Igraci zadovoljni posle jos jedne pobede - Soskanal\n» Igraci zadovoljni posle jos jedne pobede\nObjavio Bojan Pavlović 05/09/2017 - 19:23\nIgraci zadovoljni posle jos jedne pobede\nKošarkaši Srbije Vladimir Lučić, Milan Mačvan i Stefan Jović složni su u oceni da su u današnjoj utakmici protiv Velike Britanije na Evropskom prvenstvu odradili dobar posao i izrazili su nadu da će takmičenje u Grupi D završiti na prvom mestu.\n"Nezgodna ekipa Velike Britanije ima malo agresivniju spoljnu liniju. Znali smo da ćemo biti ispražnjeni posle sinoćne utakmice koja se kasno završila, ali mislim da smo odradili dobar posao. Ostaje nam da se dobro pripremimo za poslednju utakmicu", rekao je Vladimir Lučić novinarima posle meča.\nKošarkaška reprezentacija Srbije upisala je treću pobedu u Grupi D, pošto je danas pobedila Veliku Britaniju sa 82:68 u četvrtom kolu i tako osigurala plasman u osminu finala EP.\n"Rezultat možda i ne pokazuje pravu situaciju. Generalno, oni igraju izvanredno, dobro šutiraju, imaju brzo trčanje, ali uspeli smo da iskontrolišemo sve to. Uspeli smo da iskoristimo naše visoke igrače spuštanjem lopte pod koš. To je bitna stvar, jer smo popravili to u odnosu na meč s Rusijom. Zaslužena pobeda, sutra je dan odmora i spremamo se za Belgiju", rekao je Jović.\nKapiten Srbije Milan Mačvan rekao je da je ekipa "ozbiljno shvatila" meč s Britancima, kao i da je u ovom trenutku pružen maksimum.\n"Ima prostora da se napreduje. Planiramo da igramo dugo ovaj turnir. Treba da ispravimo neke greške, ako oćemo da se borimo za najviši plasman", rekao je Mačvan.\nOn je dodao da je dobro što su igrači koji su u dosadašnjem toku turnira malo igrali imali veću minutažu na današnjoj utakmici protiv Britanije.\nSrbija se posle današnje pobede nalazi u krugu reprezentacija sa skorom 3-1 i ukoliko posle petog kola bude poravnata sa Letonijom i Rusijom u osminu finala će kao prva u grupi.\n"Neki rezultati od danas nam idu u korist i najvažnije je da se spremimo za duel sa Belgijancima. Razlika je da li dalje ideš sa prvog, drugog ili trećeg mesta s obzirom na razvoj situacije u grupi sa kojom ukrštamo. Trudićemo se da pobedom nad Belgijancima probamo da osvojimo to prvo mesto", kazao je Lučić.\nPoslednju utakmicu u Grupi D selekcija Srbije igra u četvrtak od 16.15, a da bi bila prva u grupi potrebno je da pobedi Belgiju i da Letonija savlada Tursku.\n"Ne bavimo se drugima, bavimo se se samo nama. Nama je bitno da pobedimo Belgiju", rekao je Jović.


Veće devizne rezerve - Dnevni list Danas\n0Piše: FoNet 12. oktobra 2017. 13.15\nTime se, navodi NBS u saopštenju, obezbeđuje pokrivenost novčane mase M1 od 210 odsto i više od šest meseci uvoza robe i usluga.\nNeto devizne rezerve, ukupne rezerve umanjene za devizna sredstva banaka po osnovu obavezne rezerve i drugim osnovima, na kraju septembra su iznosile 8.895,0 miliona evra, što je za 306,0 miliona evra više nego na kraju avgusta i predstavlja njihov najviši nivo od 2000. godine.\nDevizne rezerve Narodne banke Srbije su u septembru u najvećoj meri, povećane po osnovu intervencija Narodne banke Srbije kupovinom deviza na međubankarskom deviznom tržištu, priliv od 165,0 miliona evra.\nDodatno, na povećanje deviznih rezervi uticali su i neto prilivi po osnovu – veće prodaje od dospeća deviznih hartija od vrednosti, 60,9 miliona evra, donacija i povećanja izdvajanja devizne obavezne rezerve, ukupno 48,9 miliona evra, kao i dobrog upravljanja deviznim rezervama i drugim osnovima, ukupno 69,6 miliona evra.\nS druge strane, jedino su neto razduženje države po osnovu kredita i servisiranje stare devizne štednje uticali u smeru smanjenja deviznih rezervi, ukupno 6,3 miliona evra.\nU septembru je zabeležena nominalna deprecijacija dinara u odnosu na evro od 0,2 odsto, a Narodna banka Srbije je u tom mesecu intervenisala na međubankarskom deviznom tržištu kupovinom 150 miliona evra u cilju ublažavanja prekomernih kratkoročnih oscilacija kursa, ističe se u saopštenju.


Žalba Povereniku zbog odbijanja PKS da dostavi podatke o imovini na KiM - Dosta je bilo\nKosovo i Metohija • Politika • Reagovanje\nŽalba Povereniku zbog odbijanja PKS da dostavi podatke o imovini na KiM\nPokret Dosta je uputio je žalbu Povereniku za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti Rodoljubu Šabiću zbog negativnog odgovora Privredne komore Srbije (PKS) na naš zahtev da nam dostavi podatke o imovini Republike Srbije na KiM.\nNakon mnogobrojnih medijskih izveštaja u poslednjih 10 godina u kojima predstavnici PKS iznose detaljne podatke o vrednosti imovine RS na KiM, vrednosti javnih preduzeća i udelima RS u firmama na KiM, 27. jula 2018. godine obratili smo se PKS zahtevom da nam dostavi podatke o imovini Republike Srbije i privrednih subjekata na teritoriji Kosova i Metohije.\nUmesto traženih podataka, 9. avgusta dobili smo obaveštenje od ove institucije da ”ne poseduju dokumenta koja sadrže tražene podatke”.\nDJB kao parlamentarna politička organizacija sama radi na analizi imovine Republike Srbije na KiM i hteli smo da ukrstimo podatke. Brojne izjave predstavnika Komore o vrednosti i stanju imovine ostavile su utisak da ova institucija ima bazu podataka o imovini na KiM i da dobro radi svoj posao.\nOdbijajući da nam dostavi tražene podatke, PKS ili je sve ove godine obmanjivala građane i nije radila ono na šta je zakon obavezuje, ili krije podatke o imovini na KiM od građana Srbije čime stvara pogodno tlo za protivzakonito poklanjanje imovine srpskih građana, preduzeća i države Srbije Prištini.\nDJB od svog osnivanja 2014. godine, a Saša Radulović još ranije kao ministar privrede, insistira na popisu i proceni imovine Republike Srbije, posebno imovine na Kosovu i Metohiji, kao i na izradi ličnih karata svih državnih i društvenih preduzeća u Srbiji. Na osnovu takvog popisa je moguće obračunati vrednost srpske imovine na KiM koja se meri desetinama milijardi dolara i sprečiti pljačke i manipulacije državnom imovinom. Rešenje imovinskog pitanja je preduslov za rešavanje svih ostalih pitanja koja se odnose na KiM. Pitanje imovine je jasno definisano u svim zakonodavstvima i ako se ono u slučaju KiM baci pod tepih, rešavanje ostalih pitanja postaje apsurdno.\nZalba PKS 05-09-2018\nOznakeKancelarija za KiM Kosovo i Metohija Marko Đurić Naslovna-traka Naslovna-centar Privredna komora\nDJB: Odgovor kolegama iz Dveri\nDok se ne formira ZSO, Srbija ne treba da učestvuje na razgovorima u Briselu\nRasprodaja srpskih medicinara za nemačko tržište rada


Tim „za velika dela“ protiv nepobedivog Temnića 1924 - JuGmedia\nLEBANE-Polsednja događanja u FK Radan iz Lebana nimalo nisu uzdrmali redove „zelenih“ već su nastavili sa dobrim igrama kako kod kuće tako i na gostujućem terenu.\nNiko nije očekivao ovako povoljan rezultat u Prahovu pogotovo što su Lebančani nastupli bez kapitena Miloša Stankovića, Momčilovića, Cvetkovića i povređenog Stojanovića. Bod veliki kao kuća ne da je obradovao ljubitelje fudbala u Lebanu već im je i dao dodatnu veru u svoje ljubimce da mogu da budu prvi tim u ovom prvenstvu koji će pokušati da Varvarince natera da teren po prvi put napuste teren pognutih glava.\nRadan za to ima tim sastavljen od proverenih igrača koji kad se motivišu za igru mogu svakom u ovom rangu da uzmu meru.\nU Lebanu sve je u znaku nedeljne utakmice, atmosfera na vrhuncu kako među ljubitelje fudbala koji na svakom koraku pričaju o toj utakmici, tako i same aktere na terenu.\nPomoćni trener Dragan Momirović uvek spreman na razgovor i sa optimizmom gleda nedeljnu utakmicu svestan mogućnosti svojih izabranika. O utakmici u Prahovu i pred nedeljni derbi Momirović je jasan.\n„U Prahovu se pokazalo da imamo tim za velika dela. Dobrom igrom čitavog toka sureta i ako oslabljeni uzeli smo sasvim zasluženo bod. Posebno bih pohvalio igru zadnje linije gde su najveći teret izneli Radenović i Ćirić, dok u napadu panike u redove domaćina stvarali su brzim prodorima po krilinih pozicija odličnih Lapčevića i Ranđelovića. Prahovo je prošlost sve misli su nam uprte ka nedeljnoj utakmici. Optimista sam ne samo ja već i moji igrači i ceo stručni štab. Mogu slobodno da kažem da smo favoriti u nedeljnom derbiju. Naravno uvažavamo protivnika reč je o kvalitetnom sastavu što govore i dosadašnji rezultati u ovom delu prvenstva. Pobeda koja bi nam značila korak ili dva bliže vrhu tabele“, ističe Momirović.\nI među igračima je sve u znaku nedeljne utakmice. Svi su željini da dobrom igrom pokažu da nisu slučajni poslednji uspesi. Jedan među njih je sve bolji u poslednje vreme mladi Nemanja Lapčević, brzonogi napadač koji se ozbiljno nametnuo stučnom štabu dobrim igrama pa i golovima u poslednje vreme.\n„Želja mi je da dobrom igrom i pobedom pokažemo da smo tim za velika dela. Nismo mogli da imamo bolju priliku za to negu ovu sa nedeljnim protivnikom i liderom na tabeli koji još uvek nije osetio gorčinu poraza“, ističe mladi Lapčević\nTrinaest crnih tačaka\n04.11.2016. u 20:59\nDa biste ih pobedili, prvo treba da neutrališete mafiju koja dolazi sa njima.


Država će pomoći poplavljenima – poručio predsednik Republike pri obilasku poplavljenih područja - Raski Portal\nPredsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić obišao je u utorak, 11. juna 2019. godine, poplavljena područja na teritoriji Srbije – Krupanj, Lučane, Guču, Trstenik, a na teritoriji našeg grada pogon preduzeća „Radijator inženjering“ u naselju Grdica i naselje Sirču.\nPrilikom posete Kraljevu, gradonačelnik dr Predrag Terzić je predsednika Republike upoznao sa trenutnom situacijom u našem gradu. Terzić je istakao da od trenutka kada je Kraljevo zadesila elementarna nepogoda traje neprekidno angažovanje svih raspoloživih ljudskih i drugih resursa na pomoći poplavljenom stanovništvu koje je pretrpelo velike štete, kao i da se već uveliko radi na sanaciji posledica koje su padavine izazvale.\nI pogon preduzeća „Radijator inženjering“ u Grdici, gde se nalaze jedna proizvodna hala i upravna zgrada, bio je poplavljen za vrlo kratko vreme kada je u ponedeljak ujutru kiša počela da pada, a mašine su vrlo brzo bile 80 centimetara u vodi. Kako je u razgovoru sa predsednikom Republike Aleksandrom Vučićem istakao osnivač preduzeća koje se bavi proizvodnjom i montažom kotlova za centralno grejanje Radojko Janić, jedan pogon je, nakon gotovo neprekidnog angažovanja, počeo da radi u sredu poslepodne, a drugi u četvrtak ujutru. Pričinjena šteta je, smatra, oko 300.000 evra – oštećena je elektronika, automatika, servo motori koji se koriste za ugradnju, mašina koja automatski savija lim, vredna oko 800.000 evra, u kvaru je…\nBudući da su, kako je rečeno, problem pravili manji potoci koji stižu u naselje, a nasip, izgrađen nakon poplava 2014. godine, uspeo je da zaustavi vodu, direktor JVP „Srbijavode“ Goran Puzović je rekao da će ovo preduzeće pomoći gradu oko izrade plana za 184 vodotoka drugog reda koji su na njegovoj teritoriji. Biće napravljen set kratkoročnih i dugoročnih mera – šta mora da se uradi do jeseni, a šta kasnije, a sve u cilju trajnog rešavanja problema.\n„Probajte da rešimo i Grdicu i Sirču i Adrane jednom zauvek, bez obzira koliko je teško“, poručio je Aleksandar Vučić. „Dosta smo uradili, ali moramo sve ‘rupe’ da zakrpimo, da zaštitimo Kraljevo.“\nDirektor JP „Putevi Srbije“ Zoran Drobnjak je obećao da će za tri-četiri meseca biti završen odnosno zamenjen i jedan most.\nKako je istakao predsednik, za uređivanje korita reka za Lučane i Kraljevo biće potrebno oko 1,6 miliona evra.\nU razgovoru sa vlasnikom „Radijatora“, ali i vlasnikom preduzeća „Gir“ i „Virdžinija“, predsednik Republike je istakao da privrednicima nadoknada štete nije toliko važna koliko da se više ne ponavljaju katastrofalne poplave i situacije izazvane ovom elementarnom nepogodom. Najveći problem im je, naglasio je, kako da dođu do novih zaposlenih.\nPredsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić je obišao i poplavljeno područje naselja Sirča nadomak Kraljeva, gde su nekoliko dana nakon nepogode pripadnici Druge brigade Kopnene vojske postavili pontonski most na mestu u nepogodi porušenog starog mosta i obezbedili komunikaciju za oko 100 domaćinstava ovog sela. Kako je rekao komandant, brigadni general Željko Kuzmanović, nakon dvodnevnih priprema, most sa dva članka, raspona 40 metara, nosivosti preko 20 tona, postavljen je za sat i 15 minuta.\nKako je, u razgovoru sa predsednikom Republike obećao direktor JP „Putevi Srbije“ Zoran Drobnjak, novi most u Sirči biće izgrađen do 15. oktobra ove godine. Pored toga, sva 23 mosta na teritoriji našeg grada će biti izgrađena odnosno popravljena do Nove godine, što će biti velika radost za meštane – da dobiju kvalitetnije, sigurnije i nove pristupne saobraćajnice.\nPredsednik je obećao i pomoć poplavljenim domaćinstvima. Kako je rekao, komisije izlaze na teren, sve što može, država će pomoći, gledaće da nadomesti skoro sve. Kako kaže, zadovoljan je što smo izbegli katastrofu 2014. godine, zahvaljujući teškom radu direktora JVP „Srbijavode“ Puzovića i drugih ljudi koji su mnogo toga napravili u prethodnom periodu.\n„Sad samo treba dodatno da uložimo u objekte. Moramo da uradimo još mnogo više u budućnosti i da Grdicu oslobodimo za sva vremena poplava. Novac za domaćinstva je najmanji problem. Tu je uvek najveći problem pitanje pravičnosti, hoćemo li da damo onima koji nisu pretrpeli veliku štetu, a koji će da kukaju glasnije, ili onima koji kukaju manje, a pretrpeli su veliku štetu. Zato nam je važno da komisijski rad bude pošten i odgovoran“, poručio je predsednik Vučić i dodao: „Uložili smo samo u Bjelicu u Lučanima četiri miliona evra. I dva miliona u Kraljevu i Lučanima nije problem. Prevencija je najbitnija. Potrebno je da lokalne komisije sa republičkim komisijama rade dobar posao.“\nKako je istakao gradonačelnik Kraljeva dr Predrag Terzić, sve je spremno, u toku prethodnog dana je prijavljeno 248 objekata, komisije su već na terenu, a čine ih ljudi koji su u njih imenovani još 2016. godine.\n„Procenjujemo da se 65 procenata objekata nalazi u prvoj kategoriji oštećenja. U šestoj, najtežoj kategoriji, možemo da imamo dva do tri objekta, i to ne zbog voda, nego zbog klizišta“, rekao je Terzić.\nPredsednik Republike je u Sirči razgovarao sa meštanima, među kojima je bio i Srećko Mijajlović, angažovan u Civilnoj zaštiti, čija je kuća u potpunosti potopljena, ali koji je našao vremena i drugima da pomogne, čak i krv da da.\nPrilikom obilaska polavljenih područja na teritoriji našeg grada, predsednik Republike se osvrnuo i na značaj otvaranje aerodroma „Morava“, zakazanog na Vidovdan, i istakao koliko će biti važan i za Kraljevo i za Čačak i za celu zapadnu Srbiju.\nNestao muškarac u Kraljevu: Nenad je otišao do posla usred noći, otada mu se gubi svaki trag


MEI - Istorijat odnosa Srbije i EU\nSrbija i EU Istorijat odnosa Srbije i EU\n10. decembar 2019. Na Jedanaestoj međuvladinoj konferenciji u Briselu doneta je odluka o otvaranju pregovaračkog poglavlja 4. Na konferenciji je predstavljena pregovaračka pozicija Srbije za Poglavlje 4 – Slobodno kretanje kapitala.\n27. jun 2019. Na Desetoj međuvladinoj konferenciji u Briselu doneta je odluka o otvaranju pregovaračkog poglavlja 9. Na konferenciji je predstavljena pregovaračka pozicija Srbije za Poglavlje 9 - Finansijske usluge.\n10. decembar 2018. Na Devetoj međuvladinoj konferenciji u Briselu doneta je odluka o otvaranju pregovaračkih poglavlja 17 i 18. Na konferenciji su predstavljene pregovaračke pozicije Srbije za Poglavlje 17 - Ekonomska i monetarna politika i Poglavlje 18 - Statistika.\n25. jun 2018. Na Osmoj međuvladinoj konferenciji u Luksemburgu doneta je odluka o otvaranju pregovaračkih poglavlja 13 i 33. Na konferenciji su predstavljene pregovaračke pozicije Srbije za Poglavlje 13 - ribarstvo i Poglavlje 33 - Finansijska i budžetska pitanja.\n11. decembar 2017. Na Sedmoj međuvladinoj konferenciji u Briselu doneta je odluka o otvaranju pregovaračkih poglavlja 6 i 30. Na konferenciji su predstavljene pregovaračke pozicije Srbije za poglavlje 6 - Pravo privrednih društava i poglavlje 30 – Ekonomski odnosi sa inostranstvom.\n26. jun 2017. Narodna skupština Republike Srbije usvojila je Zakon o izmenama i dopunama Zakona o ministarstvima, kojim je osnovano Ministarstvo za evropske integracije. Ministarstvo je počelo sa radom danom stupanja ovog zakona na snagu, 27. juna 2017. godine, kada je i prestala da postoji Kancelarija za evropske integracije Vlade Srbije.\n20. jun 2017. Na Šestoj međuvladinoj konferenciji u Luksemburgu doneta je odluka o otvaranju pregovaračkih poglavlja 7 i 29. Na konferenciji su predstavljene pregovaračke pozicije Srbije za poglavlje 7 - Pravo intelektualne svojine i poglavlje 29 - Carinska unija.\n27. februar 2017. Na Petoj međuvladinoj konferenciji u Briselu doneta je odluka o otvaranju pregovaračkih poglavlja 20 i 26. Na konferenciji su predstavljene pregovaračke pozicije Srbije za poglavlje 20 - Preduzetništvo i industrijska politika i poglavlje 26 - Obrazovanje i kultura.\n13. decembar 2016. Odluka o otvaranju pregovaračkih poglavlja 5 i 25 doneta je na Četvrtoj međuvladinoj konferenciji u Briselu. Na konferenciji su predstavljene pregovaračke pozicije Srbije za poglavlje 5 Javne nabavke i poglavlje 25 Nauka i istraživanje.\n18. jul 2016. U Briselu održana Treća međuvladina konferencija između Srbije i EU i doneta je odluka o otvaranju dva poglavlja: Poglavlje 23 – Pravosuđe i osnovna prava i Poglavlje 24 – Pravda, sloboda i bezbednost.\n14. decembar 2015. U Briselu održana Druga međuvladina konferencija između Srbije i EU i otvorena dva od 35 pregovaračkih poglavlja - Poglavlje 32 o finansijskom nadzoru i Poglavlje 35 o normalizaciji odnosa Beograda i Prištine.\n21. januar 2014. U Briselu održana prva međuvladina konferencija između Srbije i EU, čime je označen početak pristupnih pregovora na političkom nivou. Više o procesu pregovaranja možete saznati na našem onlajn kursu „Vodič kroz pregovore Srbije i EU“.\n1. septembar 2013. SSP stupa na snagu, a PTS biva stavljen van snage.\n22. jul 2013. Savet EU potvrdio da je okončana ratifikacija SSP u državama članicama.\n28. jun 2013. Evropski lideri na sastanku u Briselu odlučili da pregovori sa Srbijom o pristupanju Evropskoj uniji počnu najkasnije u januaru.\n22. april 2013. EK preporučila da se otvore pregovori o pristupanju sa Srbijom.\n19. april 2013. Evropski parlament usvojop rezoluciju o napretku Srbije.- 1. mart 2012. - Evropski savet doneo je odluku da Srbiji dodeli status kandidata za članstvo u Evropskoj uniji.\n12. oktobar 2011. Evropska komisija je u svom mišljenju o kandidaturi Srbije preporučila da se Srbiji dodeli status kandidata za članstvo u Evropskoj uniji, te da se pregovori o članstvu otvore čim Srbija ostvari napredak u dijalogu sa Prištinom,\n22. april 2011. Srbija poslala poslednji set Odgovora na dodatna pitanja Evropskoj komisiji.\n31. januar 2011. predsednik Vlade Srbije, Mirko Cvetković, predao Odgovore na Upitnik Evropske komisije upućen RS radi pripreme mišljenja o zahtevu Srbije za članstvo u EU evropskom komesaru za proširenje, Štefanu Fileu.\n19. januar 2011. Evropski parlament ratifikovao je u Strazburu Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između Evropske unije Srbije.\n24. novembar 2010. Evropski komesar za proširenje, Štefan File, uručio je predsedniku Vlade Srbije, Mirku Cvetkoviću, Upitnik Evropske komisije upućen RS radi pripreme mišljenja o zahtevu Srbije za članstvo u EU,čije je popunjavanjejedan od uslova za sticanje statusa kandidata za članstvo u EU.\n25. oktobar 2010. Savet ministara spoljnih poslova zemalja članica Evropske unije doneo odluku da kandidaturu Srbije za članstvo u Uniji prosledi Evropskoj komisiji na razmatranje.\n14. jun 2010. EU donela odluku o početku ratifikacije Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Evropske unije Srbije .\n1. februar 2010. Prelazni trgovinski sporazum između Evropske unije i Srbije stupio na snagu.\n1. januara 2010. Primena PTS ušla u drugu godinu, čime su EU i Srbija ušle u pravno regulisane odnose.\n22. decembar 2009. Srbija podnela zahtev za prijem u članstvo EU.\n19. decembar 2009. Stupio na snagu bezvizni režim sa EU. Građanima Srbije više neće biti potrebna viza da bi putovali u 25 zemalja članica Evropske unije (EU), kao i u tri zemlje koje nisu članice EU, a koje su deo Šengenskog prostora.\n7 decembar 2009. EU donela odluku o početku primene Prelaznog trgovinskog sporazuma između Srbije i EU.\n1. decembar 2009. Stupio na snagu Sporazum iz Lisabona.\n30. novembar 2009. Savet Evropske unije objavio je dokument o viznoj liberalizaciji za zemlje zapadnog Balkana.\n1. januara 2009. Srbija počela sa primenom Prelaznog trgovinskog sporazuma između Srbije i EU.\n16. oktobar 2008. Srbija donela odluku da počne jednostrano da primenjuje Prelaznog trgovinskog sporazuma između Srbije i EU od 1. januara 2009. godine.\n29. aprila 2008. Potpisan Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između Evropske unije Srbije(EU donela odluku ne primenjuje Prelazni trgovinski sporazum (PTS) potpisan uz SSP).\n7. novembar 2007. Parafiran Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između Evropske unije Srbije.\n18. septembar 2007. Potpisani su Sporazum o viznim olakšicama i Sporazum o readmisiji između Evropske zajednice i Republike Srbije.\n13. jun 2007. Nastavljeni Pregovori o zaključenju Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Evropske unije iSrbije (posle formiranja nove Vlade).\n16. maj 2007. Predstavnici srpske vlade i Evropske komisijeu Briseluparafirali Sporazume o viznim olakšicama i o readmisiji, koji će omogućiti da se besplatno odobravaju vize studentima, naučnicima, poslovnim ljudima i još nekim kategorijama građana Srbije.\nmaj 2006 – jun 2007. Pregovori „otkazani (called-off)“ .\n19. decembar 2006. Potpisan Sporazum o slobodnoj trgovini u jugoistočnoj Evropi (CEFTA).\nnovembra 2006. Savet EU je usvojio mandat za pregovore o sporazumima o viznim olakšicama i sporazumima o readmisiji sa Srbijom (kao prvi korak ka ukidanju viza).\nkraj maja 2006. Na referendumu Crna Gora proglašava nezavisnost.\n3 maja 2006. Usled nedovoljne saradnje sa Hagom, „otkazani (called-off)“ pregovori sa SCG .\n26. oktobar 2005. Potpisan Ugovor o osnivanju Regionalne energetske zajednice jugoistočne Evrope.\n10. oktobra 2005. Početak pregovora Evropske unije i Srbije i Crne Gore o zaključenju Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju koji predstavlja prvu stepenicu ka integracijiu EU.\napril 2005. godine SCG dobija pozitivnu ocenu o Izveštaju o spremnosti SCG za pregovore o zaključivanju Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju sa EU (Studiju izvodljivosti).\ndecembar 2004. EU usvaja pristup „dvostrukog koloseka (twin-track)“po kome će Crna Gora i Srbija zasebno pregovarati trgovinski deo SSP a SCG kao država jedinstveno pregovarati politički deo SSP.\nsredinom 2004. godine postaje jasno da neće biti uspostavljeno jedinstveno tržište SCG i da zbog toga SCG neće moći da pregovara ekonomski deo SSP kao jedna strana.\noktobra 2003. Održan prvi sastanak „Unapređenog stalnog dijaloga“ kao zamena za „Konsultativnu radnu grupu“. Pripreme za studiju izvodljivosti.\njun 2003. Samit u Solunu, potvrđena evropska budućnost država Zapadnog Balkana na osnovu individualnog napretka svake od njih, usvojen princip „regate“.\nfebruar 2003. Stvorena Državna zajednica Srbija i Crna Gora (dogovoreno uspostavljanje jedinstvenog tržišta Crne Gore i Srbije)\nfebruara 2002. „Beogradski sporazum“ – SRJ se pretvara u državnu zajednicu SCG (postaje jasno da SRJ neće pregovarati SSP).\njul 2001. Održan prvi sastanak „Konsultativne radne grupe“ koja je trebalo da pripremi studiju izvodljivosti za SRJ, kao uvod u pregovor za SSP.\ndecembar 2000. EU ukida carinu na uvoz robe iz SRJ (proširuje Autonomne trgovinske mere koje su još ranije važile za ceo ZB i na SRJ).\nnovembar 2000. Samit EU u Zagrebu, SRJ zvanično učestvuje.\n8. oktobra 2000. Vojislav Koštunica kao predsednik SRJ pozvan na samit EU u Bijaricu (francusko predsedavanje), SRJ ulazi u PSP .\n5. oktobar 2000. Demokratske promene u Srbiji.\ndecembar 1999. Samit u Santa Maria de Fieira (portugalsko predsedavanje) otvorena perspektiva članstva ZB u EU.\njun 1999. Otvoren Proces stabilizacije i pridruživanja - PSP za ZB (za vreme nemačkog predsedavanja EU) SRJ nije bila uključena.


Četiri miliona dinara prorežimskom portalu Srbija Danas i povezanim firmama - Raskrikavanje\n08.05.2018. Vesna Radojević Foto: Raskrikavanje\nNovac je isplaćen kompaniji Novosadska TV i tek osnovanim firmama „News media team“ i „AB media“.\nNovosadska TV je u vlasništvu firme „Srbija danas“ i za projekat pod nazivom „Sremski Karlovci“ dobila je milion i po dinara od te opštine, dok je „News media team“ dobila sto hiljada dinara za, kako piše u projektu, „devet priča o Sremskim Karlovcima“ koje će biti objavljene na portalu srbijadanas.com.\nU Bačkoj Palanci „News media team“ dobio je 650.000 dinara, ali iz objavljenog rešenja se ne vidi na kom mediju će plasirati svoj sadržaj. Za projekat „kulturno nasleđe Bačke Palanke“ Novosadska TV dobila je milion i po dinara.\nBivša televizija „Apolo“, koja se danas zove „Novosadska TV“, privatizovalo je preduzeće „Srbija danas“ u avgustu 2015. godine za nešto više od 170 hiljada evra. I televizija i portal srbijadanas.com poznati su po svom prorežimskom stavu, a Raskrikavanje je u više navrata dokazalo da portal Srbija danas objavljuje i lažne vesti.\n„News media team“ je, prema podacima iz registra Agencije za privredne registre, osnovan 25. decembra prošle godine, nešto više od mesec dana pre raspisivanja konkursa u Sremskim Karlovcima. Vlasnik firme je Strahinja Vujadinović koji je već uspeo da na dva konkursa dobije opštinski novac.\nOve godine je i opština Kovin preko firme „AB media“ iz Beograda sa 500 hiljada dinara platila proizvodnju medijskih sadržaja koji će se plasirati na portalu srbijadanas.com.\nU odluci komisije opštine Kovin piše da će „višemilionski broj poseta navedene veb stranice na mesečnom nivou upućuje na održivost predloženog projekta u smislu promocije opštine Kovin putem portala koji prati cela Srbija“.\nPrema podacima Agencije za privredne registre jedina aktivna firma pod ovim imenom registrovana je pre samo četiri meseca, a vlasnica je Ana Abramović.\nProblematičan konkurs u Sremskim Karlovcima i prošle godine\nPolovinu sredstava na prošlogodišnjem konkursu u Sremskim Karlovcima, milion i po dinara, dobila je firma Brif media net, za projekat Karlovci danas.\nIspostavilo se, prema pisanjima Cenzolovke, da je Brif media ovaj novac dobila svega osam dana nakon upisa u Registar medija, a da je sadržaj zapravo samo prenošenje saopštenja državnih institucija ili drugih medijskih kuća.\nPrema raspoloživim podacima, samo u prošloj godini Brif media dobila je najmanje pet i po miliona dinara iz opštinskih lokalnih budžeta na ime medijskog sufinansiranja.\nVlasnica portala Srbijadanas.com, Aleksandra Martinović, nekadašnja je suvlasnica firme Prointer Solutions u većinskom vlasništvu Slobodana Kvrgića. Kako tvrde opozicione partije Kvrgić je blizak vladajućoj stranci. KRIK je otkrio i da je supruga predsednika Srbije Aleksandra Vučića kupila stan u “Belvilu” upravo od Kvrgića, ali je Vučić u intervjuu za KRIK tvrdio da ne poznaje ovog biznismena. Kvrgićeve firme su česti pobednici na državnim tenderima od kada je SNS na vlasti. Zvanično objavljeni finansijski izveštaji ove firme pokazuju da su se prihodi ovog preduzeća u periodu 2012 - 2016 povećala sa 73 milona dinara 2012. na više od 6 milijardi dinara na kraju 2016. godine.\nSlično je i sa preduzećem „Srbija danas“ kome je prihod 2016. u odnosu na dve godine ranije dobitak povećan za oko 26 miliona dinara.


REZULTATI KONKURSA MODERNE GALERIJE CENTRA ZA KULTURU LAZAREVAC ZA IZLAGAČKU SEZONU 2019. GODINE\nBesplatna radionica italijanskog jezika i kulture\nCentar za kulturu Lazarevac je uz podršku Sekretarijata za sport i omladinu Grada Beograda započeo realizaciju projekta ‘’Viaggio in Italia - besplatna radionica italijanskog jezika i kulture za mlade’’ autorki Bojane Maksimović, Marinke Jovanović i Darinke Stanojević.\nRadionicu će voditi Bojana Maksimović, filolog italijanskog jezika.\nProjekat je zamišljen je kao niz besplatnih radionica italijanskog jezika i kulture za mlade, koje se održavaju u vreme zimskog raspusta u prostorijama Centra za kulturu Lazarevac, prethodno opremljenim za rad, po unapred sačinjenom rasporedu rada.\nProjekat ‘’Viaggio in Italia - besplatna radionica italijanskog jezika i kulture za mlade’’ omogućiće mladima iz Lazarevca da usvoje osnovna znanja italijanskog jezika kroz virtuelno putovanje Italijom. Osnovna ideja je da se kroz šetnju najlepšim gradovima Italije mladi upoznaju sa muzikom, likovnom umetnosti, kinematografijom, ali i stilom života svojih vršnjaka u Italiji.\nUkoliko želite da putujete sa nama ove zime, prijavite se na : 060/ 67 67 635\nAladin i leteći ćilim / sinhronizovano\nJavna nabavka male vrednosti za usluge čišćenja i obezbeđivanja Centra za kulturu Lazarevac


Opštinsko rukovodstvo Vladičinog Hana zadovoljno prodajom "Delišesa" - Bizlife.rs\nOpštinsko rukovodstvo Vladičinog Hana zadovoljno prodajom “Delišesa”\n00:33 Vladičin Han, 01/11/2011\nProdaja nekada jednog od najvećih preduzeća za proizvodnju sokova “Delišes” iz Vladičinog Hana kompaniji “Nectar” iz Bačke Palanke odlična je vest za celu opštinu i Pčinjski okrug gde je ta kompanija imala kooperante, izjavio je danas predsednik opštine Vladičin Han Nenad Mitrović.\nMitrović je za agenciju Beta izjavio da očekuje da će privatizacija “Delišesa” podići iz pepela preduzeće čija je imovina u velikoj meri oštećena i uništena nakon godina bez proizvodnje, uključujući i oko 300 hektara voćnjaka koji su pretvoreni u pepeo u požarima prošle i ove godine.\n– Ne mogu da tvrdim da su požari u kojima su izgoreli voćnjaci namerno izazvani, ali postoje sumnje u to. Postojala je opasnost da “Delišes” niko ne kupi jer mu je izuzetno oštećena i ostala imovina, tako da smo bili u situaciji da Ministarstvo poljoprivrede i opština ubeđuju “Nectar” da kupi to preduzeće – kazao je Mitrović.\nPrema njegovim rečima, poljoprivredni kombinat “Delišes” je pre 20 godina zapošljavao više od 1.000 ljudi i imao više od 2.500 kooperanata iz Vladičinog Hana i Pčinjskog okruga koji su imali zagarantovanu zaradu od otkupa voća za proizvodnju sokova i dečjih kašica.\nU vreme privatizacije “Delišes” je, prema inforamacijama republičke Agencije za privatizaciju, imao 23 radnika.\n– Poslednjih sedam godina “Delišes” nije radio jer je bio u restruktuiranju. To je i za celu opštinu u kojoj je više od trećine zaposlenih primalo plate u toj kompaniji značilo katastrofu – kazao je Mitrović i dodao da je Vladičin Han godinama jedna od opština u Srbiji gde je najniži prosek zarada.\nMitrović je naveo da će opština 100% subvencionisati nabavku sadnica različitog voća, kako bi ohrabrila meštane da ponovo počnu da se bave voćarstvom.\n– U opštini Vladičin Han, koja spada u najnerazvijenije opštine u Srbiji, broj nezaposlenih za oko 1.500 premašuje broj zaposlenih. Na evidenciji Nacionalne službe za zapošljavanje nalazi se 4.457 ljudi, dok oko 3.000 građana ima stalan radni odnos, od čega najveći procenat radi u državnim firmama i ustanovama – rekao je Mitrović.


Subota, 07 Decembar 2019 19:00\nDatum: Subota, 07 Decembar 2019\nU subotu, 7. decembra, od 19h, u sali bioskopa Kulturnog centra Vršac, biće održan koncert Hora Slavista.\nNa programu će biti ruske i srpske narodne pesme, lirske, ljubavne pesme, inspirisane narodnim običajima, pesme iz ratnih vremena, poznate kozačke kompozicije, a kroz ovaj program vodiće vas glasovi ne samo iz raznih gradova Srbije, Republike Srpske, već i iz dalekog Sibira.\nOsnovan je 2007. godine na Filološkom fakultetu, na katedri za Slavistiku na inicijativu lektora iz Moskve prof. Aleksandre Matrusove. Studentima slavistike vremenom su se, kao ljubitelji muzike slovenskih naroda, pridružili i studenti sa drugih fakulteta. Danas su to profesori stranih jezika, asistenti na fakultetima, prevodioci, i dalje aktivni članovi Udruženja Hora slavista.\nOvaj muzički sastav neguje kulturu i tradiciju, prvenstveno svoje, ali i drugih slovenskih zemalja, te u njihovom repertoaru pored srpskih narodnih pesama možete čuti i pesme na ruskom, ukrajinskom, beloruskom, bugarskom, češkom i slovačkom jeziku. Umetnički izraz Hora svojim glasovima oplemenjuju novi članovi, mladi ljudi zainteresovani da upoznaju širinu i lepotu slovenske duše.\nSlavisti su pre dve godine na sceni Ruskog doma proslavili svoj prvi jubilej velikim koncertom povodom desetogodišnjice postojanja. A osim saradnje sa Ruskim domom, Hor ostvaruje lepu dugogodišnju saradnju sa Ambasadom Rusije, Belorusije, Bugarske, mnogim ustanovama kulture, udruženjima, fakultetima. Hor slavista je predstavljao Srbiju na festivalima u Sankt Peterburgu, Moskvi, Tveru i pevao sa kozačkim ansamblima iz Rusije.\nOd 26. oktobra slavisti počinju svoju prvu turneju po Vojvodini u okviru projekta «Tragovima ruske melodije» koji je podržan od strane Fonda «Ruski svet» iz Ruske Federacije. Ovom prilikom održaće koncerte u Novom Sadu, Somboru, Suborici, Bačkoj Topoli, Kikindi, Senti, Zrenjaninu i drugim gradovima kako bi mlade ljude upoznali sa uticajima ruske kulture na srpsku i melodijom ruskih i srpskih pesama prikazali istorijske neraskidive veze naših naroda.\n« Koncert "Season X starts now"\tNovogodišnji koncert Muzičkog Centra „Zvončići“ »\nVi ste ovde: Home Tim Koncerti Koncert Hora Slavista - Tragovima ruske melodije


Kuhinja je životni prostor koji više od bilo kog drugog dela doma zaslužuje da bude ne samo lični već i funkcionalni kutak.\nUpravo to je ideja koja pokreće italijansku kompaniju Rastelli, i zahvaljujući kojoj iznova i iznova uživamo u kolekcijama jedinstvenog kuhinjskog nameštaja. Ovog puta na red je došla linija jednostavnog naziva R1, i još jednostavnijeg ali ipak savremenog izgleda koji joj omogućava da iz svakog ugla poveća prirodnu svetlost unutar ovog dela doma.\nR1 je kompletan program koji, bez odustajanja od dizajna i visokog kvaliteta, nudi najprigodljivija moguća rešenja za svaku kuhinju na svetu. Apsolutni minimalizam u kombinaciji sa aluminijumskim profilima zadovoljiće jedan od najnovijih trendova u kulinarstvu a to je maksimalno korišćenje ormara i otvorenih polica. Ovo ne samo da doprinosi lakšoj pripremi hrane, već istovremeno daje mnogo prozračniji izgled čitavom okruženju.\nKomadi koji se svakako najviše ističu kada je R1 u pitanju jesu veliko centralno kuhinjsko ostrvo koje iznenađuje svojim izuzetnim vizuelnim uticajem, ali i vodoravni aluminijumski sistemi koji nude alternativni način otvaranja vrata umesto uobičajenih ručki. Ne treba zaboraviti ni impozantnu zbirku zidnih elemenata koji upotpunjavaju sliku čitave kolekcije i na taj način stvaraju estetsku ravnotežu između autentičnosti i sofisticiranosti.\nMinimalan dizajn, stroga geometrija ali i dobra skrivenost većine operativnih funkcija, karakteristike su koje odlikuju ovu originalnu kolekciju. Crna i bela boja služe kako bi dodatno naglasile eleganciju prostora a ujedno savršeno odgovaraju bezvremenskom stilu kojim odiše R1. Kombinacija posebne završne obrade u vidu bakarnog premaza sa staklom i toplim nijansama porcelanskog kamena, dodatno doprinosi stvaranju praktične i modularne kuhinje.


Uskoro početak gradnje kraka „Južni tok“ kroz Srpsku | ENERGETIKArs.com\nNalazite se na Home » Gas » Uskoro početak gradnje kraka „Južni tok“ kroz Srpsku\nUskoro početak gradnje kraka „Južni tok“ kroz Srpsku\nObjavljeno: 14:36, 22. априла 2013.\nNOVI SAD, Ministar industrije, energetike i rudarstva Republike Srpske Željko Kovačević izjavio je danas u Novom Sadu da će vrlo brzo početi izgradnja kraka gasovoda „Južni tok“ koji ide kroz Srpsku.\n„Vrlo brzo, saradnja sa `Srbijagasom` biće spuštena na operativni nivo, kada će svoju riječ dati stručnjaci, inženjeri, tehničari i pravnici, što će prektično značiti početak realizacije projekta izgradnje kraka gasovoda `Južni tok` kroz Srpsku“, rekao je Kovačević novinarima poslije sastanka sa generalnim direktorom „Srbijagasa“ Dušanom Bajatovićem.\nOn je naglasio da će Srpska krakom gasovoda, prije svega, dobiti dugoročno obezbjeđivanje energetske stabilnosti.\n„Kada postoji energetska stabilnost, tada Republika Srpska postaje ozbiljan privredni partner investitorima, kako u samoj Srpskoj, tako i za investitore iz inostranstva. Kvalitetan i jeftin gas biće temelj prave privredne eksplozije Srpske“, naglasio je Kovačević.\nOn je podsjetio da o značaju izgradnje kraka gasovoda „Južni tok“ govori i činjenica da je taj projekat proglašen nacionalnim interesom.\n„Kao što je poznato, Vlada Republike Srpske je projekat izgradnje kraka gasovoda `Južni tok` kroz Srpsku proglasila nacionalnim interesom što apsolutno sve govori o njegovom ogromnom značaju“, konstatovao je Kovačević.\nOsim Kovačevića i Bajatovića, u razgovoru o realizaciji gradnje gasovoda „Južni tok“, kao i njegovog kraka kroz Srpsku, učestvovao je i vršilac dužnosti direktora preduzeća „Gas-Res“ iz Banjaluke Slobodan Puhalac.\nPredviđeno je da kapacitet kraka „Južnog toka“ kroz Republiku Srpsku bude dvije milijarde metara kubnih gasa. Srna\nTags: dusan bajatovic,fokus,juzni tok,popularno,slobodan puhalac,srbijagas,zeljko kovacevic


U nastavku pročitajte odgovore na sva pitanja koja muče sve buduće mame\nIako je normalno da se koža na stomaku opusti u prvim mesecima nakon što je beba došla na svet, kod nekih žena stomačić posle porođaja dobija karakterističan izgled\nNikad bolje nije izgledala: Maraja Keri pokazala zavidnu figuru u elegantnoj haljini!\nIako je često na meti kritičara zbog svojih odevnih kombinacija, ovog puta niko nije mogao da joj nađe manu\nOvako se oblači trudnica: En Hatavej nikad nije bolje izgledala! (FOTO)\nIako je ženama teško da se lepo obuku u trudnoći, izgleda da glumica nema tih problema\nSupruga Aleka Boldvina: Trenutno doživljavam pobačaj! (FOTO)\nMoj suprug i moje četiri veoma zdrave bebe mi pomažu i znaju koliko je život lep, čak i kada sve deluje ružno\nRoditelji napali Krisi Tajgen: Zbog svojih kompleksa mučiš dete! (FOTO)\nDok su neki, koji su se susreli s istim problemom kod svoje dece, podržali Krisi, bilo je i onih koji se ne slažu s njenim metodama\nŽensko telo je neverovatno: Glumica (42) pokazala trbušnjake 4 meseca nakon porođaja! (FOTO)\nGlumica nemačkog porekla je postala majka po prvi put u novembru prošle godine, a trudnoću je skrivala od javnosti sve do poslednjih meseci


Borba protiv organizovanog kriminala - novembar 2016. - Tekstovi\nSrbija je preduzela određene pripremne aktivnosti u borbi protiv organizovanog kriminala i učinjen je određeni napredak u poslednjih šest meseci. Izveštaj sa skrininga za Poglavlje 24 i izveštaji o napretku iz prethodnih godina ukazuju na to da je borba protiv organizovanog kriminala prioritetna oblast za Srbiju, pri čemu Vlada treba da intenzivira svoje napore na tom polju. Radi uspešne borbe protiv organizovanog kriminala, organi za sprovođenje zakona treba da unaprede saradnju i svoje analitičke kapacitete i da pokažu napredak kad je reč o pravosnažnim presudama. U suštini, Srbija treba da obezbedi proaktivne istrage slučajeva organizovanog kriminala i efikasno krivično gonjenje.\nIako je Akcioni plan za Poglavlje 24 usvojen u aprilu 2016, a stupio je na snagu sa otvaranjem pregovora u okviru Poglavlja 24 u julu, s njegovim sprovođenjem kasni se u odnosu na predviđenu dinamiku. Štaviše, zbog prevremenih izbora organizovanih u aprilu, zakonodavne aktivnosti su stavljene u drugi plan i kasni se sa usvajanjem nekoliko važnih zakona. To je bio slučaj sa Zakonom o organizaciji i nadležnosti državnih organa u suzbijanju organizovanog kriminala, korupcije i drugih posebno teških krivičnih dela, koji je prema početnom planu trebalo da bude usvojen krajem 2015, a zatim je usvajanje pomereno u četvrto tromesečje 2016.\nMinistarstvo unutrašnjih poslova tek treba da objavi prvi izveštaj o sprovođenju Akcionog plana za Poglavlje 24, a bez tog dokumenta nije moguće nezavisno proveriti sprovođenje određenih aktivnosti. Na primer, preporuka Evropske komisije o potrebi preispitivanja uloge i prakse bezbednosnih službi u fazi krivične istrage u skladu sa standardima zadržavanja podataka i ljudskim pravima (aktivnost 6.2.3.1) predviđa izradu analize od strane Kancelarije Saveta za nacionalnu bezbednost i zaštitu tajnih podataka. Uprkos dostupnim informacijama o tome da je radna grupa organizovala nekoliko sastanaka, sprovođenje te aktivnosti zavisi od informacija Biroa za koordinaciju rada službi bezbednosti. Izvor za proveru te aktivnost, tj. zapisnici sa sastanaka i preporuke, nije javno dostupan.\nKad je reč o strateškom pristupu borbi protiv organizovanog kriminala, u decembru 2015. Srbija je usvojila Procenu pretnje od ozbiljnog i organizovanog kriminala (SOCTA) u skladu sa metodologijom Evropola. Međutim, tek treba početi sa primenom procene SOCTA, i to za izradu internih politika bezbednosti i za rad organa za sprovođenje zakona, što predstavlja zahtev iz prelaznih merila definisanih 18. jula za Poglavlje 24. Međutim, malo je ostvareno u tom smislu budući da primena procene SOCTA u velikoj meri zavisi od uvođenja modela rada policije vođenog obaveštajnim podacima (ILP) i efikasnog krivičnog obaveštajnog sistema (KOS), koji su još uvek u početnim fazama izrade. Pored toga, ima nedovoljno informacija ili informacije ne postoje o tome kako će SOCTA biti povezana sa procesom uvođenja modela rada policije vođenog obaveštajnim podacima i krivičnog obaveštajnog sistema, ili o narednim fazama ili rokovima, koje mogu ukazati na nepostojanje sinergijskog pristupa upravljanju tim strateškim procesima u Ministarstvu unutrašnjih poslova. Štaviše, regionalna SOCTA za Srbiju, Makedoniju i Crnu Goru trenutno je u završnim fazama izrade u okviru projekta OEBS-a i njeno objavljivanje očekuje se u novembru 2016. U velikoj meri je nejasno kakva je svrha tog dokumenta i kako je povezan sa nacionalnom SOCTA i drugim tekućim procesima. Postoji moguća opasnost od hiperprodukcije različitih strateških dokumenata i umnožavanja procesa onda kada nema dostupnih podataka o tome kako su oni međusobno povezani i kakva je njihova očekivana svrha.\nPoglavlje 24Organizovani kriminal


(VIDEO) “PALO” 13 UPOSLENIKA: Pogledajte kako je izgledao upad policije u Zavod za zapošljavanje USK-a\nKako smo na portalu Cazin.NET ranije izvještavali, jutros je oko 8:00 h počela velika akcija MUP-a USK u Službi za zapošljavanje USK gdje je uhapšeno nekoliko osoba.\nNakon što smo kontaktirali Ministarstvo unutrašnjih poslova Unsko-sanskog kantona, za portal Cazin.NET saznajemo da je u jutarnjim satima u akciji kodnog naziva “Registrator“ uhapšeno 13 osoba koje su sadašnji ili bivši uposlenici JU Služba za zapošljavanje USK Bihać. Oni se dovode u vezu s izvršenjem krivičnog djela zloupotreba položaja ili ovlaštenja, a u vezi s Članom 55. Produženo krivično djelo i krivotvorenje krivične isprave.\nKako dalje saznajemo u ovoj akciji, između ostalih, uhapšen je aktualni direktor Zavoda za zapošljavanje Unsko-sanskog kantona Anando Bakal, te njegovi prethodnici Mesud Mešić, Ramo Sulić i Edin Ferizović.\nOsim njih uz navedenoj akciji su uhapšeni uposlenici sektora finansija, blagajnica, kao i šefovi pojedinih službi, a nakon višegodišnje istrage, Dilista Međedović, Emin Skenderović, Jasmin Prošić, Abid Hadžić, Medina Kurić, Aida Piralić, Senada Smajić i Elvedina Nadarević.\nNad osobama lišenih slobode u toku je kriminalistička obrada, nakon čega će biti predani postupajućeg tužioca Tužilaštva USK-a.\nSvi uhapšeni osumnjičeni su za organizovani kriminal, a na teret im se stavljaju korupcija, nezakonita zapošljavanja, krivotvorenje službenih isprava, te kršenje Zakona o javnim nabavkama - potvrdila nam je portparol MUP-a USK-a Snežana Galić.\nPogledajte video prilog izjave portparola u vezi sa današnjim slučajem u Bihaću:\nU video prilogu USK Danas, koji vam donosimo sa lica mjesta događaja, pogledajte dio provođenja akcije kodnog naziva "Registrator":\nObjavio: Pon, 23/01/2017 - 11:20


Tabaković: Građani od danas mogu u kupovinu samo sa telefonom | Kamatica\nPočetna > vest > Tabaković: Građani od danas mogu u kupovinu samo sa telefonom\nTabaković: Građani od danas mogu u kupovinu samo sa telefonom\nTekst objavljen: 27.02.2020 12:40\nU Srbiji je danas obavljeno prvo instant plaćanje mobilnim telefonom pomoću IPS QR koda, a prvu takvu transakciju obavila je guverner Narodne banke Srbije (NBS) Jorgovanka Tabaković\nOna je u prodajnom objektu Merkatora S u ovom tržnom centru rekla da će ovaj dan za nju biti posebno upamćen, kao i u istoriji NBS, Banke "Poštanska štedionica" i kompanije Merkator S.\nOna je navela da će 27. februar pamtiti kao dan kada je građanin mogao da krene u kupovinu samo sa mobilnim telefonom.\nTabaković je rekla da će ovakav način plaćanja biti omogućen u prođanim objektima kompanije Merkator S i preko Banke "Poštanska štedionica", a da očekuje da će se uskoro tom projektu priključiti drugi trgovinski lanci i banke.\n"Danas činimo ono što je za mnoge daleka budućnost" porucila je Tabaković i navela da će novi način plaćanja olakšati život građanima i plaćanje učiniti jednostavnijim, efikasnijim i najbezbednijim.\nOna je rekla da je današnji dan za banku praznik i navela da takvu vrstu plaćanja imaju jos šamo Švedska i Kina gde samo jedan operator ima monopol nad tom vrstom plaćanja.\nObjasnila je da u Srbiji svaka banka koja ima ebanking može da omogući uslugu plaćanja mobilnim telefonom QR kodom, čiji je nosilac NBS.\nNavela je da korisnici u Srbiji preko google plej prodavnice mogu preuzeti aplikaciju koja će omogućiti takvu vrstu plaćanja. Dodala je da plaćanje QR kodom omogućuje da trgovac ima uvid u račun kupca 60 sekundi i naglasila da je cilj da se sva plaćanja obavljaju legalnim tokovima, kao i da se plaća porez.Sve moguće tokove iz sivih zona uvešćemo u legalne, rekla je Tabaković.\nDogađaju u TC Meraktor prisustvovao je i predsednik Izvršnog odbora Banke "Poštanska štedionica" Bojan Kekić koji je izrazio zadovoljstvo zbog novog načina plaćanja za koje je rekao da je tehnološki najnaprednije u Evropi.\n"Banka Poštanska štedionica je prva u Srbiji koja je omogućila najsavremeniji način plaćanja bez kartice i gotovine", rekao je Kekić i naveo da je ovaj projekat od nacionalnog značaja.\nplaćanje QR kodom bojan kekić IPS QR kod jorgovanka tabaković Narodna banka Srbije merkator banka poštanska štedionica IPS NBS


SportDC - Vesti - Premijer liga BiH - Puljizović se oporavlja od povrede koljena: Slijedi bitan period za mene\nPetak, 22.01.2021 22:59\n13.11.2019 Slobodan Živanić\nPuljizović se oporavlja od povrede koljena: Slijedi bitan period za mene\nBh. rukometaš rodom iz Dervente koji nastupa za finski Rihimen Koks Saša Puljizović, ovih dana boravi u Banjaluci gdje se oporavlja od povrede koljena sa kojom je već duže vrijeme imao problema.\nOn se odlučio da vrijeme oporavka kako bi zaliječio povredu, provede radeći sa vrhunskim stručnjakom doktorom Jakovljevićem.\n“Na ovaj potez odlučio sam se u ovom momentu, kako bi bio spreman za veoma bitan period sezone koji slijedi. Nadam se povratku u Finsku već krajem nedjelje”, ističe ovaj igrač koji je ponikao u gradu na rijeci Ukrini.\nPuljizović, koji je protekle sezone zaigrao i u Ligi šampiona trenutno je u najboljim i najzrelijim rukometnim godinama, a dobio je i poziv u reprezentaciju BiH. Upravo ga je ova povreda spriječila da nastupa u Crnoj Gori za svoju zemlju u oktobru u pripremnim susretima.\n“Kao i svaki sportista postavio sam pred sebe neke ciljeve, jedan od njih da nastupam u Ligi šampiona sam ostvario, drugi najveći cilj je bio da budem dio reprezentacije. Nadam se da ću se kvalitetno oporaviti i spremiti za sledeće klupske obaveze i tako zaslužim biti dio fantastične grupe momaka i fantastične atmosfere koja vlada u reprezentaciji BiH”, kaže Puljizović dodajući kako je fantastično prihvaćen u reprezentaciji od svih saigrača.\nOsvrnuo se ovaj Dervenćanin i na plasman reprezetnacije na Evropsko prvenstvo koje se igra u januaru naredne godine, te o šansama na tom takmičenju gdje su u grupi sa Norveškom, Portugalom i Francuskom.\n“Potvrda dobre atmosfere, ali i pravilnog i kvalitetnog rada je i sam istorijski plasman na Evropsko prvenstvo koje se održava u tri zemlje, a naša grupa će igrati u Norveškoj. Siguran sam da će naša reprezentacija imati šta da ‘kaže’ na tom turniru, iako se nalazimo u najtežoj grupi”, navodi Puljizović.\nInače, Puljizović je protekle sezone sa Koksima došao do tri trofeja, Kupa Finske, šampionata Finske i Baltičke lige, te je ljetos dobio nagradu za sve to i produžio vjernost klubu.


Tradicionalna dodela nagrade PETAR DAMJANOVIĆ – Personal magazin\nKompanija OSA Računarski inženjering organizuje svečanu dodelu tradicionalne, šeste po redu, nagrade „Petar Damjanović“ za izbor najboljeg rada iz oblasti mašinstva – i to za izradu tehničke dokumentacije za mašine,…\nKompanija OSA Računarski inženjering organizuje svečanu dodelu tradicionalne, šeste po redu, nagrade „Petar Damjanović“ za izbor najboljeg rada iz oblasti mašinstva – i to za izradu tehničke dokumentacije za mašine, uređaje i noseće metalne konstrukcije programskim paketom Autodesk Inventor. Dodela će biti održana u sredu, 05. decembra 2012. godine u 12h na Mašinskom fakultetu u Beogradu u Svečanoj sali broj 211 Mašinskog fakulteta.\nZa ovogodišnji konkurs donešena je odluka da postoje 3 nagrade: za osvojeno prvo mesto nagrada će biti 1000€, drugo mesto će iznositi 500€, a treće 300€ (sve 3 nagrade će se pobednicima dati u dinarskoj protivvrednosti).\nPravo učešća na konkursu imali su studenti visokih škola ili fakulteta uz mogućnost korišćenja i trial verzije softvera Autodesk Inventor Professional 2013. Konkurs je trajao do 31. oktobra 2012. godine i imao za cilj promovisanje ove oblasti među mladim stručnjacima.\nNakon ceremonije dodele nagrada biće organizovan koktel, a prisutni će imati priliku da pogledaju i sve prijavljene projekte u Autodesk učionici pri Katedri za proizvodno mašinstvo.\nTradicionalna dodela nagrade PETAR DAMJANOVIĆ was last modified: December 3rd, 2012 by Redakcija\nCADnagradeOsa Računarski InženjeringPetar Damjanović\nŽestoka kampanja protiv upotrebe borbenih dronova


PSŽ završio dva pojačanja za napad na Ligu šampiona! - Admiral Bet SPORT\nPSŽ završio dva pojačanja za napad na Ligu šampiona!\nMarko Đinđić Posted on 2. septembra 2019. 11:26\nPrelazni rok se završava u ponedeljak uveče u Francuskoj, tačnije večeras do ponoći i Pari Sen Žermen uradio je veliki posao u poslednji čas.\nKevin Trap ostao je u Ajntrahtu iz Frankfurta, Đanluiđi Bufon se vratio u Juventus, pa je na golu Parižana ostao samo Alfonso Areola. "Jedinica" iz prošle sezone promeniće glavni grad, pošto će ove sezone nositi dres Real Madrida, a u Pariz stiže Kejlor Navas.\nParižani će doplatiti uz Areolu određenu sumu, koja je za sada nepoznata, i u svojim redovima će naredne sezone imati golmana koji je osvojio Ligu šampiona četiri puta sa "Kraljevskim klubom". Rezerva će mu biti Serhio Riko, koji je stigao još juče.\nAli to nije sve – u Pariz stiže Mauro Ikardi.\nNapadač je nezadovoljan u Interu, jasno je da ga tamo više ne žele, niti da on želi više da igra kod njih, pa se samo čekala prava ponuda i za njega i za klub.\nIkardi je odbio sve italijanske timove i sada stiže u PSŽ na jednogodišnju pozajmicu. Leonardo je izrazio želju da ga dovede, posao će se rešiti danas, a s obzirom da Nejmar ostaje u Parizu, Tomas Tuhel želi da igraju ultra ofanzivno, sa Mbapeom, Nejmarom, Kavanijem i Ikardijem u napadu.\nKako će to moćno izgledati…\nTagovi : alfonso areola, kejlor navas, mauro ikardi, psž, real madrid, serhio riko, transferi\nBasketaši odbranili evropsku titulu


Zvezda ubedljiva protiv Vojvodine, sa Palilulom za trofej - ŽVK Crvena zvezda\nMlade vaterpolistkinje Crvene zvezde, rođene 2003. godine i kasnije, pobedile su Vojvodinu sa ubedljivih 22:12, na finalnom turniru Kupa Srbije za igračice do 18 godina, koji se igre u Obrenovcu ovog vikenda. U prvom meču Palilula je pobedila Vojvodinu 14:13, pa će u nedelju od 11 sati za trofej igrati Crvena zvezda i Palilula.\nCrveno-bele su povele sa 3:0 u prvom delu prve četvrtine, ali su Novosađanke uspele da uhvate rezultatski priključak i prišle su na 3:2, a nešto kasnije i na 5:3, odnosno 6:4 početkom druge četvrtine. Usledila je serija Zvezde 5:0 i vođstvo na poluvremenu od 11:4. U nastavku su se obe mreže tresle, ali je ekipa Dragane Ivković održavala razliku. Vojvodina je odlično otvorila poslednju četvrtinu, nanizala je tri gola, ali je Zvezda imala odgovor na drugoj strani i sa šest golova zaredom stigla je do ubedljive pobede.\nNajefikasnija u pobedničkom sastavu bila je Tatjana Teodorović sa šest golova, dok je Andrea Gašić dodala četiri, a po tri puta su precizne bile Tara Pejčić i Iva Lujić. Dva puta se u listu strelaca upisala Jovana Todorovski, a po jedan pogodak su postigle Jana Lujić, Jelena Šarac, Tijana Lukić i Milica Zelić.\nZvezda u Obrenovcu protiv Palilule i Vojvodine


Proizvodnja,potrošnja i izvoz meda se moraju povećati - Vesti\nU Nemačkoj, potrošnja meda po glavi stanovnika se kreće oko četiri kilograma godišnje, dok je kod nas svega od 400 do 600 grama, rečeno na pčelarskom sajmu.\nDeseti jubilarni državni pčelarski sajam održan je na Beogradskom sajmu, a ministar trgovine, turizma i telekomunikacija Rasim Ljajić je, otvarajući ovu manifestaciju, poručio da proizvodnja meda u našoj zemlji mora i može da bude veća, a samim tim i izvoz.\n"Tu je odgovornost i na državi. Preduzeli smo važan korak u smislu carinskih stopa i uspeli da zaštitimo domaće proizvođače uvođenjem prelevmana na uvoz meda kako bi naše proizvode učinili konkurentnijim", izjavio je Ljajić na Beogradskom sajmu.\nDodaje, međutim, da to sigurno nije dovoljno, ali da će podsticaji koje država daje i za nabavku opreme svakako učiniti domaće proizvođače daleko konkurentnijim u borbi sa žestokom konkurencijom."Naše mogućnosti su veće zato što imamo kvalitetan med. Tu nismo subjektivni, jer i svetski stručnjaci govore o visokom kvalitetu našeg meda", poručio je ministar.\nPotrošnja na evropskom tržištu je ogromna, a EU čak 40 odsto potreba za medom pokriva uvozom, i to najvećim delom iz Kine. "Tu je naša šansa, proizvodnja meda mora da bude veća, jer je i potrošnja u EU veća", istakao je Ljajić.\nU Nemačkoj, potrošnja meda po glavi stanovnika se kreće oko četiri kilograma godišnje, dok je kod nas od 400 do 600 grama na godišnjem nivou, dodao je potpredsednik Vlade.\nPredsednik Saveza pčelarskih organizacija Srbije (SPOS) Rodoljub Živadinović, idejni tvorac sajma, rekao je da pčelarski savez počinje da gradi sopstveni pogon za plasman meda bez posrednika, koji će biti otvoren za javnost i u potpunosti pokriven kamerama. "Želimo punu transparentnost i da potrošači imaju poverenja u nas, jer je na tržištu dosta neispravnog meda", izjavio je Živadinović.\nDržava je, prema njegovim rečima, na tom planu dosta uradila, a posebno poreska uprava koja je otkrila ogromne malverzacije u plasmanu meda. Iz SPOS-a poručuju da za izgradnju pogona imaju punu podršku predsednika Srbije Aleksandra Vučića, premijerke Ane Brnabić i ministra poljoprivrede Branislava Nedimovića, ali apeluju na organizovanje zajedničkih sastanaka sa inspekcijom kako bi se sprečila obmana potrošača zbog lažnog deklarisanja.\nPoslednja izmena 04 Feb, 2018 18:29\nTagovi: proizvodnja potrošnja izvoz meda


Izabrani najbolji menadžeri BiH za 2018.godinu - Indikator.ba\nIzabrani najbolji menadžeri BiH za 2018.godinu\n14.12.2018 06:33 | Indikator.ba\nNa 39. ceremoniji proglašenja najboljih od najboljih poslovnih ljudi i kompanija iz Bosne i Hercegovine u banjalučkom Banskom dvoru, uz prisustvo nekoliko stotina najuspješnijih menadžera i većeg broja privrednih, političkih i javnih ličnosti Banje Luke i Bosne i Hercegovine, Stručni žiri nezavisne Agencije za izbor i promociju najuspješnijih poslovnih ljudi i kompanija dodijelio je 17 nagrada najuspješnijim menadžerima iz cijele Bosne i Hercegovine.\nStručnim žirijem predsjedavao je privrednik Vibor MULIĆ, predsjednik holdinga ZEPTER INTERNATIONAL iz Varšave (Poljska), kompanije koja zapošljava 120 hiljada ljudi širom svijeta.\nStručni žiri Nezavisne evropske agencije i ove godine je donio odluku o dodjeli Nagrade za životno djelo. Ovu nagradu, po tradiciji, dobijaju ljudi koji su ostvarili vrhunac u svojoj profesiji i branši, ali, kako u obrazloženju Žirija stoji, to nipošto ne znači da su na kraju radne karijere, jer se ne dodjeljuje prema godinama života, nego prema ostvarenim rezultatima!\nOvogodišnji dobitnici "Nagrade za životno djelo" su:\nŽiri, na čijem čelu je Vibor MULIĆ, proglasio je najmenadžere i najkompanije decenije. Laskave titule NAJMENADŽER & NAJKOMPANIJA DECENIJE osvojili su: Šukrija ČAKIĆ, direktor AUTOMATIC SERVIS, Visoko; Dženan KADRIĆ, vlasnik direktor uspješne zeničke kompanije PACIFIK UNION;\nNedeljko ELEK, direktor kompanije NEDOMEX, Pale i Fahrudin SALIHOVIĆ, generalni direktor PIVARA d.d. iz Tuzle. Tuzlanska pivara je „osvojila“ i priznanje Najbrend.\nNajuspješniji menadžeri i kompanije, sa zasluženim priznanjima „Zlatna plaketa“, kao i pozlaćena kristalna statua Steklarne Rogaška - za vrhunski kvalitet proizvoda i usluga, meteorski rast, razvoj i ukupne rezultate poslovanja, kontinuiranu modernizaciju i kvalitet proizvoda i usluga u ovoj kategoriji priznanja, svaki od njih lider u svojoj branši su:\nProf dr Reuf KARABEG, osnivač i vlasnik POLIKLINIKA KARABEG, Sarajevo,\nNajmenadžer u dijaspori - Vlaisavljević, Najbolje osiguranje - Aura\nPored već ranije pomenutih laureata, nagrađeni su i: Saša VLAISAVLJEVIĆ, generalni direktor AERODROMA NIKOLA TESLA u Beogradu, Republika Srbija, koji je rođeni Bišćanin, a napravio je vrhunske rezultate u dijaspori i od beogradskog aerodroma izgradio najbolji aerodrom u ovom dijelu Evrope.\nNagradu Najnačelnik Bosne i Hercegovine za 2018. godinu, za izvanredne rezultate i uspješno vođenje općinske administracije dobili su: Ibrahim HADŽIBAJRIĆ, načelnik Općine STARI GRAD Sarajevo, te Đemal MEMAGIĆ, načelnik Općine OLOVO. Gospodin MEMAGIĆ je i među nagrađenima u biznis kategoriji.\nPriznanje Najambasador, prema izboru Stručnog žirija Nezavisne agencije i Direkcije za izbor i promociju menadžera Bosne i Hercegovine, jugoistočne i srednje Evrope dobila je Nj.E. Zorica BUKINAC, ambasadorica Republike Slovenije u Bosni i Hercegovini.\nSpecijalna priznanja: najuspješniji pojedinci u obrazovanju, kulturi i informisanju\nU kategoriji Specijalnih priznanja za uspješan rad u obrazovanju i nauci, ove godine nagradu je dobio Prof dr Ismet ALIJA, osnivač i glavni menadžer PRAVNOG FAKULTETA UNIVERZITETA U TRAVNIKU, dok je istovremeno ovaj Fakultet proglašen i najboljim u Bosni i Hercegovini.\nŽiri je jednoglasno odlučio da nagradu za oblast sporta za 2018. godinu dodijeli Robertu PROSINEČKOM, legendarnom fudbaleru, koji uspješno vodi Nogometnu reprezentaciju Bosne i Hercegovine. Pored njega, nagradu je dobio i Elvedin Dino BEGIĆ, predsjednik Nogometnog/Fudbalskog saveza Bosne i Hercegovine.\nSpecijalno priznanje Stručnog žirija Nezavisne agencije za izbor i promociju najuspješnijih poslovnih ljudi i kompanija, ali i onih koji nisu direktno u biznisu, a svojim radom i zalaganjem doprinose stvaranju povoljnijeg ambijenta za biznis dobio je i Prof dr Rade KOVAČ iz Ministarstva sigurnosti Bosne i Hercegovine.\nNajviše specijalno priznanje za oblast kulture ove godine je osvojio bard bosanskohercegovačkog glumišta, gospodin Zijah A. SOKOLOVIĆ.


Leto na Adi 2018. | Centar za smeštaj i dnevni boravak dece i omladine ometene u razvoju Beograd\nPočetna » Vesti » Leto na Adi 2018.\nLeto na Adi 2018.\nDatum objave: 11.06.2018.\nManifestacija „ DrugAčiji“ otvorila je i ovogodišnju sezonu „Leta na Adi“ za osobe sa invaliditetom. U okviru Terapijskog vrta i terena za OSI održana su takmičenja prilagođena učesnicima, u disciplinama kao što su šah, košarka u kolicima, stoni tenis, pikado i boćanje. Novina je da su organizatori predvideli i čas joge, kao i promociju sedeće odbojke.\nPromoter programa bio je proslavljeni jugoslovenski atletičar, Nenad Stekić.\nCilj manifestacije je da se osobama sa invaliditetom poboljša psihofizičko stanje bavljenjem – sportsko- rekreativnim aktivnostima u prirodi, a organizator manifestacije je Centar za nove ideje u partnerstvu sa SSOSIB-om.\nUz besprekornu organizaciju za koju su zaslužni organizatori i lepo vreme je doprinelo da ovaj događaj dugo pamtimo. Naši takmičari su postigli odlične rezultate kao potvrda napornog rada i jake volje a medalje nas obavezuju da nastavimo sa radom i sledeće godine budemo još bolji.


OGLASIO SE BIKOVIĆ: Evo šta je rekao najpoželjniji glumac nakon skandaloznih prozivki čak dve bivše devojke! (FOTO)\n02.08.2021. - 08:54h 09:26h Autor: Stil.kurir.rs\nDanas je kao bomba u medijima odjeknula ispovest Arine Vološine, ruske plesačice, za čiju se emotivnu vezu sa Milošem Bikovićem saznalo pre nešto više od tri meseca. Ona je naime Miloša predstavila bezosećajnim egocentrikom, koji ne mari za tuđa osećanja.\nIza Arininih reči čvrsto je stala i druga bivša devojka Miloša Bikovića, manekenka Barbara Tatalović, koja već neko vreme iznosi suptilno svoje ne baš tako pozitivno iskustvo u vezi trenutno najpoželjnijeg muškarca u Srbiji, a i šire.\nNakon što su obe iznele identičan stav, mišljenje javnosti brzo se podelilo, društvene mreže su se podelile u dva tabora, one za i protiv Miloša Bikovića, a njegov glas fanovi su iščekivali čitavog dana.\n- Umirem da čujem šta će da kažu Aglaja i Kristina iz vrtića - napisao je kratko Miloš, podsetivši javnost na svoju dugogodišnju izabranicu Aglaju Tarasovu, koja je posle raskida sa njim za njega imala samo reči hvale.


„Eliksir Zorka“ ugradila nove filtere – Podrinske\n„Eliksir Zorka“ ugradila nove filtere\nReagovanje na primedbe građana u prethodnom periodu:\nKompanija „Eliksir Zorka“ sprovodi investiciju koju je direktor u Toj kompaniji Milan Stošić najavljivao. Projekat unapređenja tehnološkog procesa u cilju daljeg smanjenja emisije gasova trajala je od 20 juna do 20 jula, a i postrojenje u ovoj fabrici zaustavljeno.\nOvaj projekat „Eliksir“ je počeo 2018. godine, a podrazumeva postavljanje dva dodatna skrubera/filtera i podizanje visine fabričkog dimnjaka u cilju smanjenja emisije gasova i intenziteta perjanice završnog emitera.\n„Eliksir Zorka je prekinuo svoju proizvodnju u periodu od 20 juna do 20. jula. Za to vreme urađeni su radovi na remontu našeg fabričkog dimnjaka. Osim remontnih aktivnosti za to vreme, urađene su i tri investicije koje se najvećim delom vezuju za ekološke projekte. Prva dva projekta, odnosno faze su ugradnja ispirača završnog emitera i intervencija na samom emiteru, u smislu povećanja njegove visine. Nakon toga, u trećoj fazi biće završena ugradnja ispirača granulatora i završetak tih radova očekujemo do kraja avgusta“, navodi za Podrinske novine Milan Stošić, zamenik direktora „Eliksir Zorke“.\nUkupna vrednost ovih investicija fabrike „Eliksir Zorka“ je oko 3 miliona evra. Ovim projektom biće postignut najviši stepen pranja otpadnih gasova i dodatno smanjene ukupne nečistoće u prečišćenim gasovima. Iako su i sada vrednosti izmerenih gasova na mernim mestima značajno ispod dozvoljenih, sve aktivnosti dovešće do njihovog daljeg smanjenja, što je krajnji cilj celog projekta.\n„Bilo je insinuacija i komentara da u Zorki nisu ugrađeni filteri. Zorka je pre remonta imala 23 filtera koja su bila potpuno funkcionalna, nakon remonta, po završetku ove tri investicije, mi ćemo imati još dva dodatna ispirača i intervenciju na dimnjaku koja će posebno uticati na intenzitet perjanice“, objašnjava Milan Stošić.\nRealizacijom projekta unapređenja tehnološkog procesa fabrika „Eliksir Zorka“ potvrđuje svoju odgovornost i spremnost da aktivno doprinese sveobuhvatnom planu za unapređenje kvaliteta vazduha u Šapcu, otvorena za saradnju sa lokalnom samoupravom, organizacijama i udruženjima koja imaju isti cilj.


Faktor | Kvinta: Ponašanje Milorada Dodika je veoma štetno za razvoj BiH, odluke Ustavnog suda su konačne i obavezujuće\nObjavljeno: 25.02.2020. u 11:20\nZemlje Kvinte, SAD, Velika Britanija, Italija, Francuska i Njemačka dale su zajedničku izjavu o situaciji u Bosni i Hercegovini.\nU saopćenju Ministarstva vanjskih poslova Njemačke se navodi kako "njemačka vlada podržava Bosnu i Hercegovinu kao stabilnu i funkcionirajuću zemlju u kojoj se poštuju načela pravne države, te njen teritorijalni integritet. Centralni stabilizirajući faktor je pritom pridržavanje odredbi Dejtonskog mirovnog sporazuma i svih njegovih aspekata", navodi DW.\nNaglašava se kako "secesionistička retorika, jednako kao i blokade ili ultimatumi, unazađuju zemlju. Bosna i Hercegovina treba funkcionirajuće institucije kako bi mogla napredovati na svom reformskom putu u pravcu Evropske unije i ostvariti ekonomsku integraciju.\nPri tome je poštivanje načela pravne države ključni element, pri čemu Ustavni sud predstavlja centralnu instituciju."\nDalje se kaže kako "s obzirom na izazove pred kojima Bosna i Hercegovina stoji, međunarodne ustavne sudije, koje je u skladu s bosanskim ustavom imenovao predsjednik Evropskog suda za ljudska prava, i dalje imaju važnu funkciju".\nNužne reforme, prije svega kada je riječ o vladavini prava i o socio-ekonomskom području, jednako kao i nužnost da se što prije riješi pitanje održavanja lokalnih izbora u Mostaru, na taj se način svjesno odgađaju na neodređeno vrijeme - navodi se u zajedničkoj izjavi zemalja Kvinte koje je DW-u dostavilo njemačko Ministarstvo vanjskih poslova.\nKvintaMilorad DodikUstavni sud BiHblokada institucija


Uputstvo – Vremenska kontrola – ProtecThor\nU okviru ove stranice možete da definišete vremenska ograničenja za upotrebu svih aplikacija na kontrolisanom uređaju. Možete da definišete različita ograničenja radnim danima i danima vikenda, kao i da odaberete status novoistaliranih aplikacija.\nVažno: ova ograničenja važe samo za aplikacije koje su označene kao Kontrolisane. Aplikaciju možete označiti kao kontolisanu u okviru taba Aplikacije.\nOgraničenja za radne dane i vikend rade na istom principu, pa će zbog toga ispod biti prikazane sve funkcionalnosti samo za ograničenje radnim danima.\nUkoliko kliknete na kontrolu da aktivirate vremensko ograničenje radnim danima, ispod će se pojaviti dve dodatne kontrole:\nMaksimalan broj sati korišćenja i\nKontrola sati u kojima je dozvoljeno korišćenje\nMaksimalan broj sati korišćenja omogućava da se ukupna kontrola svih kontrolisanih aplikacija limitira na određen vremenski interval (0-24). Za ovo ograničenje se računa ukupno korišćenje svih kontrolisanih aplikacija, bez obzira da li one imaju neko dodatno ograničenje definisano samo za njih. Ovo bi trebalo da se koristi u situacijama kada želite ukupnu upotrebu telefona da limitirate na određenu vremensku vrednost.\nPrimer: ograničenje ukupnog korišćenja svih kontrolisanih aplikacija na 4 sata u toku jednog dana.\nNaredna kontrola predstavlja sate u kojima je dozvoljeno korišćenje. Ukoliko je aktivirate, pojaviće se lista od 24 sata u kojoj su svi obeleženi crvenom bojom. Ova kontrola funkcioniše na sledeći način:\nVaži za sve aplikacije koje su označene kao kontrolisane\nUkoliko je sat označen crvenom bojom, aplikacija u okviru tog sata ne može da se koristi\nUkoliko je sat označen zelenom bojom, aplikacija u okviru tog sata može da se koristi\nPrimer: zabranjena upotreba kontrolisanih aplikacija između 8:00 i 15:00\nStatus novih aplikacija\nIspod ovih kontrola se nalazi kontrola za odabir status novih aplikacija. Osnovno podešavanje je da su sve novoistalirane aplikacije blokirane i da roditelj mora eksplicitno da dozvoli upotrebu neke nove aplikacije. Predlog je da se ova kontrola ne menja, jer pruža najveći nivov sigurnosti, ali ukoliko želite da je promenite postoje još tri opcije. Nove aplikacije mogu da budu uvek dozvoljene, uvek kontrolisane ili da budu kontrolisane putem grupe kojoj pripadaju.\nKao što ste mogli primetiti, ProtecThor omogućava više različitih načina kontrole upotrebe aplikacija. Svaki od njih se može proizvoljno kombinovati sa drugima, ali u tom slučaju je važno napomenuti koje kontrole imaju prioritet. Sva vremenska ograničenja važe na nivou jednog dana.\nRedosled važnosti pravila i ograničenja je sledeći:\nUkoliko je pojedinačna aplikacija Blokirana, ostala ograničenja se ne gledaju i onda ne može da se koristi\nUkoliko je pojedinačna aplikacija Dozvoljena, ostala ograničenja se ne gledaju i ona je uvek dozvoljena\nUkoliko je pojedinačna aplikacija Kontrolisana:\nUkoliko je definisano vreme upotrebe za tu aplikaciju, ono se prvo proverava. Ako je vreme isteklo, aplikacija ne može da se koristi.\nUkoliko nije definisano vreme za aplikaciju, ili nije isteklo, proverava se definisano vreme za grupu kojoj aplikacija pripada. Ako je ovo vreme isteklo, aplikacija ne može više da se koristi.\nNakon toga se proverava da li je trenutni sat dozvoljen za korišćenje kontrolisanih aplikacija. Ukoliko je sat zabranjen, aplikacije ne može da se koristi.\nUkoliko prethodne tri provere nisu onemogućile upotrebu aplikacije, proverava se ukupno definisano vreme korišćenja svih aplikacija. Ako je ono isteklo, aplikacija ne može više da se koristi.


Za bolje vodosnabdijevanje na primorju 5.6 miliona eura iz IPA fondova\npetak, 09 novembar 2018 16:27\nVodosnabdijevanje na crnogorskom primorju biće značajno unaprijeđeno kroz sprovođenje projekta u okviru Interreg IPA programa prekogranične saradnje za Italiju, Albaniju i Crnu Goru 2014-2020, ukupne vrijednosti 5.6 miliona eura, od čega je za crnogorskog partnera, Regionalni vodovod, opredijeljeno oko milion eura, saopšteno je na sastanku direktora preduzeća Gorana Jevrića sa zamjenicom glavnog pregovarača-nacionalnom IPA koordinatorkom Ivanom Glišević Đurović.\nPredstavnici Kancelarije za evropske integracije su na sastanku, održanom na Izvorištu Bolje sestre, upoznali predstavnike Regionalnog vodovoda Crnogorsko primorje sa mogućnostima njihovog učešća u devet programa prekogranične i transnacionalne saradnje, čiji je dio i Crna Gora.\nInformisali su ih o javnim pozivima za dostavljanje predloga projekata koji su u toku, kao i o onim planiranim u narednom periodu, a u kojima bi mogao učestvovati Regionalni vodovod Crnogorsko primorje, saopšteno je iz Regionalnog vodovoda.\nPredstavnici Regionalnog vodovoda su predstavili plan razvoja tog javnog preduzeća, s posebnim osvrtom na oblast energetske efikasnosti i proširenja mreže vodosnadbijevanja crnogorskog primorja.\nGlišević Đurović je čestitala direktoru Jevriću i timu Regionalnog vodovoda na odobrenom tematskom projektu u okviru Interreg IPA programa prekogranične saradnje za Italiju, Albaniju i Crnu Goru 2014-2020, kojim će, kako je istakla, značajno biti unaprijeđeno vodosnabdijevanje, kao i rad Regionalnog vodovoda.\n„Nadam se da će Regionalni vodovod nastaviti da aktivno učestvuje u programima prekogranične i transnacionalne saradnje, u čemu će, kao svi potencijalni korisnici, imati punu podršku Kancelarije za evropske integracije, kao i zaposlenih u zajedničkim sekretarijatima u pripremi i sprovođenju projekata u narednom periodu“, istakla je Glišević Đurović.\nViše iz ove kategorije « U ponedjeljak 18. Međunarodna atletska ulična trka „Oslobođenje Cetinja“ Među 70 građevinskih projekata iz cijelog svijeta, kuća u Bijelom Polju osvojila nagradu: Treće mjesto Crnoj Gori »\nNajstarija osoba u Evropi preminula u 117 godini


Početna strana Blog Kako instalirati antivirus na Windows 10 ili Mac uređaj (za početnike)\nAli pre svega… da li ste odabrali odgovarajući antivirus?\nDo sada ste verovatno već istražili ili možda čak odlučili koji antivirus vam odgovara. Ukoliko jeste, preskočite ovo i pređite na savete za instaliranje antivirusa na uređaj ovde. Za one koji to još nisu uradili, ili se dvoume oko izbora, naši stručnjaci su testirali svih 47 antivirus programa na tržištu kako bi vam predstavili one najbolje u pogledu cene, ocena i recenzija korisnika i posedovanja funkcije firewall-a.\nIako će vas većina antivirusa zaštititi od pretnji, postoje nedostaci u vezi sa korišćenjem velikih fajlova, kao što su uticaj na performanse kompjutera – naročito ukoliko vaš kompjuter nije dovoljno moderan ili snažan – kao i potreba za svim dodatnim funkcijama uključenih u cenu.\nZato je važno odabrati antivirus koji će obaviti samo ono što želite – i to brzo – bez izazivanja nepotrebnih kvarova. Iako postoji beskonačan broj faktora koje treba uzeti u obzir prilikom odabira antivirusa, mi smo ih saželi na četiri najvažnija za odabir premium antivirus programa.\nPristojan antivirus mora ponuditi višeslojnu all-inclusive zaštitu od svih poznatih pretnji, kao što su rensomver, napadi na mrežu i nepouzdani sajtovi. Uz otkrivanje poznatih infekcija, antivirus mora biti sposoban da uoči zero-day viruse – čak i nove koji se stvaraju svakog dana.\nVisoko-kvalitetni programi za bezbednost garantuju zaštitu za 99% pretnji. U vrhunske proizvode spadaju Norton, Bitdefender i McAfee. Svaki od njih je na našim skorašnjim testovima pokazao stopu detekcije 100%.\nNema svrhe odabrati antivirus koji dobro radi ali vas sprečava da obavljate bilo šta drugo tokom njegovih aktivnosti usled obimnih resursa. Obratite pažnju na usporen rad tokom učitavanja ili celokupnog rada kompjutera; trebalo bi da bude brz. Ukoliko koristite svoj uređaj za aktivnosti koje opterećuju CPU, kao što su HD prenosi, video igre, video/photo montiranje, odabir laganog antivirusa treba da vam bude prioritet.\nCena nije uvek merilo kvaliteta. Zapravo, Avast Free Antivirus ima bolje ocene za zaštitu i brzinu od mnogih vrhunskih plaćenih programa za zaštitu. Sa druge strane, i besplatni antivirusi imaju svoje mane i nisu uvek najbolje rešenje za dugoročnu upotrebu.\nTako da je najbolje odabrati najpristupačniji antivirus koji odgovara vašim potrebama i nudi zaštitu koju tražite. To nije uvek najjeftinija opcija, ali je manje rizična od jeftinih antivirusa prepunih iskačućih reklama koje usporavaju vaš kompjuter.\nMnogi antivirusi nude druge funkcije, kao što su roditeljski nadzor, kodirani prostor za skladištenje na cloud-u, zaštitu od zaraženih sajtova i blokiranje spam-a. Dok će nekim korisnicima odgovarati dodatna zaštita i alatke, drugima možda neće. Razmotrite da li ćete zaista koristiti dodatne funkcije pre nego što ih platite.\nKada odaberete svoj antivirus i kupite ga, pratite naše uputstvo korak po korak za jednostavno postavljanje i instaliranje. Ukoliko još uvek niste odabrali antivirus i želite našu preporuku, probajte Avast besplatnu verziju.\nKako instalirati antivirus na Windows\nBez obzira na to koji ste antivirus odabrali, postavljanje i instaliranje na Windows uređaj je uglavnom veoma slično. Evo kako da to uradite:\nNije uvek neophodno da napravite nalog istog trenutka, ali može biti od pomoći na duže staze. Neki provajderi vam neće odmah tražiti da se registrujete, ali će to zahtevati u roku od 30 dana nakon kupovine. Stvaranjem naloga dobijate direktan pristup ažuriranjima i prostoru za upravljanje licencama i drugim funkcijama, kao što su daljinska zaštita od krađe za mobilne uređaje, sve na jednom mestu.\nKliknite kako biste preuzeli antivirus. Obično će pokazati koliko prostora mu je potrebno, pa ćete možda morati prvo da obrišete fajlove kako biste oslobodili prostor.\nTakođe je važno da imate administratorske privilegije na vašem kompjuteru jer ćete morati da odobrite instalaciju programa. Ovaj korak zahteva unošenje lozinke preko naloga administratora. Zvuči komplikovano, ali verovatno ste već administrator i prilikom pokušaja instaliranja, Windows će vam dozvoliti. Pokušajte.\nPratite uputstva za instalaciju prikazana na ekranu\nProgram će vas sprovesti kroz kratak proces instaliranja, koji obično podrazumeva prihvatanje uslova korišćenja i utvrđivanja gde će antivirus biti sačuvan. Na prozoru koji se prikazuje tokom instaliranja videćete ove korake.\nVerzija koju ste preuzeli nije uvek najnovija. Jednostavno restartujte kompjuter, to će pokrenuti proces ažuriranja. Kada se to završi, započnite kompletno skeniranje kompjutera – pogledajte ispod za savet.\nKako instalirati antivirus na Mac\nIako korisnici misle da su bezbedni jer imaju liniju odbrane koju pruža Gatekeeper, Mac je ipak ranjiv na trojance, phishing prevare i druge advere kao što su Crossrider i Mac Auto Fixer.\nS obzirom na to da instalirate antivirus za Mac, pretpostavljamo da ste već svesni tih pretnji. Kada pronađete antivirus ili paket za zaštitu koji je kompatibilan sa vašim Mac uređajem (pogledajte ovde naše predloge), pratite iste korake kao za instaliranje na Windows.\nNakon instaliranja, pokrenite skeniranje!\nKada instalirate antivirus program, potrebno je da skenirate u potrazi za pretnjama. Većina paketa za bezbednost nudi tri opcije skeniranja – bilo ručno ili automatski – sve tri imaju različite nivoe ispitivanja:\n1. Brzo skeniranje\nBrzo skeniranje obično traje 10 do 20 minuta, jer proverava samo oblasti koje su najčešće zaražene. Ovo omogućava skeneru da zaobiđe vašu mrežu, što povećava brzinu ali smanjuje moć obrade podataka, tako da morate prestati sa radom tokom skeniranja. Obično je ova opcija dovoljna da prikaže prisustvo problema.\n2. Dubinsko skeniranje\nUkoliko su rezultati brzog skeniranja prikazali da problem ne postoji, a još uvek smatrate da je kompjuter izložen riziku, pokrenite dubinsko skeniranje. Ova opcija proverava svaki deo vašeg sistema kako bi se uverila da ne postoji virus koji vreba iz prikrajka, a potrebno joj je nekoliko sati. Pomoću brzog skeniranja nije lako pronaći složene malvere, poput spajvera, pa je neophodno dubinsko skeniranje za njihovu detekciju. Iako je dubinsko skeniranje najsporija opcija, ono garantuje da je vaš disk čist.\n3. Planirano skeniranje\nPlanirana skeniranja pokreću se automatski kako bi proverila fajlove u trenutku korišćenja, nudeći zaštitu u realnom vremenu. Većina antivirusa podrazumeva opciju planiranih skeniranja, ali postoji mogućnost podešavanja njihove učestalosti (dnevno, nedeljno ili mesečno) i podešavanje vremena, ukoliko želite da se pokrenu u određenom trenutku – na primer noću, kada ne koristite svoj uređaj.\nZaštitite se od sajber kriminala\nPostoji mnogo antivirusa za Windows ili Mac proizvode koji su jednostavni za upotrebu, preuzimanje i instaliranje, tako da ne postoji razlog da ostavite svoj kompjuter ili mrežu izloženu rizicima. Još uvek tražite pristojan antivirus za svoj uređaj? Pogledajte koji je antivirus najbolje ocenjen danas.


MESTO ZA DOBAR ŽIVOT: "Ugljevik pobednička sredina, zajednica koja se razvijala i opstala" | Novosti.rs\nŠarović je aktuelnom načelniku i kandidatiu SDS za nsčelnika opšptine Ugljevik Vasiliju Periću, čestitao na svemu što je učinio za ovu sredinu i SDS koja se, između ostalog, prepoznaje po njegovom radu i Ugljeviku kao uzornoj zajednici.\n- Ugljevik je zajednica koja se razvijala i opstala, uprkos svim nedaćama, bez adekvatne podrške Vlade RS. Rukovodeći godinama ovom lokalnom zajednicom Perić je uspeo da ovu opštinu učini pristojnim i poželjnim mestom za život. Uveren sam da će se 15.novembara u Ugljeviku ponovo slaviti politika Srpske demokratske stranke - rekao je Šarović.\nPredsednik OO SDS i kandidat za načelnika opštine Ugljevik Vasilije Perić, kaže da je opština Ugljevik predvođena SDS prepoznatljiva po izgradnji infrastrukturnih objekata, po očuvanju tradicije, kulture, ruralnom razvoju, razvoju privrede i poljoprivrede, podjednake brige o svim kategorijama stanovništva.\n- Na ovim izborima u Ugljeviku ćemo ostvariti ubjedljivu izbornu pobjedu. Uveren sam da ćemo i nakon izbora nastaviti zajedno da radimo, gradimo i razvijamo naš Ugljevik kao što smo i do sada činili. Marljivim i predanim radom uspeli smo naš Ugljevik od nerazvijene svrstati u red najrazvijenijih opština RS. U Ugljeviku su vidljivi rezultati našeg rada, siguran sam da će građani znati vrednovati sve što je do sada urađeno i da već prepoznaju zajedničke postavljene ciljeve-da naš Ugljevik ostane na putu razvoja i postane najbolje mesto za porodičan život - rekao je Perić.\nĐoko Simić, nosilac odborničke liste SDS u Ugljeviku, kaže da je lista Srpske demokratske stranke najboljam jer je sastavljena od Ugljevičana, svima dobro poznatih ljudi koji žive i rade u Ugljeviku, spoj mladosti i iskusustva, obrazovanih i časnih ljudi koji će na najbolji način predstavljati i štititi interese ove lokalne zajednice.\n- Ugljevik je tradicionalno uporište SDS-a u kom ova stranka godinama ostvaruje izbornu pobedu. Pobedićemo i na ovim izborima kao što smo pobeđivali i do sada. Pored pobede načelnika Perića, koja je već evidentna, sigurni smo i da će naša lista odneti ubjedljivu pobedu. Očekujem da ćemo nakon lokalnih izbora nastaviti jedan kontinuitet rada vršeći vlast u opštini Ugljevik - kaže Simić.\nUgljevik Vasilije Perić Mirko Šarović RS


Montenegro Airlines leti ka Lajpcigu i Minhenu - CdM\nMontenegro Airlines leti ka Lajpcigu i Minhenu\nNacionalna aviokompanija Montenegro Airlines započela je redovna saobraćanje ka novim destinacijama Lajpcigu i Minhenu, čime su još dva evropska grada dodata u ljetnju ponudu destinacija ka kojima će ove sezone saobraćati MA.\nIz MA je saopšteno da će se letovi ka ovim destinacijama obavljati dva puta sedmično i to četvrtkom i nedjeljom do 28. oktobra. Iz kompanije nisu saopštili kolika je cijena karata za nove destinacije.\nNjemačko tržište je jedno od najvećih emitivnih tržišta sa preko 60 miliona turista godišnje, i za Crnu Goru predstavlja značajno tržište kada je u pitanju turizam.\nTokom ove ljetnje sezone Crna Gora će preko Montenegro Airlinesa biti povezana sa četiri njemačka grada ( Frankfurt, Dizeldorf, Minhen i Lajpcig), što će, kako tvrde u MA, svakako uticati na rast broja prevezenih putnika sa tog tržišta za ovu godinu.\nTagoviLajpcig Minhen Montenegro Airlines MA


Devet konkursa: Rekordnih 274 miliona dinara za medijske sadržaje - Bizlife.rs\nDevet konkursa: Rekordnih 274 miliona dinara za medijske sadržaje\n11:57 Beograd, 14/04/2019\nMinistarstvo kulture i informisanja raspisalo je devet konkursa u oblasti javnog informisanja u 2019. godini za koje je opredeljeno 274 miliona dinara, što je najviši iznos do sada, saopštilo je to ministarstvo.\nKonkursi traju do 10. maja, a raspisani su radi pružanja finansijske podrške medijskim sadržajima koji doprinose ostvarivanju javnog interesa u oblasti javnog informisanja, kao i za sufinansiranje projekata organizovanja i učešća na stručnim, naučnim i prigodnim skupovim, unapređivanja profesionalnih i etičkih standarda.\nPravo da učestvuju imaju i pravna lica, odnosno preduzetnici koji se bave proizvodnjom medijskih sadržaja, a koji prilože dokaz da će sufinansiran medijski sadržaj biti realizovan putem medija koji je upisan u Registar medija.\nMinistarstvo je pozvalo novinarska i medijska udruženja, koja su registrovana najmanje tri godine pre datuma raspisivanja konkursa, kao i medijske stručnjake, da predlože članove konkursnih komisija.\nministarstvo konkurs mediji sadržaj


Ambasadorica BiH u Izraelu Jelena Rajaković održala predavanje na Institutu Yad Vashem u Jerusalemu\nAmbasadorica Bosne i Hercegovine u Državi Izrael Jelena Rajaković obratila se 28. jula 2017. godine u Institutu Yad Vashem u Jerusalemu, predstavnicima obrazovnih institucija i institucija vlasti iz BiH koji učestvuju na Seminaru o pedagoškom pristupu izučavanju holokausta.\nU svom obraćanju ambasadorica je navela da prisutni imaju čast što se danas nalaze ovdje i što su dio projekta koji obuhvata rad sa profesorima širom svijeta, kojima se na ovaj način prenose iskustva o izučavanju holokausta. Ambasadorica je izrazila očekivanje da će polaznici obuke steći šire razumijevanje onoga što se dogodilo u tom periodu, te usvojiti pedagoške smjernice i metode za obrazovanje o toj teškoj temi.\nOna je navela da se Bosna i Hercegovina sa velikim pijetetom odnosi prema holokaustu kao jedinstvenom primjeru u novijoj historiji čovječanstva koji govori o sistematskoj i planskoj namjeri da se uništi čitav jedan narod, naglasivši da je ona ambasador zemlje u kojoj su Jevreji vjekovima živjeli i ostavili značajan trag u njoj.\nGovoreći o fenomenu “izbora bez izbora” sa kojim su pojedinci bili suočeni tokom drugog svjetskog rata, ona je navela da su izučavanje i analiza uzroka koji su doveli do toga, put da se spozna i način na koji su lјudi živjeli prije, tokom i poslije holokausta.\nAmbasadorica je pozdravila ovaj vid institucionalne saradnje između dvije zemlje uz i prijedloge i zaključak kako da se ta saradnja produbi u narednom periodu.\nCilj seminara je da se omogući usavršavanje pedagoškog pristupa profesora u izučavanju holokausta, kao i primjeni na izučavanje historije na našem području.


Između ostalog, on se osvrnuo i na završeni “Kopaonik biznis forum” ili takozvani “Srpski Davos”, koji organizuje Savez ekonomista Srbije, te je govorio o značaju takvih konferencija za povezivanje privreda.\nDa li možete procijeniti koliki je napredak napravljen u popravljanju privrednog ambijenta u regionu između dva “Kopaonik biznis foruma”?\nVLAHOVIĆ: Gotovo sve zemlje regiona su dominantno usmjerene ka tržištu Evropske unije (EU), jednako kada je u pitanju spoljnotrgovinski, kao i investicioni tok. S druge strane, svi problemi, ekonomski i politički, koji u dužem periodu opterećuju EU i njenu budućnost, imaju svoj negativni uticaj i na njenu periferiju. Otuda su skromni rezultati ostvareni u našim zemljama u prethodnom periodu, odnosno recesija i gap u izvorima rasta dijelom su uzrokovani i krizom u EU. Globalni oporavak svjetske ekonomije je u proteklom periodu bio mlak i neujednačen uz izraženu volatilnost finansijskih tržišta. Najveće razočarenje je upravo bila evrozona, koja se već dugo nalazi u začaranom krugu slabih investicija, niske tražnje i potencijalno preteće deflacije. Kao posljedica ekonomske stagnacije i geostrateških kriza Evropa se suočava sa jačanjem ekstremnih političkih snaga i dezintegracionim pritiscima. Ali, treba reći da je region zapadnog Balkana, i pored negativnog uticaja krize u EU, daleko više opterećen inherentnim, autonomnim, strukturnim problemima. Sve do 2008. godine ti strukturni problemi nisu bili jasno vidljivi, bili su “maskirani” visokim prilivom ino-kapitala (kroz privatizaciju i ekspanziju bankarskog sektora). Svjetska ekonomska kriza je kristalno jasno ogolila suštinu problema čitavog regiona, a to je nedovršena ekonomska tranzicija, nepovoljna struktura BDP-a, koji karakteriše značajno manje učešće sektora razmjenjivih dobara i usluga, koja za posljedicu ima izuzetno nisku konkurentnost nacionalnih ekonomija. Suština je da sve vlade regiona nisu na početku svjetske ekonomske krize implementirale adekvatnu politiku fiskalnog prilagođavanja i strukturnih reformi. Umjesto da se svi napori usmjere ka strukturnom prilagođavanju, poput pozitivnih primjera baltičkih zemalja, gotovo sve vlade regiona su spas potražile u povećanju javnog duga i dalje održavajući javnu potrošnju na nedopustivo visokom nivou uz sve nasljeđene strukturne neefikasnosti.\nDanas privrede regiona liče jedna na drugu. Slab rast, nezaposlenost, dupli deficiti, visok spoljni i javni dug, i ja tu ne vidim značajnijeg pomaka u proteklom periodu.\nDa li je, prema Vašem mišljenju, ekonomska saradnja u regionu na zadovoljavajućem nivou?\nVLAHOVIĆ: Međusobna saradnja zemalja zapadnog Balkana je prirodna i ima duboke istorijske korijene. Sve ove zemlje, izuzev Albanije, bile su dio jedinstvenog ekonomskog prostora. Dovoljno je analizirati strukturu spoljnotrgovinskih tokova unutar regije i zaključiti da je ona posljedica činjenice da smo, ne tako davno, bili dio jedne zajedničke države. Prostor za unapređenje međusobne saradnje postoji. Čini mi se da tome mnogo više doprinose poslovni nego politički lideri. Politika mora da slijedi potrebe poslovne zajednice, odnosno da uklanja barijere slobodnog protoka robe i kapitala. Unapređenje konkurentnosti naših zemalja će se postići jačim ekonomskim povezivanjem. Danas je Srbija prvi trgovinski partner Crnoj Gori, Makedoniji, jedan od najvažnijih BiH, a tržišta Hrvatske i posebno Slovenije su, takođe, značajna i na strani izvoza i uvoza. Takođe, Srbija ostvaruje suficit u razmjeni sa Crnom Gorom, BiH, Makedonijom, a ima gotovo uravnoteženi tok sa Slovenijom. Sve zemlje regiona, brže ili sporije, streme zajedničkom cilju – EU. Između nekih zemalja su već započeti zajednički infrastrukturni projekti, sa ciljem da se čitav zapadni Balkan nađe na mapi Transevropske transportne mreže. Izgradnjom kvalitetnih saobraćajnica doprinijeće se još boljim vezama privreda regiona. Da bi se sve komparativne prednosti iskoristile, a koje nesumnjivo postoje, potrebna je čvršća saradnja ne samo između realnog i finansijskog sektora, već i stvaranje odgovarajućih institucionalnih mehanizama na nivou čitavog regiona zapadnog Balkana. Primjer za to može biti Mješovita komisija za ekonomsku saradnju Srbije i Crne Gore. Koristeći regionalne komparativne prednosti podiže se sveukupna konkurentnost svih nacionalnih privreda, te time i naš put ka EU biva brži i efikasniji.\nŠta bi trebalo činiti okosnicu saradnje između BiH i Srbije?\nVLAHOVIĆ: Saobraćaj, energetika, trgovina i poljoprivreda su neke od osnovnih grana gdje vidim okosnicu saradnje Srbije i BiH. Ne treba zanemariti ni namjensku industriju, s obzirom na to da su naši kapaciteti istorijski povezani. Jako je važno razvijati projekte prekogranične saradnje, za šta već postoje izvori opredjeljeni od EU u okviru pretpristupne pomoći. Međutim, da bi se ostvario značajan pomak u međusobnoj saradnji potrebno je imati stabilne i rastuće političke odnose, a oni su, bar do sada, razvijani po principu toplo – hladno.\nŠta je to u čemu bi region, a posebno BiH, mogao biti konkurentan u privlačenju stranih investicija?\nVLAHOVIĆ: Ako se pogledaju relevantne liste koje govore o nivou konkurentnosti i privrednom ambijentu, sa izuzetkom Makedonije, region ne stoji tako dobro. Naravno da se mogu izreći kritička metodološka opažanja, pogotovo kada je u pitanju “Doing business” lista Svjetske banke, jer nelogično zvuči da je Makedonija 12. na ovoj listi, a da istovremeno ima visoku stopu nezaposlenosti i političku krizu. No, evidentno da čitav region, a to se posebno odnosi na BiH, mora raditi na unapređenju kvaliteta institucija. Ovo je tzv. faktorima vučena konkurentnost, ili četiri bazična stuba konkurentnosti. Osim sistema zdravstvenih usluga i osnovnog obrazovanja, po svim drugim kriterijumima na listi GCI Svjetskog ekonomskog foruma BiH se nalazi na začelju. Slična situacija je i sa Srbijom, s tim da je po tehnološkoj spremnosti i stanju u nauci i visokom obrazovanju Srbija značajno bolje plasirana. Generalno, čitavom regionu nedostaje konkurentnost koja se zasniva na inovativnosti i sofisticiranom biznisu. U suštini, svi zajedno zaostajemo za vodećim ekonomijama EU i potreban nam je skokoviti rast da bismo ih dostigli. Taj rast nije moguć bez konkurentnosti zasnovane na inovacijama.\nU kojoj mjeri ekonomski skupovi, poput “Kopaonik biznis foruma” mogu da utiču na privlačenje stranih investitora?\nVLAHOVIĆ: Konferencije, poput “Kopaonik biznis foruma”, mogu značajno uticati na stvaranje novih poslovnih veza, kao i na bolje razumijevanje privrednih potreba od strane političara na vlasti. Nažalost, osim “Kopaonik biznis foruma” mi nemamo takav skup. Zbog toga je važno da u narednom periodu ova konferencija proširuje svoj regionalni uticaj. Podsjetiću da Savez ekonomista Srbije ovaj forum organizuje unazad 23 godine, te da je ove godine bilo prisutno gotovo 1.000 učesnika, kao i 140 akreditovanih novinara. Ovaj forum je jedinstven i po tome što se na jednom mjestu u tri dana okupljaju najznačajniji stake holderi u Srbiji i, sve više, u regionu. Misija ovog foruma je da kreira platformu za međusobnu, otvorenu razmjenu mišljenja, argumentovano i kritički, kako bi se pomoglo Vladi i Centralnoj banci da kreiraju izvodljive ekonomske politike. Takođe, “Kopaonik biznis forum” je svojevrsni sajam ideja i praznik za ekonomiste, privrednu i političku elitu. Kao što sam već napomenuo, u narednom periodu nastojaćemo da ovaj forum ima značajniji regionalni karakter i već imamo definisane planove za 2017. Nezavisne novine\nTagovi: aleksandar vlahovicprivredarastsaradnja\n22.05.2017 | 7:14


Snouden zatražio rusko državljanstvo - Prnjavorski informativni portal\nBy Redakcija Novembar 2, 2020\nBivši američki obavještajac Edvard Snouden donio je odluku da zatraži dvojno američko-rusko državljanstvo.\n“Nakon više godina odvojenosti od naših roditelja ja i supruga nemamo nikakvu želju da se odvojimo od sina. Zato u eri pandemije i zatvaranja granica podnosimo zahtjev za dvojno američko-rusko državljanstvo“, napisao je Snouden na svojoj stranici na Twitteru.\nSnouden je naglasio da će on i supruga ostati Amerikanci i da će sina vaspitavati u duhu američkih vrijednosti, to se posebno odnosi na slobodu govora. On je dodao da sa nestrpljenjem čeka dan kada će se moći vratiti u SAD i pridružiti porodici.\nRanije je bilo saopšteno da će Snouden, koji je dobio rješenje o stalnom boravku u Rusiji, uskoro postati otac i dijete će imati rusko državljanstvo.\nSnouden je 2013. godine javno objavio informacije o metodama elektronskog nadzora američkih obavještajnih službi, uključujući ilegalno prisluškivanje stranih lidera. Bježeći od progona američkih vlasti, poslao je zahtjev za azil vlastima nekoliko zemalja, uključujući i Rusiju. U Rusiji je 1. avgusta 2014. godine dobio privremeni boravak.\nMargret Uber za "Nezavisne": Izvještaj EU poziv za buđenje u BiH


Bujanovčani migrantima donirali zimske jakne - Bujanovačke\nPočetna DRUŠTVO Bujanovčani migrantima donirali zimske jakne\nBujanovačke12. nov 2019.DRUŠTVO, NASLOVNA0\nBujanovac, 12. novembar 2019. -U humanitarnoj akciji „Pokloni jednu jaknu, zagrej jednu dušu“, koju su organizovale nevladine organizacije Centar za unapređenje omladine i žena i Beyond, u saradnji sa Kancelarijom za mlade, do sada je prikupljeno 30 jakni za migrante smeštene u Prihvatnom centru u Bujanovcu.\nGrađani koji žele da se priključe akciji prikupljanja zimske odeće za migrante u Bujanovcu mogu to učiniti još u utorak od 10 do 15 časova u Kancelariji za mlade na gradskom trgu, rečeno je Bujanovačkim u Centru za unapređenje omladine i žena.\n„Zahvaljujem se svima koji su već donirali odeću i pozivam ostale sugrađane da se priključe akciji i donesu stvari koje im više nisu potrebne, a nekom drugom će sigurno koristiti“, kaže Nermine Aliji Ademi, direktorka ove nevladine organizacije.\nSva prikupljena odeća će, dodala je, u najkraćem roku biti predata Prihvatnom centru za migrante.\nTAGdonacija kancelarija za mlade migranti\nPrevious PostZufo u poslednjoj sekundi do pobede Next PostIbrahimi: Kosovo više nije u vrhu prioriteta SAD


Ministarstvo finansija: Nije realno očekivati još jedan rebalans budžeta\nNije realno očekivatijoš jedan, odnosno treći rebalans državnog budžeta do kraja tekuće godine, saopšteno je Pobjedi iz Ministarstva finansija.\nU Ministarstvu su ocijenili da svi makroekonomski indikatori ukazuju na snažniji rast ekonomije, koji će se, kako kažu, odraziti i na stabilnu naplatu prihoda do kraja godine.\n“Donošenjem fiskalne strategije, rashodna strana budžeta je stavljena pod kontrolu. Zakonom je definisano da se tekuća potrošnja finansira iz izvornih prihoda, dok su sredstva u okviru kapitalnog budžeta za projekat auto-puta, koji je ujedno i najveći, već obezbijeđena. Istovremeno, uspješnim izlaskom na međunarodno tržište obveznica i dobijanjem garancije Svjetske banke pod veoma povoljnim uslovima obezbijeđena su sredstva za refinansiranje duga, finansiranje deficita i stvaranje rezerve. Na osnovu svih ovih razloga, nije realno očekivati još jedan rebalans budžeta do kraja godine”, naglasili su u Ministarstvu.\nNajnoviji izvještaj pokazuje da je u julu tekuće godine zabilježen suficit budžeta u iznosu od 17 miliona eura.\nNedavni, julski suficit rezultat je više naplate prihoda budžeta i nižih izdataka budžeta u odnosu na isti mjesec prethodne godine.\n“Prihodi budžeta u julu 2018. iznosili su 160,5 miliona ili 3,6 odsto BDP-a, što je u odnosu na jul 2017. godine više za 14,6 miliona ili 10 odsto. Sve kategorije poreskih prihoda su zabilježile rast. Naplata PDV veća je za 12,1 milion, kao rezultat povećanja standardne stope na 21 odsto i rasta ekonomske aktivnosti. Takođe, i porez na dobit i doprinosi su zabilježili rast od 1,8 miliona i 1,3 milion respektivno. Izdaci budžeta u julu ove godine iznosili su 143,6 miliona ili 3,2 odsto, što je u odnosu na isti mjesec prethodne godine niže za 2,2 miliona ili 1,5 odsto, prvenstveno zbog nižeg izdvajanja sredstava po osnovu prava iz oblasti socijalne zaštite i niže otplate obaveza iz prethodnog perioda”, objasnili su u Ministarstvu finansija.\nMonstat će, kažu u Ministarstvu, 30. septembra objaviti rezultate obračuna kvartalnog BDP.\n“Nakon čega će Ministarstvo finansija izraditi makroekonomske i fiskalne projekcije do kraja tekuće godine, koje će biti sastavni dio Zakona o budžetu za 2019. Tek nakon dobijanja podataka o makroekonomskim agregatima, bićemo u mogućnosti da procijenimo kretanje fiskalnih parametara do kraja godine”, pojasnili su iz Ministarstva finansija.\nNa pitanje koji su potencijalni rizici u ovom resoru kažu da su i oni markirani.\n“Potencijalni rizici koji se mogu negativno odraziti na javne finansije do kraja godine su: promjena dinamike realizacije investicionih projekata, nesprovođenje mjera fiskalne konsolidacije u planiranom obimu, eventualno povećanje sive ekonomije na tržištu duvanskih proizvoda, kao i potencijalno povećanje cijene auto-puta za deset odsto”, naveli su iz Ministarstva finansija.