnju visokokvalitetnih frikcionih elemenata kao i pružanje najšireg asortimana.\nViše od veka FERODO proizvodi i razvija kočione i frikcione materijale. Ferodo nudi: kočione pločice, paknove, diskove i kočione tečnosti. Ferodo pored uobičajenih kočionih proizvoda nudi i proizvode namenjene moto sportu.\nFederal Mogul MOOG linija rezervnih delova namenjenih za servisiranje trapa vozila je najčešće korišćeni brend od strane profesionalnih mehaničara. Moog rezervni delovi zamenu čine lakšom.\nKompanija MALO osnovana je pre više od 50 godina. Kroz brend AKRON kompanija nudi širok spektar rezervnih delova namenjenih putničkim i teretnim vozilima. Akron ima najbolju ponudu gumeno metalnih rezervnih delova i uvek je kvalitetna alternativa originalnim autodelovima.\nFAI preko 40 godina proizvodi i obezbeđuje rezervne delove po sistemu ”SVE ZA SVE”, za evropska, japanska i korejska putnička i laka teretna vozila. FAI proizvodi pružaju odličan odnos cene i kvaliteta.\nNajkvalitetnija rešenja za korejska i japanska vozila! Svi proizvodi specijalno namenjeni za prvu zamenu originalnih auto-delova. Vrhunski kvalitet proizvoda.\nPhilips je svetski poznat brend a u auto industriji je vodeći proizvođač sijalica za automobile, kamione i autobuse, kao i motore i bicikle. Philips prati trendove i konstantno unapređuje svoju ponudu sijalica za kola inovacijama koje iz godine u godinu podižu kvalitet i donose nove proizvode za kojima imaju potrebu najzahtevniji vlasnici automobila.\nBOSCH je svetski poznat proizvođač pogonskih kaiševa, akumulatora, sistema kočnica, filtera, svećica, sistema paljenja i još puno raznih dodataka koji čine život jednog vozača kvalitetnijim i sigurnnijim.\nNarva proizvodi sijalice za motorna vozila. Narva je nemački proizvod, samo što je Narva nemački kvalitet ali po pristupačnoj ceni! Ako tražite sam vrh kvaliteta onda pogledajte Philips sijalice za kola ali ako vas zanima najbolji odnos kvaliteta i cene onda je vaš izbor Narva.\nNovo iz download sekcije\nPhilips svetla za kola - katalog 2012\nFile Size: 6,773.35 Kb\nNarva svetla za motorna vozila - katalog\nFile Size: 5,828.18 Kb\nRešeno je prerano habanje Renault delova\nESI Truck OTP - obavestenje\nFile Size: 254.83 Kb


Kosova.info - Procurili podaci o preko 250 avganistanskih prevodilaca\nBallina|SRB-BIH-HR|Procurili podaci o preko 250 avganistanskih prevodilaca\nMinistar odbrane Ben Volas pokrenuo je istragu incidenta u kojem su procurili podaci o desetinama avganistanskih prevodilaca, uključujući i njihove imejl adrese, koji su sarađivali sa britanskim snagama.\nKako prenosi Bi-Bi-Si, imena preko 250 ljudi koji traže da iz Avganistana budu prebačeni u Veliku Britaniju, a mnogi od njih se trenutno kriju, su greškom iskopirana u jednom mejlu koji je poslat iz ministarstva odbrane.\nSvi primaoci mogli su da vide njihova imena, imejl adrese i neke od profilnih fotografija.\nMinistarstvo odbrane je u izjavi uputilo izvinjenje.\nDotični mejl je poslat prevodiocima koji su ostali u Avganistanu i onima koji su uspeli da dopru do drugih zemalja.\n“Realnost je da smo ostavili veliku većinu naših prevodilaca (u Avganistanu) tako da će ovo imati veliki uticaj na ljude koji su i dalje u zemlji”, rekao je konzervativni član parlamenta i bivši ministar odbrane Džoni Merser za Bi-Bi-Si.\nOn kaže da je razgovarao sa bratom jednog čoveka, kojeg su Britanci obučavali da služi u avganistanskim specijalnim snagama, a koji je pogubljen i čija je porodica sada u bekstvu.\nPropusti ministarstava odbrane i unutrašnjih poslova su doveli do toga da saveznike u Avganistanu “nemilosrdno proganjaju talibani”, naglašava Merser.\nImejl je poslao britanski tim nadležan za Politiku pomoći i relokacije u Avganistanu (Arap), koji je u kontaktu sa prevodiocima od kada su talibani preuzeli kontrolu nad zemljom prošlog meseca.\nTim je poručio prevodiocima da radi sve što je moguće kako bi oni bili premešteni, kao i da oni ne treba da dovode sebe ili svoje porodice u opasnost ako nije bezbedno da promene svoju trenutnu lokaciju.\nMeđutim, jedan od njih je shvatio da se u tom mejlu nalaze podaci o 250 prevodilaca koji su greškom kopirani.\n“Ova greška bi prevodioce mogla da košta života, naročito one koji su još uvek u Avganistanu. Neki od njih nisu primetili grešku i odgovorili su na mejl, čime su postale dostupne i njihove profilne slike i detalji o kontaktima”, rekli su prevodioci za Bi-Bi-Si.\nMinistarstvo odbrane je 30 minuta kasnije poslalo još jedan mejl sa naslovom “hitno”, u kojem se od primalaca traži da izbrišu prethodni mejl i upozoreni su da su njihove adrese ugrožene, uz preporuku da ih promene.\nMinistar odbrane iz senke, laburista Džon Hili kaže da je ovo curenje podataka “nepotrebno ugrozile živote” i pozvao je vladu da hitno ubrza napore da dovede prevodioce u Veliku Britaniju.\nJedna portparolka ministarstva odbrane rekla je da je pokrenuta istraga onoga što je Volas nazvao “neprihvatljivim”.\n“Izvinjavamo se svima na koje je to imalo uticaja i naporno radimo na tome da osiguramo da se tako nešto ne ponovi”, poručila je ona i dodala da ministarstvo odbrane “veoma ozbiljno shvata odgovornost za rukovanje informacijama i podacima”.


Sekopak promovisao CO2 kalkulator\nU sredu 16.septembra u Radisson blue Old Mill Hotelu u Beogradu, Sekopak u saradnji sa Danas konferens centrom i uz podršku Agencije za zaštitu životne sredine organizovao konferenciju „Zelena ekonomija i reciklažna infrastruktura“. Na ovoj konferenciji Sekopak je po prvi...\nPostavljeno 43 zvona za staklo\nSekopak je u saradnji sa JKP “Gradska čistoća” nastavio akciju postaljanja zvona namenjenih odlaganju staklene ambalaže. Prva zvona su postavljena u centru grada na Obilićevom vencu u blizini ulaska u javnu garažu. U toku vikenda je postavljeno još 43 zvona na 29 lokacija. Ada...\nSekopak je u petak 10.07.2015 u saradnji sa JKP “Gradska Čistoća” postavio dva reciklažna zvona namenjena odlaganju staklene ambalaže. Zvona su postavljena u centru grada na Obilićevom vencu u blizini ulaska u javnu garažu. U planu je da u sledećem periodu bude postavljeno još...\nEko festival "Čistunko" u Topoli\nFinale Eko festival i dodela “Eko grand pri” nagrade, održano je 05.06.2015 u Topoli. Na konkursu koji je u okviru projekta raspisala kompanija A.S.A pod nazivom “Naj maskota čistunko” a radove je poslalo skoro hiljadu mališana iz škole sa teritorije 30 opština...\n“Za čistu plažu, vašu ambalažu u reciklažu“\nPrvi put ovog leta na Štrandu u Novom Sadu će biti organizovano i promovisano odvajanje ambalažnog otpada za reciklažu. Akciju primarne selekcije otpada pokrenulo je javno komunalno preduzeće Zelenilo u saradnji sa Sekopakom i preduzećem za reciklažu plastike Greentech. U tu svrhu Sekopak...


Evropski odbor za zaštitu podataka je izdao saopštenje u kome navodi da „pravila Uredbe ne ometaju sprovođenje mera za suzbijanje pandemije“. Posebno se naglašava primena mera zaštite podataka i obezbeđenje zakonitosti obrade ličnih podataka. Poslodavci i zdravstvo imaju mogućnost da zakonito prikupljaju podatke i bez pristanka lica na koje se oni odnose, kada je to u javnom interesu, odnosno kadase vrši u interesu zaštite zdravlja (čl. 6. i 9. Uredbe).\nU Sloveniji je Poverenik (Informacijski pooblaščenec) objavio saopštenje o neophodnosti odgovornog ponašanja u vreme virusne krize. U tekstu se, između ostalih preporuka, ukazuje na neophodnost minimizacije podataka kada je moguće ostvariti svrhu. Tako navode da struka mora da odredi koji su podaci neophodni za ostvarenje svrhe i ukoliko je moguće, bez objavljivljnja lični podatka. Kao primer navode da se mogu objaviti podaci o lokacijama gde je bilo zaraženih, poput „bolnica, škola, domova zdravlja, mesta i opština“, a da se ne pominju podaci o ličnosti, niti se ličnost može naknadno odrediti na osnovu ovih podataka.\nPoverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti primio je veći broj žalbi izjavljenih zbog „ćutanja“ zdravstvenih i prosvetnih ustanova po zahtevima kojima su tražene informacije o opremljenosti tih ustanova za borbu protiv širenja korona virusa (posedovanje zaštitnih maski, dezinfenkcionih sredstava za čišćenje i sl.). S tim u vezi, Poverenik podseća da su informacije kojima raspolaže organ vlasti, a koje se odnose na ugrožavanje, odnosno zaštitu zdravlja stanovništva i životne sredine, hitnog karaktera.\nU odnosu na njih opravdani interes javnosti da zna uvek postoji i organ vlasti ne može da dokazuje suprotno. Osim toga, po zahtevima za pristup takvim informacijama organ javne vlasti je dužan da postupi bez odlaganja, a najkasnije u roku od 48 sati od prijema zahteva (član 16. stav 2. Zakona o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja)\nZajedničko saopštenje u celosti je оvde .


NS SEME kod domaćina u Gornjoj Rogatici\nZahvaljujući predusretljivosti g-đe Gordane Njegovan, vlasnice firme „GAMA MSD“ i MZ Gornja Rogatica, Institut je dobio priliku da tamošnje poljoprivredne proizvođače upozna sa najnovijim NS sortimentom kukuruza, suncokreta i soje. Predavanje je održala Slobodanka Ljumović koja obavlja funkciju promotera za region zapadne Bačke. Više od pedeset proizvođača iz ovoga kraja pokazalo je veliki interes za novine koje Institut nudi tržištu ove godine, ali isto tako i za analizu proizvodnje najvažnijih ratarskih biljnih vrsta u protekloj proizvodnoj sezoni.\nNije samo izbor hibrida kukuruza presudan faktor za ostvarenje visokih i stabilnih prinosa dobrog kvaliteta. Ono na šta u ovom momentu čovek ne može da deluje je uticaj klimatskih faktora, a tehnologija proizvodnje predstavlja grupu faktora na koju poljoprivrednici mogu i trebaju da deluju.\nPotom je ukazano na značaj mineralne ishrane kukuruza koja mora da bude izbalansirana i zasnovana na sistematskoj kontroli plodnosti zemljišta. Pre kupovine semena proizvođači moraju dobro da poznaju pedoklimatske uslove svojih parcela kao i hibrid koji kupuju, njegove karakteristike, zahteve biljaka, da li će se koristiti za zrno ili silažu, način berbe i način čuvanja. Preporučena je setva više hibrida na imanju, nikako samo jedan, i iz različitih grupa zrenja koji za berbu pristižu u različito vreme. Proizvođačima je savetovano da se svake godine uvode novi hibridi i da se povećava broj biljaka po jedinici površine, a NS hibridi koji podnose veće gustine su: NS 3022, NS 4023, NS 4051, NS 5051 i NS 6102. Institut je u saradnji sa kompanijom BASF među prvima u Evropi započeo stvaranje hibrida kukuruza otpornih prema cikloksidimu (Focus Ultra). Za ovaj sistem proizvodnje (DUO) koji je efikasan za suzbijanje uskolisnih korova, Institut u ponudi ima tri hibrida: NS 444 ultra, NS 5041 ultra i NS 640 ultra.\nNovosadski suncokret se danas u svetu seje na preko 3 miliona hektara i do danas je registrovano preko 500 hibrida. Ono što svakako treba istaći je da je Institut uvek u korak ili za korak ispred drugih kada je uvođenje novina u pitanju: uvođenje hibrida otpornih na Phomopsis, otpornih prema herbicidima iz grupe imidazolinona (Clearfield)-Rimi PR, Pegaz i NS Taurus, kao i iz grupe sulfonil urea (Sumo 1 PR i Sumo 2 OR). Posle analize agroekoloških uslova u protekloj godini, proizvođačima su prikazani rezultati u mreži mikroogleda na 11 lokaliteta u Vojvodini. Trogodišnji prosek prinosa semena pokazuje da je prvi bio hibrid NS Fantazija sa 4 t/ha, a potom NS Konstantin i Duško. Rekordni prinosi protekle godine na više lokaliteta dosegli su nivo od preko 5 t/ha. Od preko 20 hibrida koji se ove godine nalaze u prodaji, na osnovu višegodišnjih rezultata iz ponude se izdvajaju: NS Oskar, Orfej, NS Fantazija, Duško i NS Konstantin.\nKako je istakla Slobodanka Ljumović, prošla godina je veoma pogodovala usevima soje, što potvrđuju prinosi koji su na nekim lokalitetima premašivali 5 t/ha. Ove godine NS sortiment će biti bogatiji za pet novih sorti: vrlo ranu sortu NS Kaća iz 000 grupe zrenja, NS Princeza iz 0 grupe, NS Apolo iz I grupe i dve kasnostasne NS Fantast i NS Zita iz II grupe. Od ovih sorti proizvedene su dovoljne količine komercijalnog semena. Za NS seme soje postoji veliki interes, a to najbolje potvrđuje podatak da je prošle godine seme soje izvezeno u 15 zemalja Evrope. Dat je ukratko osvrt na tehnologiju soje s posebnim akcentom na kritične tačke u proizvodnji.


MSTŠ Travnik dobila priznanje Federalnog ministarstva obrazovanja i nauke - Travnicki INFO\nNagrada Federalnog ministarstva obrazovanja i nauke našoj školi je rezultat poticanja talenata kod naših učenika na svim poljima nauke, sporta, umjetnosti i književnosti. Naša škola se našla među 27 nagrađenih škola iz svih deset kantona FBiH. Naša učenica Mehić Lamija koja se obrazuje za zanimanje elektrotehničar informacijskih tehnlogija je također nagrađena za odličan uspjeh iz svih predmeta, rezultate koje postiže u sportu na državnom nivou i društveno odgovornim aktivnosti na jačanju nauke i izvrsnosti na svim poljima.\nMješovita srednja tehnička škola ima izuzetno uspješan period iza sebe, možemo se pohvaliti prepoznatljivim rezultatima u svim segmentima, koji su ostvareni u proteklom periodu. Mješovita srednja tehnička škola ima izuzetne učenike, najopremljenije kabinete koji su isključivo namjenjeni spoznaji savremenih metodologija u nastavi i primjeni istih, što je rezultiralo najvećem broju upisanih učenika u kantonu predhodnih godina. Naši učenici postižu vrhunske rezultate kako u nstavnim tako i u vannastavnim aktivnostima. Škola koja uvodi nova inovativna zanimanja prateći ekonomske potrebe i svjetske trendove za koje učenici stječu kompetencije potrebne za tržište rada. Svaka nova generacija iznjedri veliki broj učenika, budućih studenata i stručnjaka na prestižnim fakultetima kako kod nas tako i van granica. Škola je prepoznata kao škola izvrsnosti po pitanju prevencije nasilja, po čijem će modalitetu raditi ostale škole u federaciji.\nSve gore navedeno potvrđuje i ovo priznanje, koje je naša škola dobila od Federalnog ministarstva obrazovanja.\nHvala svima koji prepoznaju predan rad i trud zaposlenih, koji uče i potiču učenike da stječu i usaavršavaju svoje znanje, stvarajući tako zdravu mladost i svjetliju budućnost, a sve su to elementi koji omogućavaju bolje uslove za život i rad u BiH.\nMSTŠ Travnik/Agencija DAN\nTagsMSTŠ Travnik nauka obrazovanje priznanje zahvalnica


Svečanost povodom dana kompanije BH Telecom - informativa.ba\nBiznis Svečanost povodom dana kompanije BH Telecom\nSvečanost povodom dana kompanije BH Telecom\n– Svjesni smo da organizaciju kompanije treba prilagođavati potrebama na tržištu. Započeli smo procese da bismo sačuvali BH Telecom kao najbolju kompaniju u vlasništvu države – istakao je.\n– Zahvaljujući tome što smo mi stabilna firma s 3.500 zaposlenih unijeli smo vrlo značajna sredstva u penzijski, zdravstveni i fondove za zapošljavanje. Radi se o 250 miliona KM u zadnjh deset godina za fond penzijskog i invalidskog osiguranja – dodao je.\n– Ovo je javno preduzeće Federacije BiH, samim tim mora osigurati najkvalitetnije usluge koje može pružiti građanima, one trebaju biti po najnižim cijenama, a isto tako mora imati određenu količinu dobiti koja će omogućiti kvalitetan razvoj i pružanje maksimalno dobre usluge i privredi i svakom stanovniku BiH – kazao je Čavara.\nOznake: #BH Telecom\nTelekomi dobili dozvole za 4G, prvo u Sarajevu i Mostaru BiH\nSuperbrzi internet | Od danas 4G mreža u Bosni i Hercegovini Tehnologija\nBH Telecom donacijom od milion KM usrećio mnoge škole i sportske klubove Biznis


Završni vizuelni utisak svakog štampanog materijala daju korice. Osnovna funkcija koričenja jeste objedinjavanje svih listova i zaštita samog sadržaja, a pravilnim odabirom izgleda korica i vrste koričenja značajno ćete doprineti elgantnom i profesionalnom izgledu Vaših diplomskih radova i poslovnih prezentacija.\nPojedina dokumanta poput maturskih, diplomskih i doktorskih radova imaju tačno propisan izgled i dimenzije korice, dok je kod štampanih proizvoda kao što su brošure, katalozi ili prezentacije vizuelni izgled korice stvar Vaše kreativnosti i orginalnih ideja dizajnera.\nTvrdo koričenje obuhvata papir Vašeg štampanog materijala, koji je zaštićen koricama koje se ne mogu savijati. Tvrdi povez uglavnom se koristi prilikom koričenja diplomskih, master, doktorskih radova, kao i za povezivanje knjiga ili veoma retkih kopija.\nCopy Centar Akademija nudi Vam tvrdo koričenje štampanog materijala po najvšim standardima uz mogućnost zlatotiska na Vašim knjigama ili stručnim radovima.\nOmogućuje povezivanje do 300 strana štampanog materijala. Zbog svoje pristupačne cene meko koričenje svoju veliku primenu pronašlo je prilikom štampe knjiga i obimnijih prezentacija.\nU cilju što atraktivnijeg izgleda Vaših brošura i udžbenika Copy Centar Akademija nudi Vam i mogućnost sjajne ili mat plastifikacije Vašeg mekog poveza.\nSpiralno koričenje plastičnom spiralom trenutno je najpopularniji vid koričenja štampanog materijala kod nas. Plastična spirala omogućuje povezivanje do 500 strana i pored svoje dugotrajnosti, materijali koji su ukoričeni na ovakav način mogu lako da se dopune i raskoriče.\nKoričenje uz pomoć žičane spirale je znatno dugotrajniji i vizuelno elegantniji vid od koričenja plastičnom spiralom. Metodom povezivanja žicom materijali ukoričeni na ovakav način mogu biti otvarani za 360˚. Žičana spirala omogućuje povezivanje do 280 listova i idealna je za povezivanje poslovnih prezentacija, projekata, maturskih radova, brošura, seminarskih radova, bukleta.


Čuda izborne godine: Nove niše za kontejnere na šest lokacija – SARAJEVO.co.ba\nObjavljeno 21. 06. 2010 21. 06. 2010 od sarajevo.co.ba\nČuda izborne godine: Nove niše za kontejnere na šest lokacija\nNa šest lokacija u opštini Stari Grad je završeno postavljanje natkrivenih niša za kontejenere.\nIzgrađene su natkrivene niše za kontejnere u ulicama: Nalina, Kačanik 1, Kačanik 2, Safvet-bega Bašagića i Sedrenik, dok je u ulici Boguševac na betonsku podlogu postavljena ogradna, zaštitna mreža.\nRadovi su se odvijali u dvije faze. Prva faza je podrazumijevala kompletne građevinske radove, a druga montažerske sa postavljanjem metalnih elemenata, cijevi i mreža, te limenih pokrivača koji štite kontejnere od padavina i širenja neugodnih mirisa.\nJoš preostaje da građani na ovim lokacijama nauče ubaciti smeće u kontejnere, a ne pored njih, i biće neke koristi od ove novine.\nNazad Uništavanje Aleje ambasadora se nastavlja\nNaprijed Izgradnja košarkaškog igrališta na Trgu heroja


Jubilej – 70 godina od doseljavanja Makedonaca u Vojvodinu\nnedelja, 30. oktobar 2016. 12:57h\nObeležavanju 70 godina od doseljavanja Makedonaca u Vojvodinu u organizaciji Nacionalnog saveta makedonske nacionalne manjine u Republici Srbiji, koji je održan danas u Pančevu, prisustvovali su predsednici Republike Srbije i Republike Makedonije, Tomislav Nikolić i Đorge Ivanov.\nPredsednik Republike Srbije i predsednik Republike Makedonije posadili su drvo prijateljstva, mladicu makedonskog hrasta Pančevo.MOJKraj.rs\nPredsednik Republike Srbije i predsednik Republike Makedonije posadili su drvo prijateljstva, mladicu makedonskog hrasta, u Centralnom parku ispred zgrade Gradske uprave Pančevo.\nPredsednici Nikolić i Ivanov potom su posetili izložbu povodom obeležavanja 70 godina od doseljavanja Makedonaca u Vojvodinu.\nNjih dvojica su zatim prisustvovali potpisivanju protokola o bratimljenju Mesne zajednice Jabuka sa Opštinom Makedonski brod.\nPredsednik Srbije Tomislav Nikolić izjavio je danas da makedonska nacionalna manjina u Srbiji ima punu podršku u očuvanju svojih prava, kulturnog i nacionalnog identiteta, a predsednik Makedonije Đorđe Ivanov je ocenio da srpska i makedonska zajednica predstavljaju garant dobrih odnosa dve države.\nSrbija je svojim zakonima kao samostalna država omogućila daleko veća prava svojim građanima - pripadnicima nacionalnih manjina, od onih koje u svom zakonodavstvu imaju druge države Evrope, kazao je Nikolić i dodao da je pored srpskog, makedonski zvanični službeni jezik u mestima Jabuka, Pančevo, Dužine i Plandište.\nMakedonci u Srbiji i Srbi u Makedoniji su istovremeno lojalni građani svojim državama i posvećeni rodoljublju svojih naroda, ali da se bude rodoljub znači da se bude veran jeziku, dodao je on.\n70 godina od doseljavanja Makedonaca\nNIS će investirati milijardu evra u Srbiju\nPredsednici Srbije i Makedonije u poseti Pančevu


Počinje letnji provod u centru Beograda – LaVie.rs\nU centru Beograda od sutra uživaćemo u radijskim koncertima, jedinstvenom ringu, besplatnoj školi rolšua, muzičkom programu i nezaboravnim letnjim trenucima.\nRajićeva šoping centar u saradnji sa Radiom 3, otvoriće letnju sezonu jedinstvenom manifestacijom “Povedi me u letnji provod“, u subotu, 25. maja, sa početkom u 18 časova. Specijalna gošća biće pop pevačica Ana Stanić, koja će na akustičnom koncertu izvesti svoje nove i stare hitove, a sve prisutne će sa bogatim programom u naredna dva meseca upoznati mlada glumica Maja Šuša.\nRadio 3 će po prvi put “izaći“ u centar grada, otvorenim studijom iz koga će emitovati zanimljiv program. Manifestacija će biti upotpunjena najvećim hitovima strane i domaće muzike, koje će svakog dana uživo izvoditi najtalentovaniji mladi muzičari, zvezde YouTube scene, ali i dobro poznata imena domaće muzike.\nSvakog dana od 14 do 16 časova, posetioci Rajićeva Shopping Centra i slušaoci Radija 3 uživaće u živim izvođenjima hitova, dok će svake subote od 18 časova biti organizovani besplatni koncerti.\nPoseban deo manifestacije činiće i ring za vožnju rolšua, jedini u gradu, koji će biti otvoren svakog dana u periodu između 12 i 20 časova. Uslov da posetioci dobiju mogućnost da uživaju u ovom jedinstvenom iskustvu vožnje, biće kupovina u bilo kojoj radnji centra u iznosu od 500 dinara. Za sve one koji su novi u ovoj veštini, nedelja je rezervisana za besplatnu školu rolšua, u periodu od 18 do 20 časova.\nZa ljubitelje društvenih mreža, tu je i interaktivni Insta konkurs Moje leto u Rajićevoj. Troje najkreativnijh očekuju poklon vaučari u iznosu od 10.000 dinara.


Američki ugao: Evropa mora da nauči kako samostalno da obuzda Rusiju - Sputnjik Srbija\n07:04 19 Septembar 2020\n15:02 05.09.2020 Preuzmite kraći link\nHospitalizacija Alekseja Navaljnog (166)\nNedavno su državni sekretar SAD Majk Pompeo i ministar odbrane Poljske Mariuš Blaščak potpisali sporazum o saradnji u oblasti odbrane, koja podrazumeva raspoređivanje najmanje hiljadu američkih vojnika u Poljsku, podseća list.\nKada je Tramp saopštio o skraćenju američkog kontigenta u Nemačkoj nastala je bura. Izjava je bila preuveličana, jer je od tih 12.000 vojnika, koji su napustili Nemačku, plan da polovina njih bude raspoređena u druge Evropske zemlje, uključujući i Poljsku.\nSAD kao i ranije plaća skoro 70 procenata od svih troškova NATO na odbranu. Međutim, ovakva situacija je bila i pre sadašnjeg predsednika Amerike Donalda Trampa, pa i pre nekadašnjeg predsednika Amerike Ričarda Niksona. Američki predsednici su tražili od evropskih saveznika da se sami pobrinu za svoju zaštitu još od početka hladnog rata 1947. godine, ocenjuje autor članka.\n"Ruska pretnja" Evropi\nKada je reč o zaštiti Evrope od moguće „Ruske pretnje“, većina članica NATO ima „druge prioritete“, piše „Hil“ - migranti, borba sa pandemijom i ekonomski stimulansi, kao i mnogi drugi unutrašnji problemi. Pored toga one ne moraju da se brinu, jer će ih SAD zaštititi od Rusije.\nAko SAD želi da pomogne NATO da uzdrži Rusiju, onda je najbolje da im pomogne savetima i naoružanjem, ocenjuje autor. Estonija je učinila korak dalje u odnosu na druge, ona je vratila odsluženje vojnog roka, a kako navodi „Hil“, Rusija trenutno nema ni želju ni snagu da okupira Ukrajinu, a da ne govorimo o ratu sa Poljskom ili Baltičkim zemljama.\nNATO je alijansa koja funkcioniše po principu autopilota - u najboljem slučaju predstavlja ometanje pažnje i snage, u najgorem – potencijalan razlog za buduće konflikte. Amerika, koja se bori sa unutrašnjim problemima, pre svega nacionalnim dugom koji raste velikom brzinom i realnim protivnikom Kinom, trebalo bi da pruži zaštitu Evropi i samim Evropljanima“, zaključuje autor.\nvojska, obuzdavanje, Evropa, Rusija, SAD


Delegacija Yunus Emre u Zenici\nsrijeda, 25 Septembar 2013 21:12\nVisoka delegacija Yunus Emre Instituta iz Republike Turske(Ankara), na čelu sa zamjenikom generalnog direktora dr.Šaban Čobanoglu i kordinatorom za Balkan, dr.Rahman Ademi danas je posjetila Zenicu. Predstavnici Yunus Emre Instituta iz Centrale u Ankari su imali nekoliko protokolarnih posjeta, a između ostalih i posjetu Izdavačkoj kući Vrijeme-Zenica, i sastanak sa direktorom Izdavačke kuće Vrijeme Muamerom Spahićem i Izvršnim menadžerom Asocijacije mostovi Prijateljstva BiH-Zenica Jasminom Imamovićem.\nZamjenik generalnog direktora dr.Šaban Čobanoglu se zahvalio na gostoprimstvu i na podršci radu Yunus Emre centra u BiH, koji pravi odlične rezultate i veliki je most prijateljstva i spona razmjene kulturnih vrijednosti između Republike Turske i BiH. Takođe, je konstatovana odlična saradnja Izdavačke kuće Vrijeme i Asocijacije Mostovi Prijateljstva sa Yunus Emre Institutom, i iskazana obostrana želja za nastavkom još bogatije i plodonosnije saradnje.\nYunus Emre Institut u BiH je veoma prisutan sa svojim aktivnostima na području BiH, i ZDK, i mi se nadamo da će se one nastaviti na zadovoljstvo mnogih mladih ljudi koji su iskazali želju za učenjem turskog jezika, upoznavanjem kulture prijateljske nam Republike Turske. Asocijacija Mostovi Prijateljstva BiH-Zenica će im svakako biti partner za buduće zajedničke aktivnosti i projekte..Jer mi smo Mostovi Prijateljstva.\nViše iz kategorije: « Opao kvalitet života u Zenici I muškarci imaju rak dojke »


Beograd: Počela nedelja ponosa – šetnja 17. septembra | Autonomija\nBeograd: Počela nedelja ponosa – šetnja 17. septembra\nNedelja ponosa obuhvataće ove godine više od 50 događaja, uključujući Međunarodnu konferenciju o zločinima iz mržnje i govoru mržnje\nNa Kalemegdanu je danas otvaranjem izložbe „Tolerancija“ po?ela ovogodišnja Nedelja ponosa koja ?e, uz više svakodnevnih programa, biti završena 17. septembra tradiconalnom šetnjom centralnim gradskim ulicama.\nIzložba „Tolerancija“ prikazuje 29 radova najuticajnijih grafi?kih dizajnera koji su se bavili tom temom a postavku su, uz organizatore Prajda, otvorili predstavnik Ujedinjenih nacija u Srbiji Mišel Sen Lo i dizajner Slavimir Stojanovi?.\nNedelja ponosa obuhvata?e ove godine više od 50 doga?aja, uklju?uju?i Me?unarodnu konferenciju o zlo?inima iz mržnje i govoru mržnje, Prajd forum, izložbe, pozorišne predstave, filmske projekcije, javne diskusije, predavanja i žurke.\nProgram se završava u nedelju, 17. septembra šetnjom od Cvetnog trga do Trga Republike.\nO svim dešavanjima tokom Prajda i aktivnostima koje sprovode organizacije koje se bave pravima LGBT zajednice, gra?ani mogu da se informišu u Prajd info centar u Ulici Kralja Milana 8.


NUNS traži bolju zaštitu novinara | NDNV\nNUNS traži bolju zaštitu novinara\nNezavisno udruženje novinara Srbije (NUNS) povodom Međunarodnog dana protiv nekažnjivosti zločina nad novinarima, pozvalo je državne organe da unaprede i dosledno preuzimaju mere zaštite novinara i medija koji su izloženi pritiscima, pretnjama i fizičkom nasilju.\nU pisanom saopštenju, NUNS je konstatovao da najteži zločini nad novinarima ostaju nekažnjeni i podsetio da ni posle skoro dve decenije nije rasvetljeno ubistvo novinarke Radislave Dade Vujasinović, kao i da se 14 godina čeka na identifikovanje ubica novinara Slavka ćuruvije i Milana Pantića koji je ubijen 2010. godine.\n“NUNS nikada neće odustati od borbe za utvrđivanje istine o ubistvima naših kolega i postavljaće to pitanje sve dok se nalogodavci ovih zločina i ubice ne nađu na optuženičkoj klupi,” navodi se u saopštenju.\nMeđunarodna federacija novinara (IFJ) je 23. novembar proglasila za Međunarodni dan brobe protiv nekažnjivosti zločina nad novinarima.\nOvaj datum izabran je povodom masakra u Maguindanu na Filipinima, u novembru 2009, kada su ubijena 32 novinara.\nIFJ je tim povodom ove godine apelovala na vlasti država u kojima je najviše nerazjašnjenih ubistava novinara da istraže te zločine i da počinioce izvedu pred lice pravde.\nTa međunarodna organizacija uputila je posebna pisma vladama Iraka, Pakistana i Rusije, ukazujući da su u tim državama napravljeni sistemski propusti vlasti u borbi protiv nekažnjivosti zločina nad novinarima.


Devizne rezerve Srbije krajem aprila 14,11 milijardi evra - za mesec dana smanjene za 182,7 miliona evra - Portal Iz Prve Ruke\nDevizne rezerve Srbije krajem aprila 14,11 milijardi evra – za mesec dana smanjene za 182,7 miliona evra\nBruto devizne rezerve Narodne banke Srbije iznosile su na kraju aprila 14,11 milijardi evra i bile su za 182,7 miliona evra niže nego na kraju prethodnog meseca, objavila je NBS.\nDeviznim rezervama na ovom nivou obezbeđuje se pokrivenost novčane mase M1 od 135 % i pet meseci uvoza robe i usluga, što je skoro dvostruko više od standarda kojim se utvrđuje adekvatan nivo pokrivenosti uvoza robe i usluga deviznim rezervama.\nNeto devizne rezerve (devizne rezerve umanjene za devizna sredstva banaka po osnovu obavezne rezerve i drugim osnovima) iznosile su na kraju aprila 11,53 milijarde evra i u odnosu na kraj prethodnog meseca su bile niže za 38,8 miliona.\nNa smanjenje bruto deviznih rezervi i u aprilu su, u najvećoj meri, uticale aktivnosti NBS na međubankarskom deviznom tržištu (177 miliona evra), koje su bile neophodne radi očuvanja stabilnosti na domaćem deviznom tržištu.\nDevizni prilivi ostvareni su po osnovu upravljanja deviznim rezervama, donacija i po ostalim osnovima, u ukupnom neto iznosu od 92,4 miliona evra.\nNeto tržišni efekti su u aprilu bili pozitivni u iznosu od 287,8 miliona evra i ostvareni su najviše po osnovu jačanja dolara u odnosu na evro na međunarodnom tržištu, navodi NBS uz napomenu da je u aprilu dolar ojačao u odnosu na evro za oko 5,0 %.\nObim realizovane trgovine devizama na međubankarskom deviznom tržištu je iznosio u aprilu 677,5 miliona evra i bio je za 155 miliona evra veći nego u prethodnom mesecu. U prva četiri meseca ove godine, u međubankarskoj trgovini realizovano je ukupno 2,3 milijarde evra.\nNakon snažnih deprecijacijskih pritisaka u prethodnom mesecu, vođenih visokom tražnjom za devizama uvoznika energenata, ali i visokom tražnjom građana za efektivnim stranim novcem u uslovima pojačane globalne neizvesnosti zbog krize u Ukrajini, situacija na strani tražnje za devizama na domaćem deviznom tržištu se stabilizovala zahvaljujući, pre svega, odgovornom ponašanju NBS i blagovremenom i adekvatnom delovanju u smeru očuvanja stabilnosti na domaćem finansijskom tržištu, ističe se u saopštenju.\nDinar je u aprilu nominalno ojačao prema evru za 0,1 %, dok je od početka godine nominalno oslabio za 0,1 %.\nNarodna banka Srbije je na međubankarskom deviznom tržištu u aprilu prodala 155 miliona evra, dok je od početka godine neto prodala 2,27 milijardi evra radi održavanja relativne stabilnosti dinara prema evru.\nRelated Topics:Narodna banka Srbijerat ukrajinaSRBIJA\nZorana Mihajlović: „Cilj Srbije 40 % struje iz Obnovljivih izvora energije do 2040. godine“\nKultura15 minuta ago\nFudbal38 minuta ago


Danas: Za 10 godina Srbija za kazne i penale platila milijardu evra - Radio Sto Plus\nDanas: Za 10 godina Srbija za kazne i penale platila milijardu evra\nZbog tužbe koju je Marko Mišković, odnosno njegova kompanija "Mera Investment" sa Kipra, podnela protiv države Srbije, srpski poreski obveznici će morati da plate Miškovićima 30 miliona evra odštete, objavio je list Danas.\nPostupak pred Medjunarodnim centrom za investicione sporove u Vašingtonu (ICSID) počeo je januara 2017. i jedan je od šest sporova koji se protiv države Srbije trenutno vode pred arbitražom u Vašingtonu.\nIz Vlade Srbije, kao ni iz Ministarstva finansija, nisu odgovorili na pitanje Danasa da li će i koliko novca morati da plati država Srbija za odštetu Miškoviću.\nOdluka suda u ovom procesu doneta je 10. marta prošle godine, ali se i dalje vodi kao aktivan spor jer je država pokrenula postupak poništenja.\nVlasnik Delta holdinga Miroslav Mišković i njegov sin Marko Mišković, vlasnik kompanije „Mera invest“, uhapšeni su 2012. zbog optužbi za malverzacije sa putarskim preduzećima i utaje poreza. Mišković stariji je 2017. pravosnažno oslobodjen za zloupotrebe u putarskim preduzećima, a pre mesec dana Apelacioni sud u Beogradu doneo je odluku da se oslobodi svih optužbi.\nVlasnik kompanije Delta u pritvoru je proveo osam meseci, a da bi se branio sa slobode morao je da položi jemstvo u iznosu od 12 miliona evra.\nMarka Miškovića je Specijalni sud osudio zbog utaje poreza na tri i po godine zatvora i na novčanu kaznu od osam miliona dinara, uz obavezu da uplati utajeni porez. Zbog tog poreza, Mišković je tužio Srbiju pred Vašingtonskom arbitražom.\nUkoliko Srbija bude morala da plati taj novčani iznos, neće biti prvi put da to radi, ali ni poslednji, s obzirom na to da se vodi nekoliko postupaka u Vašingtonu.\nSpecijalni savetnik u Fiskalnom savetu Marko Milanović rekao je da su rashodi za penale i kazne koje država mora da plati zbog izgubljenih sporova visoki i rastući i da je to trend već deset i više godina.\n„Ukupan iznos davanja za ove namene dostigao je milijardu evra u poslednjih deset godina, što je zaista značajan budžetski trošak. Poredjenja radi, toliko je koštalo izvodjenje čitavog južnog i istočnog kraka Koridora 10 ili višestruko veće od novca koji je izdvojen za četiri klinička centra“, rekao je Milanović.\nFiskalni savet je, kako je rekao, prepoznao taj budžetski rizik odavno i ukazivao na to, naročito od 2014. kada je predjen godišnji prag od 100 miliona evra.\n„Od tada ovaj trošak raste i poslednjih godina dostiže oko 200 miliona evra. Koliko je to veliki rashod dobro ilustruje podatak da je reč o sumi koja je, na primer, u 2020. bila gotovo pet puta veća od realizacije budžeta Ministarstva zaštite životne sredine“, rekao je Milanović.\nDodao je da snažan rast obima ovih rashoda nije bio praćen većom informativnošću budžeta o tome kakva je krajnja namena tih sredstava.\n„Nemamo prikaz svih sporova koji su plaćeni ili koji će tek biti plaćeni i ono što čudi jeste, ne samo što se taj prikaz ne daje u budžetu, već i to što se detaljna realizacija ne prikazuje ni u završnim računima koji podrazumevaju već izvršene isplate. Ako u budžetu toga nema jer je reč o planskom dokumentu, pa kreatori ekonomske politike ne žele da prejudiciraju ishod nekog spora, nema razloga da se ovakve stvari ne izlistaju detaljno u završnom računu“, rekao je Milanović.\nFiskalni savet je radio analize i, kako je Milanović rekao, došao do potencijalnih uzroka tih rashoda, jedni su privatne tužbe, poput radnika koji tuže za neisplaćeno bolovanje, rad za praznike, putne troškove.\n„Drugi su medjunarodne arbitraže gde se vode investicioni sporovi privatnih firmi sa državama, gde ih nema mnogo, ali je svaki od njih prilično izdašan, recimo trenutno se pred Medjunarodnom arbitražom vode tri ili četiri spora – neki su gotovi, ali postoje i oni koji nisu i koji će tek zahtevati odliv sredstava“, rekao je Milanović.\nIstakao je da Fiskalni savet konstantno ukazuje na potrebu uvodjenja centralizovane evidencije svih sudskih sporova, ne samo pred medjunarodnim, već i domaćim sudovima.\nTrenutno, prema njegovim rečima, nema vidljivih rezultata po tom pitanju u budžetskim dokumentima, ali je Ministarstvo finansija krajem prošle godine razvilo metodologiju za praćenje fiskalnih rizika, što je pozitivan pomak i bilo bi dobro da počne da se što pre primenjuje.\nVažno je, kako je rekao, da Ministarstvo finansija ima pristup centralizovanoj evidenciji i da ima uvid u budžet da bi se to dobro projektovalo i budžetiralo i da sve potencijalne obaveze proaktivno integriše u kratkoročni i srednjoročni fiskalni okvir. Tako bi se, kako je ocenio, dodatno trošenje sprečilo povećanjem transparentnosti, ali da je neizostavna potreba da se paralelno s tim poveća odgovornost nadležnih institucija prilikom preuzimanja obaveza.\nVrednost kazni koje država mora da plati za sporove koje gubi pred medjunarodnom arbitražom su, kako kaže, različite, zavise od mnogo faktora, a poslednjih godina te kazne su se kretale izmedju deset miliona i 30 miliona evra.\nMilanović je rekao da je teško objasniti šta je dovelo do toga da se troškovi za penale i kazne povećavaju iz godine u godinu, a da je jedan od razloga neopreznost institucija prilikom preuzimanja obaveza, ali i odredjena inertnost. Iznosi kazni ukazuju da se to otrglo kontroli.\nPoslednjih godina Srbija je izgubila spor protiv litvanske kompanije Arvi i njenog američkog partnera Saniteksa, koji su zajedno sa srpskim Univerzal holdingom, kupili 2006. Azotaru iz Pančeva po ceni od 17,24 miliona evra, uz obavezu da investiraju još 30 miliona evra.\nTri godine kasnije ova privatizacija je raskinuta, a kao razlog za raskidanje privatizacije, koja se kasnije našla na spisku 24 sporne, Agencija za privatizaciju je navela da je kupac raspolagao imovinom suprotno odredbama ugovora. Litvansko-američki partneri su te godine tužili Srbiju u Vašingtonu, spor je završen šest godina kasnije, a bivši vlasnici Azotare dobili su nadoknadu od milion evra.\nTužbu protiv Srbije podneli su i vlasnici Grand kazina, grčka kompanija Klub hotel Lutreki, ali iako na sajtu ICSID nije poznato kako se ovaj spor, koji je započeo 2011, završio, mediji u Srbiji su pisali da su se vlasnici kockarnice nagodili sa državom.\nZavršen je i slučaj belgijske kompanije vlasnika „Energo-zelene“ iz Indjije koja je 2014. tužila Srbiju zbog, kako su naveli, sistematskih propusta države Srbije da sprovede sopstvene propise u oblasti prerade životinjskog otpada što je ugrozilo održivost poslovanja njihove kompanije.\nOva kompanija je 2006. u Indjiji izgradila postrojenje u vrednosti 21,5 miliona evra, koje je 2010. prestalo da radi, a nadoknada koju su iz „Energo-zelene“ zatražili u Vašingtonu je u tom iznosu.\nCRTA: Izbori, parlament i slobodni mediji presudne teme od...\nJeremić: Jeftinija hrana tako što će se PDV smanjiti...\nBisenić: Srbija je danas udaljenija od EU nego kada...\nSindikati Fijata: Dobili smo korektnu ponudu za otpremnine i...


Slobodna Hercegovina » Šešelj podneo BiH zahtev za invalidsku penziju\nŠešelj podneo BiH zahtev za invalidsku penziju\nPredsednik radikala podneo zahtev za invalidsku penziju na osnovu radnog staža koji je osamdesetih godina stekao kao asistent na Fakultetu političkih nauka u Sarajevu\nPREDSEDNIK radikala Vojislav Šešelj podneo je zahtev za invalidsku penziju u BiH na osnovu radnog staža koji je osamdesetih godina stekao kao asistent na Fakultetu političkih nauka u Sarajevu. On je poslao medicinsku dokumentaciju iz Beograda, koju je potvrdila i lekarska komisija u BiH proglasivši ga invalidom prve kategorije.\nDirektor Instituta za medicinska veštačenja zdravstvenog stanja FBiH Zijad Hadžiomerović kaže da su doktori ove ustanove, na osnovu procene kolega iz Beograda, potvrdili da je reč o nespornoj invalidnosti, iako haškog optuženika nisu ni videli.\n– To usaglašavanje se radi u svim državama i bez pregleda – objasnio je Hadžiomerović. – Nema tu ništa subjektivno, radili smo profesionalno, bez obzira na ime i prezime.\nPoslanik PUPS Konstantin Arsenović objašnjava za „Novosti” da Srbija i BiH imaju sporazum o regulisanju penzijskih odnosa građana koji su deo radnog staža stekli u jednoj ili drugoj državi.\nIako Šešelj još nije dobio saglasnost za „ček”, najavljuje se da će slučaj na sud. Direktor Penzionog zavoda FBiH Krnjić nije zadovoljan odlukama medicinskih veštaka iz BiH, koji „nisu trebali tek tako da prihvate nalaze beogradskih lekara, a da Šešelja i ne vide”.\nTrebinjac Marko Savović volonter godine RS


Fudbaleri Spartaka u problemu zbog pesme sa Instagrama - SPORTSKI ŽURNAL\nKlub se nije oglasio, a na fotografijama sa današnjeg treninga ekipe ne vide se dvojica igrača\nDvojica fudbalera Spartaka upali su u probleme sa klubom zbog pesme na Instagramu.\nKapiten Spartaka Denis Glušakov i defanzivac Andrej Ješčenko optuženi su da su na društvenoj mreži Instagram lajkovali objavu ruskog glumca Dmitrija Nazarova, koji je u pesmi vređao trenera Spartaka Masima Kareru.\nNazarov je u stihu rekao da „Karera nije naša sreća” i zapitao se „koliko nam još sramote treba, pre nego što naša zahvalnost nestane”.\nKarera je 2017. godine osvojio šampionsku titulu sa Spartakom, a ove sezone ekipa zaostaje pet bodova za vodećim Zenitom iz Sankt Peterburga. Nekoliko ruskih medija danas je prenelo da Glušakov i Ješčenko zbog suspenzije neće trenirati sa ekipom uoči utakmice sa Rapidom iz Beča, u četvrtak u Ligi Evrope. Klub se nije oglasio, a na fotografijama sa današnjeg treninga ekipe ne vide se dvojica igrača. Glušakov je rekao da nije lajkovao spornu objavu, a Ješčenko nije želeo da komentariše.


BBVA pokreće blokčein rešenje za sektor isporuka\nBTC $ 11,922 ETH $ 442 LTC $ 57.99 XRP $ 0.30 BCH $ 300 EOS $ 3.40\nBanco Bilbao Vizcaya Argentaria (BBVA) je partner sa blokčein kompanijom Waves za kreiranje tehnologije distribuiranog registra (DLT) za obradu i rukovanje dokumentima vezanim za isporuku i njihovu dostavu. Sistem, koji je već bio testiran, bio je u stanju da smanji vreme obrade i rukovanja od 7-10 dana, na samo 2,5 sata.\nPrvi test izveden je na pošiljci tune iz Meksika do Barselone, u Španiji. Generalno, takva kupovina se završava pomoću akreditiva, koji često uključuje ručnu proveru dokumenata koji bi zahtevali bar par nedelja za punu proveru.\nMeđutim, sa nepromenljivom prirodom blokčein tehnologije, kompanija je u mogućnosti da verifikuje i potpuno obradi akreditiv digitalno, pomoću blokčeina. Prema navodima Daniel Berengera, šefa finansija digitalne trgovine Client Solutions:\n"Operacija je registrovana i sigurno potvrđena istovremeno za sve strane, zahvaljujući distribuiranim registrima i nepromenjivosti blokčeina."\nOvaj sistem će se nesumnjivo prilagoditi na druga polja logističke konkurencije u kojima je brzina validacije ključna za poslovnu logistiku.


Napredak - Novac od ulaznica ugroženom stanovništvu - Sportske.net\nNapredak - Novac od ulaznica ugroženom stanovništvu\nKruševljani će, u saradnji sa svojim navijačima, sav prihod sa naredne utakmice protiv Vojvodine proslediti pomoći ugroženom stanovništvu.\nSuđenje u 23. kolu JSL - Samo jedna primedbaJSL - Donji Srem se razgoropadio, Voša slavila u Pazaru!Zagorčić: "U Novi Pazar po tri boda"JSL - Zagrevanje za derbi!JSL - Zagrevanje za derbi!\nPrvenstvo se nastavlja, u nedelju će biti odigrano prvo od dva preostala kola.\nu Kruševcu će Napredak dočekati Vojvodinu, a domaći tim spremio je akciju sa humanim ciljem.\nNaime, rukovodstvo fudbalskog kluba Napredak donelo je odluku da celokupan prihod od prodatih ulaznica za utakmicu, koja se igra u nedelju 25. maja u 17:00 na stadionu Mladost u Kruševcu, bude uplaćen na račun Vlade Republike Srbije za pomoć postradalima u poplavama.\nTakođe, navijači Fudbalskog kluba Napredak "Jakuze" će na utakmici 29. kola Napredak-Vojvodina prikupljati novčane donacije za ugrožena područja.\nCelokupna sredstva će biti predata klubu, a klub će ih priključiti prihodu od prodatih ulaznica i uplatiti na namenski račun Vlade RS.\nFudbalski klub Napredak se zahvaljuje i firmama koje su se priključile akciji: Ticketline-u, Agenciji za obezbeđenje Alfa Guard, Logik audio elektroniku ,kao i pojedincima koji su se odmah odazvali i donirali honorare u korist nastradalih.\n"Pozivamo sve ljubitelje fudbala da se odazovu našem pozivu i dođu u što većem broju, da još jednom pokažemo da Kruševac voli fudbal i ima veliko srce.", poručuju iz kluba.


Gde god nađeš zgodno mesto: Mapa lokacija na kojima se gradi ili će se tek graditi | Luftika\nGrađani Novog Sada od nedavno mogu da vide šta se zida u gradu, ko je izvođač radova, ali i šta je tek u planu da se gradi.\nTako se može videti da na mestu Kvantaške pijace preduzeće Galens planira da zida “Kej Garden Residence”, a “Aleksandar group” gradi stambene zgrade na mestu Neimarovih baraka na Bulevaru despota Stefana.\nPomenuti Galens je zabeležen i kao budući graditelj na mestu nekadašnjeg Brodogradilišta, kao i prostora Depresije (Liman IV) na granici Limana i Telepa gde će nići njihov stambeni kompleks “Liman”.\nPrema podacima sa “Mape gradilišta” ove dve firme se vode i kao graditelji budućih zgrada na samom uglu Bulevara Evrope i Cara Dušana. Postoji i niz podatka o drugim investitorima na manje atraktivnim lokacijama, ali i informacija o tome da se negde nešto planira bez podataka ko će tu zidati.\nKao zanimljiva lokacija pojavljuje se prostor na uglu Bulevara Jovana Dučića i Bulevara kneza Miloša, koji sada koristi Gradsko zelenilo. Tu je i prostor uz Ulicu Braće Popović gde je nedavno izmenama urabnističkog plana predloženo da se zida 16-spratnica, zatim ugao Bulevara Evrope i Futoške, gde se za jednu parcelu pominju Dijagonala i opet Galens, i tako dalje…\nOvu mapu sređuje i vodi portal Gradnja.rs, a njihov urednik Igor Conić kaže da se mapa odnosi ne samo na Novi Sad, nego i na Beograd, Kragujevac, Niš i Loznicu, dok će uskoro biti vidljivi i podaci za Zlatibor. Kako je objasnio, do sada je identifikovano više od 360 gradilišta u Srbiji, od čega je 250 u Novom Sadu i Beogradu, a ideja je da se mapiraju sva gradilišta u Srbiji.\n“Mapa je pre svega namenjena građanima koji planiraju da kupe nekretninu, kako bi mogli da vide šta sve ima u ponudi ili šta će se i gde uskoro zidati. Takođe, mape će biti korisne i ljudima iz struke, jer će moći da vide gde mogu da ponude svoje usluge ili proizvode”, objašnjva Conić.\nIgor Conić dodaje da im pomažu i građani koje su pozvali da im pošalju informacije o gradilištima, što podrazumeva fotografiju gradilišta i po mogućstvu fotografiju informacione table sa gradilišta, odnosno druge podatke koje imaju o tome šta se negde zida ili planira da se gradi.\nMapu gradilišta možete pogledati OVDE!\nŠta je kružni tok bez muzičke fontane?!\noznakegradilišta gradilište gradnja izgradnja mapa gradilišta mapa novog sada u novom sadu zidanje\nvelika gradjevinska ekspanzija na području Novog sada. Ova mapa odlično pokazuje to. Razlog je u trenutačnoj dosta visokoj ceni nekretnina, a invisetitori se nadaju da neće pasti tokom sledećih nekooliko godina.\n20/09/2018 у 21:45\nCara Dušana i bulevar Evrope su dve paralelne ulice i nikako se na njinom uglu ne može graditi zgrada.\nMoguće je na uglu cara Lazara i cara Dušana gde je sada sarajevski ćevap.


Sadiku: Dijalog nije doveden u pitanje, uvek u kontaktu sa Pavićevićem - European Western Balkans\nAutor EWB 05. 06. 2018. 05. 06. 2018.\nBEOGRAD – Oficir za vezu Prištine u Beogradu, Valjdet Sadiku, smatra da je vreme za razmišljanje o širenju mandata i ovlašćenja te institucije, kao i o povećanju broja osoblja njegove kancelarije.\nOn, zajedno sa svojim beogradskim kolegom u Prištini, Dejanom Pavićevićem, ima zadatak da olakša primenu briselskog sprazuma, a Sadiku kaže da, uprkos svim teškoćama, on i Pavićević nijednog trenutka nisu prekidali komunikaciju.\nTako je, tvrdi, bilo i prilikom hapšenja direktora Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marka Ðurića u Kosovskoj Mitrovici.\n„U kontaktu smo bili od početka”, naveo je Sadiku za BBC i dalje tvrdeći da je Ðurić na Kosovo ušao ilegalno, što su nadležne institucije u Beogradu više puta negirale.\nIpak, Sadiku kaže da je mnogo više posla imao na rešavanju svakodnevnih, životnih problema građana, koji nastaju zbog nerešenih odnosa Beograda i Prištine.\n„Rešavali smo probleme privrednika, koji su, na primer, tražili sertifikate za prevoz zapaljivih materija, pa sve do saobraćajnih udesa ili pitanja pritvora”, rekao je Sadiku.\nTu su kaže i problemi porodica pritvorenika i procedure na koje umesto da čekaju sedmicu ili dve, rešavaju za sat ili dva\nSmatra da pozicija koju je obavljao pet godina ima velikog potencijala.\n„Treba razmišljati kako o širenju mandata i ovlašćenja, tako i o povećanju broja osoblja”, naveo je Sadiku.\n„Možda je uzrok tome što se tada govorilo o opštim sporazumima, koji nisu govorili o detaljima – a to je bila olakšavajuća okolnost jer su strane mogle da ih interpretiraju na svoj način.\nSada, kada se traže preciznije definicije, nema toliko prostora za interpretaciju.”\nU međuvremenu, problemi nisu samo nastajali – mnogi su se rađali.\n„Moguće da bi odgovor i pre pet godina bio isti – to ne mogu da prejudiciram. Ali realnost se promenila u međuvremenu i sada je vreme za precizne formulacije i precizne odgovore.”\nIako se i Beograd i Priština žale na izostanak komunikacije oko istrage ubistva Olivera Ivanovića, Sadiku kaže da njegova kancelarija nije bila deo tog procesa razmene informacija – ali baš tu vidi prostor za buduću saradnju.\n„Niko ne dovodi u pitanje nastavak dijaloga”, kaže Sadiku dodajući da se samo razmatra modalitet kako nastaviti razgovore.\nDejan PavićevićDijalog Beograda i PrištinePoglavlje 35Valjdet Sadiku


Solarni paneli u središtu trgovinskog spora EU-Kina : Vesti : KUĆA ZA NAS\nSolarni paneli u središtu trgovinskog spora EU-Kina\nVesti | 17.09.2014.\nEvropska komisija je 6. septembra pokrenula antidamping istragu protiv kineskih proizvođača solarnih panela koji, prema tvrdnjama evropskih proizvođača, izvoze proizvode u EU po cenama nižim od tržišnih. Taj korak bi mogao dodatno da podstakne tenzije između evropskih proizvođača solarnih panela i njihovih kineskih rivala. Samo prošle godine iz Kine je uvezeno solarnih panela u EU u vrednosti od 21 milijarde evra. Zbog jeftinijih kineskih panela najviše trpe preduzeća u Nemačkoj, koja je pionir u toj oblasti. Kina je izrazila žaljenje zbog ove odluke Brisela i upozorila na probleme koje bi eventualno uvođenje barijera moglo da stvori.\n"Komisija je danas pokrenula antidamping istragu koja se odnosi na uvoz solarnih panela i njihovih ključnih komponenata poreklom iz Kine", navodi se u saopštenju Evropske komisije.\nKomisija je odlučila da pokrene istragu na osnovu žalbe koju je 25. jula 2012. podnela grupa evropskih proizvođača solarnih panela. Ta grupa je ukazala na "značajne negativne finansijske efekte" u tom sektoru u Evropi koji su posledica podsticajnih mera odobrenih kineskim proizvođačima.\nEvropske firme okupljene u udruženje EU Pro San (EU Pro Sun) tvrde da je Peking odobrio značajne zajmove i neke zaštitne mere kineskim preduzećima što im je omogućilo da proizvode plasiraju na tržište po cenama nižim od troškova proizvodnje. Evropske kompanije žele da EU carinama zaštiti evropske proizvođače, po ugledu na SAD koje su u maju uvele velike takse na solarne proizvode koji se uvoze iz Kine.\n"Žalba ima dovoljno elemenata koji ukazuju na mogući damping cena u slučaju (kineskih) izvoznika na evropsko tržziste i štetu za evropsku solarnu industirju... Shodno tome, Komisija je ocenila da ima dovoljno elemenata za pokretanje istrage", navodi se u saopštenju.\nKomisija je podsetila da je ova žalba "najveća do sada kada je reč o dampingu, imajući u vidu vrednost tog uvoza na evropskog tržište". Kina je u 2011. izvezla u EU solarne fotonaponske panele i komponente u vrednosti od 21 milijardu evra.\nPeking se dugo nadao da će kineski i evropski proizvođačci solarnih panela uspeti da kroz konsultacije prevaziđu probleme. Kineske kompanije su se takođe organizovale u udruženje pod nazivom Alijansa za pristupačnu solarnu energiju.\n"Istraga će trajati ukupno 15 meseci, ali će biti moguće uvesti mehanizam trgovinske zaštite i kroz devet meseci (jun 2013), ako se prikupe dokazi", navela je Komisija. Konačna odluka o merama će biti doneta najkasnije 5. decembra 2013.\nPo objavljivanju peliminarnih nalaza u junu 2013, moguća su tri scenarija: Komisija može da uvede privremene antidamping carine, koje obično traju šest meseci, da nastavi istragu bez uvođenja privremenih carina ili da obustavi istragu.\nEvropska komisija je obavezna da pokrene antidamping istragu ako joj neki industrijski sektor u EU dostavi žalbu koja sadrži dokaze da izvoznici iz jedne i više zemalja izvoze proizvode na tržište EU po nižim cenama od tržišne i tako štete toj grani privrede u EU.\nEU Pro San okuplja 20 evropskih proizvođača solarnih panela i komponenti, čiji je udeo u toj proizvodnoj grani u EU 25%, navela je Komisija i dodala da je udeo proizvođača koji su protiv žalbe u prozivodnju manji od kompanija koje podržavaju žalbu. To je, takođe, prema evropskim antiamping propisima, jedan od uslova za pokretanje istrage.\nBrisel će dostaviti upitnike svim uključenim stranama - kineskim i evropskim proizvođačima i udruženjima u tom sektoru, kako bi utvrdio činjenično stanje i eventualno otkrio damping mere. Podaci koji budu dostavljeni u upitnicima biće provereni na terenu.\nIstraga će se odnositi na proizođače solarnih panela i osnovnih komponenata, odnosno solarnih ćelija i pločica (vafera). Solarne panele čine ćelije koje se sastavljaju od solarnih pločica. Neki proizvođači proizvode sve tri vrste proizvoda, dok su neki usmereni na samo neke od njih.\nAko su sumnje osnovane, Komisija će predložiti restriktivne mere za kineske proizvođače solarnih panela na period od pet godina, ali mora prvo da se uveri da će to doneti više koristi EU nego troškova. Komisija je istakla u saopštenju da je EU jedina članica Svetske trgovinske organizacije koja sistematično sprovodi takvozvani test interesa Unije.\nZavisno od interesa Unije, Komisija može da predloži Savetu EU da zaključi slučaj bez uvođenja mera ili da uvede antidamping mere na period od pet godina. Savet je obavezan da odluku o uvođenju konačnih mera donese u roku od 15 meseci od pokretanja istrage.\nDa bi se uvele antidamping mere istraga mora da neopozivo dokaže da proizvođači izvoze robu po nižoj ceni na tržište EU, da je privredni sektor EU pretrpeo materijalnu štetu, da postoji veza između dampinga cena i te štete i da uvođenje mera nije suprotno interesu Unije.\nKina upozorava na posledice\nKina je izrazila duboko žaljenje zbog pokretanja istrage protiv kineskih proizvođača solarnih panela, upozorivši na probleme koje bi uvođenje evenutalnih kazni moglo da stvori.\n"Evropska komisija je odlučila da pokrene antidamping istragu uprkos pozivima Kine da se neslaganja u vezi sa fotonaponskim proizvodima reše putem konsultacija i saradnje. Kina duboko žali zbog toga", saopštilo je kinesko Ministarstvo trgovine.\nUvođenje barijera za kineske izvoznike u tom sektoru naškodiće obema stranama kao i "zdravom razvoju fotonaponske industrije i čiste energije", rekao je portparol kineskog Ministarstva trgovine Šen Danjang.\nProizvođač Jingli grin enerdži (Yingli Green Energy), sa sedištem u Baodingu, na severu Kine, koji je kotiran na Njujorškoj berzi, saopštio je da će sarađivati sa Evropskom komisijom "kako bi pokazao da se nisu stekli uslovi za uvođenje adnitamping carina".\nTaj kineski proizvođač je istakao da su jetiniji solarni proizvodi dospeli u EU zbog otvaranja tržišta i razvoja konkurencije.\nDirektor evropskog predstavništva te kompanije Daren Tompson (Darren Thompson) je ocenio da će se ovakva intervencija značajno odraziti na solarnu industriju čija se vrednost, kako je istakao, formira u složenom lancu na svetskom nivou.\nKina prvi proizvođač solarnih panela\nPrema podacima Međunarodne agencije za energetiku, sedam od 10 vodećih proizvođača fotonaponskih modula u svetu su iz Kine. Evropska komisija navela da je Kina najveći proizvođač solarnih panela u svetu sa udelom od 65% u ukupnoj proizvodnju.\nViše od 60% izvoza fotonaponskih proizvoda iz Kine otpada na EU, a prošle godine taj izvoz je iznosio 35,8 milijardi dolara, pokazuju podaci kineskih proizvođača. Oni su naveli da su iz EU uvezli opreme i sirovina u vrednosti od 7,5 milijardi dolara.\nNemačka, koja je pionir u fotonaponskoj industriji, najviše je pogođena uvozom iz Kine. Nemački proizvođači jedan za drugim proglašavaju stečaj, uključujući i nekada vodećeg Kju-sels (Q-Cells).\nKrajem avgusta, tokom posete Kini nemačka kancelarka Angela Merkel je izjavila da se nada da će se kroz dijalog pronaći rešenje ovog trgovinskog sukoba.\nIzvor: AFP i EurActiv.rs\nDanas je 18. Maj 2021.


Za mesec dana 16 tona otpada iz primarne selekcije - Poslovni portal o upravljanju otpadom i reciklaži\nBy Reciklaza.biz 17 aprila, 2020 17 aprila, 2020\nGradonačelnik Užica, Tihomir Petković, posetio je Regionalni centar za upravljanje otpadom “Duboko” i razgovarao sa zaposlenima, angažovanim na poslovima sekundarne selekcije komunalnog otpada. Kako navodi portal Infoera, ovo regionalno preduzeće trenutno sprovodi projekat “Predgrađa recikliraju – Uspostavljanje sistema upravljanja otpadom u prigradskim naseljima Užica i Tuzle/ SUBREC”, koji se kofinansira sredstvima Evropske unije kroz Program prekogranične saradnje Srbija – Bosna i Hercegovina 2014-2020. U okviru ovog projekta u Užicu je podeljeno 5.000 kanti u 2.500 domaćinstava, u svrhu uvođenja sistema primarne selekcije otpada na mestu nastanka – u samim domaćinstvima. Na ovakav način se postiže veći procenat izdvajanja reciklabilnih sirovina iz otpada, a istovremeno se i olakšava rad zaposlenima u JKP “Duboko”, koji u centru za selekciju vrše ručno razdvajanje otpada.\nGradonačelnik Užica Tihomir Petković zahvalio se sugrađanim na visokom nivou odgovornosti koji su pokazali kako prema svojoj lokalnoj zajednici tako prema životnoj sredini.\n„Ovo jedan novi početak uspešnog, kvalitetnijeg baveljenja selekcijom otpada u gradu Užicu. Želim da pozovem užičane da budemo istrajni u realizaciji projekta primarne selekcije i da time pokažemo da pripadamo onom svesnijem, obrazovanijem, modernijem i odgovornijem delu čovečanstva, da smo odgovorni prema sebi i svojim potomcima“.\n„Ovo je za Užice veoma važan projekat i sa novim načinom odlaganja otpada u prigradskim naseljima značajno doprinosi kvalitetu otpada koji dobijamo“ rekao je Petković.\nOd kraja marta, JKP “Duboko” je primilo 16 tona predselektovanog otpada iz 2.500 užičkih domaćinstava. Ova količina otpada nije završila na telu deponije, već je usmerena, jednim delom ka tržištu sekundarnih sirovina, a drugim delom ka cementnoj industriji. Nabavkom prese adekvatnog kapaciteta, za baliranje predselektovanog otpada, ovaj posao je značajno olakšan, čime se štede i energija i vreme ovog preduzeća i stvaraju infrastrukturni preduslovi da se količine otpada koje ne završavaju na telu deponije, sukcesivno uvećavaju. Sve to direktno vodi uštedi deponijskog prostora i produžetku životnog veka deponije, što je jedan od ciljeva ovog projekta.\nNedeljko Milosavljević, tehnički direktor JKP “Duboko” naveo je da Deponija preko projekta dobila presu koja je veoma značajna za preduzeće u ovom momentu.\nOvo je bio pravi momenat da kroz ovu donaciju vrednu preko 100 hiljda evra doćemo do opreme koja nam mnogo znači. Ovaj projekat je pokazao dosta toga pozitivnog, vidimo da količine koje dolaze u svakom slučaju su količine koje znatno premašuju one količine koje je grad Užice izdvojio prošle godine na mesečnom nivou. Celokupan posao ne bi mogao da se završi bez jednog zajedničkog učešća dva preduzeća JKP „Bioktoš“ i JKP “Duboko” i Grada Užica“ ističe Milosavljević.\nJKP “Bioktoš” koje je partner na ovom projektu, ima obavezu redovnog pražnjenja kanti u domaćinstvima i dovoz otpada na dalji tretman, u Regionalnu deponiju „Duboko“. Pražnjenje sivih kanti, sa mešanim otpadom, vrši se sedmično, dok se sadržina plavih kanti, u koje se odvaja otpad za reciklažu, preuzima na svake dve sedmice. Projektom je nabavljen i namenski kamion za pražnjenje plavih kanti, kako bi se izbeglo neželjeno mešanje razdvojenih frakcija otpada i isti učinio što iskoristljivijim u daljim fazama upotrebe.\nMiloš Radojević, menadžer projekta SUBREC izjavio je da danas je u rad pušten i namenski kamion koji smo nabavili kroz SUBREC projekat, čime se proces preuzimanja kanti, njihovog pražnjenja i transporta otpada u Centar za selekciju, značajno olakšava.\n„Trenutno privodimo kraju proces nabavki kompostera za kućno kompostiranje, koji će u narednom periodu biti podeljeni u 300 užičkih domaćinstava, čime želimo da istestiramo i ovaj način upravljanja komunalnim otpadom. Ono što nam svakako pravi probleme jeste nemogućnost da se edukacija građana nastavi na način i dinamikom kako je predviđeno, ali ćemo se svakako truditi da nađemo alternativna rešenja za adekvatnu komunikaciju sa građanima. Utisak je da SUBREC projekat, za sada funkcioniše bez većih problema i zastoja u radu, bez obzira na dosta ozbiljnu situaciju vezanu za javno zdravlje. Za ovo svakako treba zahvaliti i marljivosti i trudu zaposlenih u dva komunalna preduzeća, koja partnerski sprovode njegove aktivnosti, ali na prvom mestu – većinski dobroj reakciji građana na novouspostavljeni sistem i njihovoj spremnosti da u njemu adekvatno učestvuju“.\nKorona virus gurnuo medicinski i infektivni otpad među bezbednosne prioritete


07.12.2021. 17:23 07.12.2021.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da je pronađeno rešenje za izmenu Zakona o eksproprijaciji, koje će sutra biti predstavljeno javnosti ako tokom dana budu dobijene potvrde od više nadležnih institucija da je sve u skladu sa Ustavom.\n„Sutra ću vas obavestiti i posebno govoriti o toj temi. Pripremamo ceo paket i analiziramo i sve zahteve i našli smo rešenje oko Zakona o eksproprijaciji, koje vam danas neću saopštiti. Spremam dodatne provere, još jednom, da ne bismo učinili nešto protivustavno“, rekao je Vučić na pitanje novinara da li će potpisati izmene Zakona o eksproprijaciji, usvojene u Skupštini, i šta će se menjati, ako se bude nešto dodatno menjalo.\n„Izlazimo sutra sa tim ako danas dobijemo potvrdu od više nadležnih institucija koje su suštinski nadležne, kao i pravnih eksperata, i onda ćemo izaći u javnost sa tim“, dodao je predsednik nakon obilaska radova na novoj zgradi u Beogradu na vodi.\nNaveo je da se traži način da se kompletan Zakon o eksproprijaciji stavi van snage i da to bude u skladu sa Ustavom Srbije.\n„Pošto mi je jasno da bi to preganjanje trajalo mesecima, tražimo potpuno drugačije rešenje kojim bismo taj zakon stavili van pravnog prometa… Mislimo da smo našli način, ali i oko toga ima različitih tumačenja… Jedno je da imam pravo suspenzionog veta, ne samo o zakonu koji nije u skladu sa Ustavom, ali sve to proveravamo sa više pravnih eksperata“, rekao je Vučić i konačnu odluku o tome najavio za sutra.\nPredsednik je najavio da će u četvrtak biti doneta i odluka kako i koliko novca će biti izdvojeno za zaštitu životne sredine i to je, kaže, veoma važno.\n„Kako da isplatimo za nelegalne objekte? Ne tražimo takva rešenja, jer je oko toga nemoguće dogovoriti se. Kada dođu vremena u kojima nemoguća rešenja postaju normalna, onda o tome bolje da ne razgovaramo“, rekao je Vučić i ponovio da će najkasnije do četvrtka ujutro izaći sa rešenjem.\nPredsednik je rekao da je za njega najvažnije što se tiče projekta Jadar da sasluša građane koji tamo žive, a ne političare. Ponovio je da će sutra izaći u javnost sa merama i stvarima koje država planira da uradi.\n„Šta mislimo da uradimo i kakvi su naši planovi, sa analizom svega onoga što sam čuo i video u Nedeljicama, šta je to što nam je narod rekao i šta je to što ćemo mi da uradimo“, kazao je Vučić.\nIstiče, da nema ništa protiv da se i o tome razgovara ako su takse problem.\n„Na protestima 31.000 ljudi, moramo da im se obratimo“\nPredsednik je rekao da je na protestima širom Srbije u subotu bila 31.000 ljudi od kojih veliki broj nema veze sa partijskom pripadnošću, a koji su, kaže, iskreno zabrinuti za životnu sredinu.\n„Broj ljudi je značajan. Znam tačno broj za svaki grad i za svako mesto“, rekao je Vučić odgovarajući na pitanje koliko je bilo ljudi na protestima i blokadama u subotu.\nNaveo je da je na najvećim demonstracijama 2019. godine bila 81.000 ljudi u celoj Srbiji, a sada 31.000. Najviše ih je, kaže, bilo u Beogradu – 8.000, a kod Sava centra 4.190.\nDodao je i da je najveći skup bio u Novom Sadu proporcionalno broju stanovnika.\n„Zabrinut sam zbog velikog broja ljudi jer ne mogu svi da budu samo partijski funkcioneri i neki su veoma zabrinuti i moramo da im se obratimo, jer veruju da postoji problem i treba da ga rešimo“, rekao je Vučić.\nNapomenuo je i da postoje sistemi za prebrojavanje i da, dodaje, ni za jednog čoveka nisu slagali.\nNajavio je da će za to sutra ili prekosutra biti pripremljen odgovor.\nSmatra da deklarativni zahtevi skupova nisu cilj, jer je cilj uvek politički, ne bi li, kaže, napravili pritisak pred izbore ili uradili nešto, „iako ni sami ne znaju šta bi s tim“.\nRekao je da organizatori protesta spremaju neke nove političke zahteve, poručujući da za te zahteve, kako kaže, imaju predstojeće izbore.\nOdgovarajući na pitanje da li je upoznat dokle se stiglo u slučaju incidenta na mostu u Šapcu tokom blokade 27. novembra, Vučić je rekao da je siguran da će tužilaštvo to da ispita.\n„Policija ne štiti protivzakonita delovanja“\nOdgovarajući na pitanje novinara da li će policija biti prisutna na protestu zakazanom za subotu, Vučić je rekao da se policija neće pojavljivati na blokadi auto-puta i puteva u Srbiji, jer su to protivzakonite radnje.\n„Ne može policija da štiti nekog u protizakonitom delovanju, ne može policija da zauzima auto-put, ako dođete i prijavite protest ispred zgrade Skupštine ili vlade, policija će obezbeđivati institucije“, naveo je predsednik.\nOdgovarajući na pitanje „da li se plaši obojene revolucije“, jer, prema tvrdnjama novinara, zajedno sa Rusijom formira radnu grupu protiv obojenih revolucija, Vučić je rekao da se ne plaši, da ne postoji takva radna grupa i da ne zna ništa o tome.\nOdgovarajući na pitanje o predstojećem dijalogu Beograda i Prištine, Vučić je ukazao na komentar portparola EU Petera Stana, kada kaže da kod strana ne postoji dovoljna zainteresovanost i vera u dijalog.\nIstakao je da se mora reći građanima da Srbija želi dijalog i da je potpuno jasno da ga Priština ne želi.\n„Mi smo spremni da potpišemo sporazum o nestalim osobama. Želimo rezultate, ali zvanično mogu da kažem da Priština ne želi uopšte da razgovara sa nama“, istakao je Vučić.\nPredesednik kaže da nema sumnje da će Priština raditi na tome da na svaki način izazove Beograd.\n„Verujem u smirenost i trpeljivost našeg naroda, ali sam i siguran da neće pokušavati, bar ne u ovom trenutku, da idu u ozbiljnije akcije protiv našeg naroda“, dodao je Vučić.\nUkazao je da je Priština do sada pogazila sve sporazume i dogovore sa predstavnicima međunarodne zajednice da se posete dopuštaju u skladu sa Briselskim sporazumom.\nKomentarišući konstataciju poslanice Evropskog parlamenta Viole fon Kramon da SPC ne postoji, Vučić je rekao da smo „mi napravili od Fon Kramon veliku političku zvezdu“ i da ona svuda o Srbiji govori najgorim rečnikom.\nIzvor Tanjug/RTS, 07. decembar 2021.\nPreporučujemoAleksandar VučićZakon o eksproprijacijiprotestiRio Tinto


Vodič za samozastupanje građana predstavljen u Kikindi | Ki Fokus Vodič za samozastupanje građana predstavljen u Kikindi – Ki Fokus\nVodič za samozastupanje građana predstavljen u Kikindi\nImajući u vidu da u Srbiji još uvek nije usvojen Zakon o besplatnoj pravnoj pomoći, ali i opšte ekonomske prilike u zemlji, Komitet pravnika za ljudska prava – YUCOM izdao je Vodič za samozastupanje građana – parnični postupak i postupci pred nezavisnim institucijama. Ovaj Vodič daje osnovne informacije kako bi se približio sudski postupak, kao i postupci pred nezavisnim institucijama u cilju boljeg razumevanja prava i obaveza koje građani imaju kada započne sudski postupak.\nPredstavnici YUCOM-a kikindskoj javnosti danas su podelili besplatne primerke ovog Priručnika prilikom njegove promocije, organizivane danas, 1. februara, u galeriji Terra.\nMilan Antonijević, direktor Komiteta pravnika za ljudska prava, smatra da je dobro da se građani upoznaju sa osnovama parničnog postupka. – Na taj način podižemo poverenje građana o samom pravosuđu, da tu mogu dobiti zadovoljenje pravde i na taj način mogu govoriti o tome da su njihova prava i zagarantovana – rekao je Antonijević.\nMilena Vasić, pravna savetnica u Komitetu za ljudska prava, objasnila je da je Priručnik tu da uputi građane u njihova osnovna prava u parničnom postupku i načinu na koji mogu sami sebe da zastupaju. – Imamo jedan poseban priručnik koji objašnjava detaljno za one ljude koji nikada nisu bili na sudu od toga kako da se obuku u sudu, do toga gde da sednu u sudnici, kako da se obraćaju sudiji, tako da smo se zaista potrudili da ovo nekako bude prilagođeno građanima koji pokušavaju da ostvare svoje prava – objasnila je Vasić.\nYUCOM pruža besplatnu pravnu pomoć ugroženim kategroijama, pomoć braniteljima ljudskih prava, realizuje obuke o pitanjima ljudskih prava i bavi se izdavačkom delatnošću. Nakon višegodišnjeg iskustva, Antonijević kaže da sve više i više ljudi upoznaje svoja prava. – Država tu mnogo toga mora sama da uradi, prvo govorim o osnovnom i srednjem obrazovanju, gde se mora približiti i taj korups ljudskih prava, da znaju šta i zbog čega mogu zahtevati od svoje države da čini. Građanima sa svojim pravima nisu upoznati, a ovo je jedan od načina da u direktnom razgovoru da promenimo tu situaciju i da vidimo koji su problemi koji građani imaju i da damo rešenje koje smo izradili – rekao je Antonijević.\nVodič ne zamenjuje pravni savet koji je moguće dobiti od kvalifikovanih stručnjaka, već daje osnovne informacije. Prezentacija Vodiča realizovana je u saradnji sa Multidonatorskim fondom Svetske banke za podršku sektora pravosuđa u Srbiji.\n← BBC ponovo u Kikindi: Priča o sovama utinama iz drugačije vizure\nDobijena sredstva za asfaltiranje ulice u Ostojićevu →


Foto: Twitter/ @ilax202 / screenshot\nDve osobe poginule su danas, a 22 povređene prilikom prinudnog sletanja putničkog aviona "An-24" na regionalni aerodrom u Burjatiji, na jugoistoku Sibira.\nMinistarstvo je navelo da je avion kompanije "Angara" promašio pistu prilikom prinudnog sletanja.\nPrema preliminarnim informacijama, prilikom sletanja avion je izleteo sa piste na 100 metara, udario u objekat za prečišćavanje voda i zapalio se.\nPoginula su oba pilota, a 22 osobe su povređene, a Tass prenosi da je sedam osoba hospitalizovano.\nRuska agencija dodaje da je jedan od motora aviona prestao da radi tokom leta.\nČOVEK KOGA CEO SVET MRZI "Dok je on spasavao prtljag, ljudi su ginuli": Rus optužen da je blokirao izlaz iz AVIONA U PLAMENU (VIDEO)\nProšlog meseca se u Moskvi desila teška avionska nesreća kada se avion takođe zapalio prilikom prinudnog sletanja, a tada je poginula 41 osoba.\nMASOVNA HAPŠENJA PRED INAUGURACIJU U pritvoru čak 1.600 Rusa koji su protestovali\nRuska policija zadržala je u pritvoru oko 1.600 ljudi širom zemlje tokom protesta protiv predsednika Vladmira Putina, koji su održani uoči njegove inauguracije 7. maja, a među uhapšenima je i organizator protesta i lider opozicije Aleksej Navaljni, prenele su zapadne novinske agencije.


TRAŽE 15.000 KM / Porodica Izetbegović tužila Dodika zbog klevete o Aliji Izetbegoviću\nBakir Izetbegović i njegove sestre Lejla Akšamija i Sabina Berberović tužile su predsjednika manjeg bosanskohercegovačkog entiteta Milorada Dodika zbog klevete na račun prvog predsjednika Republike BiH Alije Izetbegovića.\nAdvokat porodice Izetbegović Dražen Zubak za Radiosarajevo.ba je kazao da su Izetbegović, Akšamija i Berberović Općinskom sudu u Sarajevu dostavili tužbu za klevetu. Oni u okviru odštetnog zahtjeva za naknadu nematerijalne štete, kao prvi nasljednici Alije Izetbegovića traže ukupno 15.000 KM.\n"Članovi porodice Izetbegović su podnijeli tužbu radi naplate štete zbog klevete koju je izrekao Milorad Dodik, a tiče se uloge Alije Izetbegovića u Drugom svjetskom ratu. On je 13. augusta ove godine, komentirajući početak snimanja serije o životu Alije Izetbegovića, kazao da je Izetbegović bio 'poznat i viđen član Handžar divizije u Drugom svjetskom ratu", rekao nam je Zubak.\nDodao je kako se Dodik komentirajući Izetbegovićevu ulogu, osvrnuo i na lokaciju na kojoj su snimani kadrovi serije koju producira TRT, u Tarčinu kraj Sarajeva, kada je kazao da su Srbi "zatvarani, šikanirani i da su tu umirali.\n"Tužba kao predmet se na nalazi na Općinskom sudu u Sarajevu. Dodik je mora primiti, očitovati se i onda čekamo da sud zakaže ročište, odnosno da krene suđenje", izjavio je advokat porodice Izetbegović.\nDodik će na sudu morati dokazivati svoje izjave koje se tiču Alije Izetbegovića, naveo je advokat.\nPodsjećamo da seriju o Aliji Izetbegoviću na lokacijama u Bosni i Hercegovini za tursku nacionalnu televiziju TRT od početka augusta snima turska produkcijska kuća Sancak Medya, a režiju potpisuje bh. režiser Ahmed Imamović.\nObjavio: Čet, 05/10/2017 - 11:25\nBećirović: Ako Dodik toliko želi mirni razlaz od BiH, na raspolaganju mu je više graničnih prijelaza\nAmbasada Velike Britanije odgovorila Dodiku: Netačno je da se miješamo u izbore\nPogledajte kako je izgledala posjeta Milorada Dodika Garavicama u Bihaću (VIDEO)\nCrnadak: Dodik nije uspio posjetu Lavrova iskoristiti za svoju kampanju\nVIDEO: Rasprava Davora Dragičevića i Milorada Dodika


U Evropi na putevima milion električnih automobila - TU Magazin\nU Evropi na putevima milion električnih automobila\nBy redakcija on\t Aug 29, 2018 VESTI, ZANIMLJIVOSTI\nU Evropi je broj električnih automobila premašio broj od milion, što je direkto uslovljeno povećanjem prodaje od 40 posto. Za sada, Norveška je na prvom mestu po broju registrovanih elektro vozila na putevima, a trend se polako širi i na ostali deo Evrope.\nKako se navodi, eiše od 200.000 električnih vozila prodato je u prvom delu godine u Evropi, što je za 42 % više nego u istom periodu prošle godine. Ovaj broj predstavlja električna vozila sa baterijama, hibride, i lakša teretna vozila.\nNajviše električnih automobila ima registrovanih u Norveškoj, gde je prodato ukupno 36.500 električnih vozila u prvoj polovini 2018. godine. Očekivanja su da će u Norveškoj do kraja godine biti prodano 84.000 ukupno vozila, što je skoro polovina od ukupne prodaje automobila i lakših teretnih vozila u toj zemlji. Na drugom mestu je Nemačka, sa blagom tendencijom da postane prva zemlja Evrope po broju električnih automobila.\nU Evropi je zabeležen broj od ukupno mililion električnih vozila na putevima, a ovakvim tempom rasta prodaje očekuje se da će ukupno do kraja godine na evropskim putevima biti 1,35 miliona vozila. Ovakvim rastom Evropa se približila Kini, koja je prva na svetu po broju ovakvih vozila, dok su Sjedinjene Države na drugom mestu.


Mark Zakerberg je postao najnesrećniji milijarder prema Forbes-u - Ženski magazin - Horoskop, ljubav, fitness i zdravlje\nNa kraju godine časopis Forbes ne imenuje samo najbogatije ljude na svetu, već i one koji su bankrotirali. Ove godine, šef Facebooka, Mark Zakerberg, postao je gubitnik milijarder.\nGodine 2018. uspeo je da izgubi 18,7 milijardi dolara od svojih prihoda. Nakon takvog pada, njegovo finansijsko stanje procenjuje se na 52,5 milijardi dolara. Takav pad je povezan sa incidentom koji se desio ovog proleća: Mark Zakerberg izgubio je oko 8 milijardi dolara zbog otkrivanja informacija 50 miliona korisnika društvene mreže. U leto je izgubio još 15 milijardi, jer nije mogao da ispuni očekivanja investitora koji su investirali u njegovu društvenu mrežu. Inače, ispostavilo se da je šef društvene mreže jedini Amerikanac koji je ušao u ovaj rejting.\nNa drugom mestu, prema Forbesu, bio je Amansio Ortega, vlasnik brendova Zara, Bershka, Massimo Dutti i drugih. U 2018, njegov prihod je pao za 16,2 milijarde dolara. Na osnovu tog iznosa, Ortega je ove godine zaradio samo 59,6 milijardi dolara. Ali Amazonov vlasnik Džef Bezos, koji je uspeo da zaradi 112 milijardi dolara, postao je najbogatiji čovek ove godine. Uspeo je da se preseli na rang-listu Bila Gejtsa. Takođe, u 20 najbogatijih ljudi na svetu bile su dve žene: Alisa Valton, ćerka osnivača kompanije Walmart (zaradila 58,5 milijardi dolara) i Fransua Betankur-Majers, ćerka Lillian Betankur vlasnice kompanije L'Oreal.\nSetite se da je 2017. godine prvo mesto na ovoj rang listi zauzeo američki predsednik Donald Tramp. On je bio u mogućnosti da izgubi 600 miliona dolara i stigne na prvo mesto prema publikaciji.\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Enrike Iglesijas i Ana Kurnjikova prodaju vilu u Majamiju


Đurić: Podizanjem konkurentnosti privrede osnažiti društvo - Akta.ba\n21.01.2019. 08:02 / Izvor: SRNA\nPredsjednik Privredne komore Republike Republike Srpske Borko Đurić rekao je da je poslovna zajednica privržena realizaciji prvog cilja definisanog u trogodišnjem Programu ekonomskih reformi Republike Srpske, a to je podizanje konkurentnosti i produktivnosti domaće privrede.\nĐurić je podsjetio da Privredna komora Republike Srpske već nekoliko godina ima aktivnu ulogu u kreiranju ekonomskih politika, a sada i u kreiranju ekonomskih reformi, dodavši da su u visokom stepenu uvaženi prijedlozi koje je ova komora dala za Program ekonomskih reformi za naredni trogodišnji period, koji je republički parlament usvojio u decembru prošle godine.\nOn je kao jedan od velikih problema za privredu Republike Srpske istakao i odlazak radne snage, zbog čega je, kako kaže, potrebno stvoriti bolje uslove za rad kako bi se taj odliv smanjio.\nGovoreći o mogućnosti uvođenja dualnog obrazovanja u Republici Srpskoj, Đurić je naveo da bi taj sistem omogućio kvalitetniju pripremu kadra za potrebe privrede, uvažavajući i potrebe tržišta rada.\nGovoreći o spoljnotrgovinskom poslovanju, Đurić je rekao da je najznačajniji partner Republike Srpskoj u tom pogledu EU, navodeći da je za devet mjeseci prošle godine ostvaren izvoz u EU od 2,3 milijarde KM ili 73,6 odsto ukupnog izvoza, dok je uvoz u tom periodu iz EU bio 1,9 milijardi KM ili gotovo polovina ukupnog uvoza.\nSpoljnotrgovinska razmjena u opštini Kostajnica povećana za 0,2 odsto\nPripreme domaćih kompanija za nastup na sajmu u Dizeldorfu


Bolji uslovi liječenja\nOd jutros su prvi pacijenti smješteni u novi objekat Bolnice "Srbija" u Istočnom Sarajevu, a završetak kompletnog preseljenja se očekuje za mjesec dana, rekao je vršilac dužnosti direktora ove ustanove Nebojša Šešlija.\nOn je naveo da su danas u novu zgradu preseljeni pacijenti internog odjeljenja, neurologije i hematoonklogije, dodavši da će u starim prostorijama ostati infektivno odjeljenje, jer je praksa u svijetu da ono bude odvojeno.\nŠešlija je novinarima rekao da je Bolnica dobila moderan i funkcionalan objekat pod jednim krovom koji je povezan toplim hodnicima.\n"Cilj je da unaprijedimo postojeće medicinske kapacitete, da dolaskom vrhunskih stručnjaka iz Kliničkog centra u Banjaluci obezbijedimo bolje usluge pacijentima. Uporedo ćemo edukovati bolnički kadar, pa bi teže operacije vršili ovdje", rekao je Šešlija.\nŠešlija je podsjetio da je nova bolnica priključena na lokalni vodovod, a traže se načini povezivanja na gradski.\nInternista-kardiolog Snježena Kešelj istakla je da su se ulaskom u novu bolnicu približili savremenim tokovima dijagnostike i tretmana pacijenata.\n"Savremeni prostor sa svom opremom omogućava široke mogućnosti za stručno usavršavanje, a sve s ciljem efikasnijeg liječenja naših pacijenata", rekla je Kešelj.\nNačelnik Odjeljenja za neurologiju Vesna Pejić kaže da su pacijenti Sarajevsko-romanijske regije dobili mogućnost liječenja u mnogo boljim uslovima.\n"Imamo 14 pacijenata na Odjeljenju i oni su veoma zadovoljni jer su uslovi bolji, terapijske mogućnosti su jednostavnije i veće", rekla je Pejićeva i dodala da će i dijagnostičko ispitivanje, koje je i do sada bilo dobro, sada biti jednostavnije i prijatnije za pacijente i osoblje.\nPacijent Nemanja Banduka kaže da prvi put koristi uslugu Bolnice "Srbija" i da je do jutros boravio u staroj zgradi, naglasivši da su u novom objektu bolji uslovi.\nBolnica "Srbija" povezana je sa prethodno izgrađenom poliklinikom i sada čini moderan i funkcionalan sistem od 15 hiljada metara kvadratnih, sa 210 bolesničkih kreveta.\nIzgradnja nove bolnice zgrade započela je u julu 2017. godine, a zvanično je otvorena u oktobru 2018. godine.\nbolnica "Srbija" prvi pacijenti Istočno Sarajevo\nMašine ne prestaju da rade\nBolnica u Istočnom Sarajevu će biti završena u roku


Zatvara se Kovid 3 jedinica u Opštoj bolnici - YU ECO RTV\nNaslovna / Društvo / Zatvara se Kovid 3 jedinica u Opštoj bolnici\nZatvara se Kovid 3 jedinica u Opštoj bolnici\nGoran 23 новембра, 2021\tDruštvo, Zdravstvo Napiši komentar 220 Pregledi\nKovid 3 jedinica u Opštoj bolnici Subotica zatvara se sutra, najavljeno je iz ove zdravstvene ustanove. Trenutno se na bolničkom lečenju nalazi 110 pacijenata, a 13 je u jedinici intenzivnog lečenja.\nPodatak o broju hospitalizovanih u subotičkoj bolnici pokazuje da u poslednjih nedelju dana ima više otpusta nego prijema, a kako je navela dr Gordana Krtinić, epidemiolog u Opštoj bolnici Subotica, zbog manjeg broja pregleda i prijema, sutra će se zatvoriti Kovid 3 jedinica, koja je poslednja otvorena. Kako je objasnila, svi pacijenti koji su se nalazili u ovom delu, biće raspoređeni u ostale kovid jedinice.\nBroj pregleda manji je i u Kovid ambulanti u Harambašićevoj. Tokom jučerašnjeg dana pregledano je oko 250 pacijenata, a pozitivnih je bilo 49, što je poboljšanje u odnosu na prošli ponedeljak, rekla je dr Elizabeta Vrana, koordinatorka Kovid ambulante Doma zdravlja.\nLekari apeluju na sve građane da se pored imunizacije, pridržavaju svih propisanih mera, i u narednom periodu izbegavaju velika praznična okupljanja i slavlja, kako se broj obolelih ne bi ponovo povećao.\nPrethodna U Hajdukovu održan sastanak o nastavku NIS-ovih istraživanja na lokalitetu Palić\nSledeća Stižu rešenja, porez na oružje od 3.790 do 13.960 dinara


PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O BEZBEDNOSTI SAOBRAĆAJA NA PUTEVIMA: Instruktori vožnje protive se propisanom polaganju za licence svakih pet godina\nUkoliko se pod hitno ne promene odredbe Zakona o bezbednosti saobraćaja na putevima ("Sl. glasnik RS", br. 41/2009, 53/2010, 101/2011, 32/2013 - odluka US, 55/2014, 96/2015 - dr. zakon i 9/2016 - odluka US - dalje: Zakon), sasvim je realno da veliki broj auto-škola stane sa radom već 1. januara sledeće godine.\nRazlog je ponovno polaganje za licence instruktora vožnje shodno odredbama postojećeg Zakona, a koje se ne menjaju ni Predlogom zakona o izmenama i dopunama Zakona o bezbednosti saobraćaja na putevima koji se nalazi u Narodnoj skupštini Republike Srbiji i čeka usvajanje.\n- Mi na ovu nečuvenu odredbu Zakona, po kojoj instruktori moraju svakih pet godina ponovo da polažu za licencu, što nema nigde u svetu i u Srbiji se odnosi samo na ovu profesiju, upozoravamo još poodavno, ali nas niko od nadležnih ne čuje - kaže Milan Todorović. predsednik Udruženja auto-škola Beograda.\nPo sadašnjem Zakonu auto-škole su, da bi uopšte i počele sa radom, u obavezi da imaju najmanje jednog predavača, jednog ispitivača i trojicu instruktora.\nOn podseća i da je posle donošenja Zakona 2009. godine upravo zbog "neverovatnih propisa" broj auto-škola u Srbiji sa 850 smanjen na oko 400.\nZahtev, svojevrsnu peticiju, potpisalo je do sada oko 2.500 zaposlenih u auto-školama Srbije i ona će biti prosleđena predsedniku Srbije, premijerki Ani Brnabić, Narodnoj skupštini Republike Srbije, Ministarstvu prosvete i Ministarstvu saobraćaja, potvrdio je Milan Todorović, predsednik Udruženja auto-škola Beograda, članice Privredne komore auto-škola Srbije, koja je takođe stala iza inicijative zaposlenih, kao i sva ostala strukovna udruženja.\nPrema Predlogu zakona Vlada Republike Srbije će umesto minimalne određivati maksimalnu cenu obuke! - Svi smo protiv toga jer se sećamo šta je bilo pre donošenja minimalne cene. Pojedine auto-škole su po nerealno niskim cenama privlačile stotine kandidata koji nisu imali nikakvu obuku pa je isfabrikovano na hiljade veoma loših vozača - kaže Todorović. Minimalna cena obuke je sada oko 75.000 dinara i nije menjana poslednje četiri godine.\nIzvor: Vebsajt Novosti, P. Ž., 02.12.2017.


19.02.2020 / 21:48 Ekonomija - Sarajevo\nMinistar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa Bosne i Hercegovine Staša Košarac razgovarao je danas u Sarajevu s ambasadoricom Njemačke u BiH Margret Uebber o ekonomskim i političkim pitanjima.\nMinistar Košarac ponovio je da je Evropska unija najvažniji vanjskopolitički cilj BiH, te da je potrebno učiniti dodatne napore na provođenju reformi, saopćeno je iz Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH.\nFokus razgovora bio je na bilateralnoj saradnji BiH i Njemačke te je naglašeno da je važno zakazati sastanak radne grupe za ekonomsku saradnju dviju zemalja, cijeneći potrebu za novim stranim ulaganjima u BiH, te plasmanom proizvoda iz BiH na njemačko tržište.\nTema razgovora bila je i aktuelna politička situacija u BiH nakon odluke Ustavnog suda BiH u vezi sa statusom poljoprivrednog zemljišta u Republici Srpskoj, o čemu sagovornici nisu postigli saglasnost.\nMinistar Košarac kazao je da je pitanje Ustavnog suda BiH političko iz aspekta nezadovoljstva dva konstitutivna naroda u BiH načinom funkcioniranja te institucije, kao i prisustva stranih sudija u Ustavnom sudu BiH.\n17:27 KORONAVIRUS Isović: Broj zaposlenih smanjio se za više od 15 hiljada


Saop je dobio uglednu srpsku nagradu | saop\nSAOP je dobio uglednu srpsku nagradu\nJedinstveni informatički savez Srbije – JISA – dodelio je poslovnom programu SAOP miniMAX posebno međunarodno priznanje DISKOBOLOS 2008 za područje finansijskih rešenja.\nBEOGRAD, ŠEMPETER PRI GORICI, 22. decembar 2008 – Srpska stručna javnost, koju zastupa udruženje informatičara JISA, našem web programu za vođenje poslovanja miniMAX je dodelila posebno priznanje DISKOBOLOS 2008 u kategoriji Finansije.\nminiMAX je nagradu dobio kao plod saradnje slovenačkih i srpskih programera u preduzeću SAOP, kao inovativno programsko rešenje za vođenje poslovanja preduzetnika i računovodstva.\nOve godine su ceremoniju dodele nagrada otvorili Jasna Matić, ministar za telekomunikacije i informaciono društvo Srbije i John Morrison, predsednik CEPIS-a, Skupštine evropskih informatičkih asocijacija.\nUdruženje JISA dodeljuje priznanja DISKOBOLOS još od 1995. godine najboljim informatičkim rešenjima i komunikacijskim tehnologijama na svim područjima privrednog i javnog sektora.\nU SAOP-u smo ponosni što je srpska stručna javnost proglasila miniMAX jednim od najkvalitetnijih rešenja za finansijsko poslovanje. Radujemo se i što ćemo omogućiti srpskim preduzetnicima i računovodstvenim servisima upotrebu naših rešenja.\nminiMAX je jedinstveno programsko rešenje za mala preduzeća i računovodstvene servise, kojim nameravamo da osvojimo tržište u sledeće tri godine. Imajući u vidu razvijenost tržišta informacijskih rešenja, očekujemo da ćemo u Srbiji već u drugoj godini prodaje uspostaviti veliku bazu korisnika kao i u Sloveniji, a nakon tri godine planiramo da ostvarimo ukupno 1,5 miliona evra prihoda od licenci.


Sve oznake geografskog porekla zaštićene u EU u jednoj bazi - AgroSmart\nEvropska komisija saopštila je da pokrenuta nova baza podataka za pretragu svih geografskih oznaka zaštićenih na nivou Evropske unije – GIviev.\nGIviev pruža jedinstvenu ulaznu tačku za podatke o geografskim oznakama registrovanim u EU i korisno je sredstvo za potrošače, proizvođače i profesionalce u oblasti intelektualne svojine. Takođe sadrži detaljne informacije o geografskim oznakama van EU koje su zaštićene na nivou EU putem bilateralnih i multilateralnih sporazuma i o geografskim oznakama EU zaštićenim u zemljama koje nisu članice EU. Tako se na ovoj platformi mogu pretražiti i proizvodi iz Srbije koji su zaštićeni u Evropskoj uniji.\nBaza podataka, zvanično pokrenuta na onlajn konferenciji „Jačanje geografskih oznaka“, kontinuirano se ažurira službenim registrovanim podacima Evropske komisije (Generalni direktorat za poljoprivredu i ruralni razvoj), a razvija je i održava Kancelarija Evropske unije za intelektualnu svojinu (EUIPO).\nGeografske oznake su ključna ekonomska imovina Evropske unije i čine deo sistema intelektualnog vlasništva širom EU. Prema istraživanju EUIPO-a i Evropskog zavoda za patente, industrije koje imaju veze sa geografskom oznakom porekla podržavaju skoro 400.000 radnih mesta širom EU i doprinose BDP-u Unije sa preko 20 milijardi evra. Pored toga, studija koju je objavila Evropska komisija navodi da je godišnja vrednost prodaje proizvoda zaštićenih geografskim oznakama 74,76 milijardi evra godišnje, od čega petina dolazi iz izvoza van EU.\nKomesar EU za poljoprivredu Janusz Vojciechovski rekao je:\nPonosan sam što vidim pokretanje portala GIviev, koji je razvio Zavod za intelektualnu svojinu EU. Ova platforma je odličan alat za dalji publicitet naših poznatih evropskih geografskih oznaka i onih zaštićenih našim međunarodnim ugovorima. Svaka geografska oznaka registrovana u EU iza sebe ima priču koja odražava raznolikost i bogatstvo proizvoda koje naš kontinent nudi.\nIzvršni direktor EUIPO-a, Christian Archambeau, rekao je:\nGeografske oznake ne samo da garantuju kvalitet, već i stvaraju vrednost i podržavaju radna mesta širom naše Unije. Oni su važno pravo intelektualne svojine koje pomažu u održavanju evropskih tradicija, nasleđa i načina života. Pored pomoći korisnicima EU sistema IP, nadamo se da će GIviev takođe pomoći građanima da steknu veću svest o sistemu zaštite geografskih oznaka u EU i o doprinosu geografskih oznaka našoj ekonomiji.\nGIviev sadrži podatke poput GI tipa (PDO, PGI, GI), datuma prioriteta, pravnog statusa, osnova zaštite u odnosu na sve geografske oznake koje pokrivaju vina, alkoholna pića i aromatizovana vina, poljoprivredne proizvode i prehrambene proizvode zaštićene na nivou EU.\nGeografske oznake uspostavljaju prava intelektualne svojine za određene proizvode, čiji su kvaliteti posebno povezani sa područjem proizvodnje. Geografske oznake uključuju: ZOI – zaštićena oznaka porekla (hrana i vino); ZGO – zaštićena geografska oznaka (hrana i vino); i GI – geografska oznaka (alkoholna pića i aromatizovana vina). Priznanje GI omogućava potrošačima da veruju i razlikuju kvalitetne proizvode, istovremeno pomažući proizvođačima da bolje plasiraju svoje proizvode.\nEUIPO je decentralizovana agencija EU sa sedištem u Alicanteu, Španija. Upravlja registracijom žiga Evropske unije (EUTM) i registrovanog dizajna Zajednice (RCD), a oba pružaju zaštitu intelektualne svojine u svim državama članicama EU. EUIPO takođe sprovodi aktivnosti saradnje sa nacionalnim i regionalnim zavodima za intelektualnu svojinu EU.


'Nismo ni na pola puta iz krize'\nPrognoza za britansku privredu se u poslednjih nedelja pogoršala zbog krize u evrozoni i pokazatelja pogoršanja stanja u zemljama sa brzim ekonomskim rastom.\nGuverner britanske centralne banke Mervin King izjavio je pred parlamentarnim komitetom da svet još nije stigao ni do pola puta ka izlasku iz duboke krize kad je nastupila kriza u evrozoni, pa je Britanija u opasnosti da zapadne u spiralu pada ukoliko kompanije odustanu od ulaganja.\nBritanska privreda je zapala u drugi talas recesije početkom godine, a sve su intenzivnija strahovanja od duže ekonomske krize u zemlji pošto kompanije odlažu investiranje, a izvoz trpi zbog krize u zoni evra.\n- Nalazimo se usred duboke krize, sa ogromnim izazovima da izvedemo na pravi put svoj bankarski sistem, kao i izazovima sa kojima se bori ostatak sveta. Veoma sam iznenađen koliko se situacija promenila u poslednjih šest nedelja, otkad smo objavili Majski izveštaj o inflaciji - istakao je King.\nOn je dodao da je "pesimističan povodom prognoze za evrozonu, a posebno zabrinut zbog toga što se u poslednje dve godine situacija u tom bloku pogoršala, a problemi postaju sve veći".