Biografija ništa spornija od nekih drugih članova Vlade: Nino Brajović\nDeo medijske i druge javnosti podseća na njegovu biografiju iz najsramnijeg perioda Radio televizije Srbije, ratnih 90-ih. Brajovića pamte najviše kao ratnog izveštača iz razorenog Vukovara. To otvara, između ostalog, pitanje da li je u Srbiji 2016. godine išta sporno, kad je reč o biografijama iz mračnih 90-tih?\n"Nije ništa spornija od nekih drugih članova Vlade", kaže Dragan Janjić, potpredsednik Nezavisnog udruženja novinara Srbije (NUNS).\n"Ima smisla pokretati to pitanje, jer on nije oprao biografiju pa izabran za funkciju državnog sekretara, nego jednostavno NIJE oprao biografiju", smatra međutim, dramaturg i mirovni aktivista iz 90-ih Nenad Prokić.\nPobedila je Miloševićeva politika: Nenad Prokić\n"Moja favoritkinja za to mesto je bila ipak Milijana Baletić (novinarka TV Vojvodina čiji su najpoznatiji ratnohuškački izveštaji sa dubrovačkog ratišta), ali očigledno je patriotizam u Vukovaru na većoj ceni nego patriotizam u Dubrovniku. Smešno je govoriti o tome, treba da se pomirimo da je pobedio Milošević i njegova politika", podvlači Prokić.\nSnježana Milivojević, profesorka Fakulteta političkih nauka u Beogradu, kaže da je za nju izbor Nina Brajovića sporan:\n"Najpre zbog ličnog razloga, zbog svih nas koji pamtitmo devedesete. Ovo je konstantno podsećanje da je pranje biografija završeno i da se ljudi sa sramnim profesionalnim učinkom iz devedesetih vraćaju na veliku scenu."\nZa nemali deo novinarske javnosti nema ničega spornog u novinarskoj biografiji Nina Brajovića, što potkrepljuje činjenica da je godinama obavljao najviše funkcije u jednom od dva novinarska udruženja - Udruženju novinara Srbije.\nZa drugo, Nezavisno uduženje novinara Srbije (NUNS), nastalo početkom devedesetih u znak protesta zato što se njihova esnafska organizacija nije usprotivila ratno huškačkoj propagandi, odgovorne u medijima trebalo je procesuirati za podsticanje na ratne zločine. NUNS je, naime, svojevremeno podneo krivičnu prijavu protiv NN lica u glavnim medijima Tužilaštvu za ratne zločine. U priloženoj dokumentaciji se nalaze i novinarski radovi novoimenovanog državnog sekretara.\nKrivični postupak, doduše, nije pokrenut ali je Tužilaštvo ostavilo značajan trag - sačuvalo priloženu dokumentaciju u elektronskoj knjizi "Reči i nedela". Oni koji su označeni kao nekadašnji medijski ratni huškači su se, u međuvremenu, uglavnom dobro udomili.\nRazgovor TV izveštača sa zarobljenim Hrvatima i zapis iz vukovarske bolnice:\nArhivski snimci Nina Brajovića\nKada se sve navedeno ostavi po strani, ostaje pitanje šta će biti primarni zadaci samog Brajovića na mestu državnog sekretara u Ministarstvu kulture i informisanja.\nPrema sopstvenim rečima, Brajović ima kratkoročni zadatak da reši svojinske probleme kompanije Politika (privatizacijom), njenih dugova kao i dugova RTS-a i da obezbedi opstanak Tanjuga, tako što bi država trebalo da zadrži "zlatnu akciju" u toj agenciji koja opstaje na tržištu uprkos neuspeloj privatizaciji u propisanom zakonskom roku.\nU nadležnom Ministarstvu veruju da su Brajovićevo "dugogodišnje novinarsko i uredničko iskustvo, profesionalni angažman u UNS-u i mnogobrojna dobijena priznanja najbolja preporuka za obavljanje odgovorne funkcije državnog sekretara za informisanje i medije".\nProblematični budući potezi Brajovića: Dragan Janjić\nDragan Janjić, glavni i odgovorni urednik agencije Beta, ima krupne primedbe na najavljene poteze novog državnog sekretara, pre svega kad je reč o sudbini agencije Tanjug koja se nije ugasila, uprkos tome što nije privatizovana u zakonom utrđenom roku. Očigledna je namera države da zadrži na medijskom prostoru agenciju pod svojom kontrolom.\n"Jutros smo čili da bi Tanjug trebalo da bude rešen tako što bi ostao na neki način državni, ali bi ostao i na tržištu. Država bi finansirala i dopsništva Tanjugova. Takva vrsta rešenja - ni riba ni devojka - jako je loša za druge agencije koje posluju na tržištu, ugroziće njihovu poziciju. A suština je da se uspostave modeli koji će omogućiti ravnopravnost svih subjekata na tržištu" , kaže Janjić.\nProfesorka Milivojević kaže da ovaj izbor ne nagoveštava boljitak u medijskoj sferi:\n"Ja se bojim da od nove medijske strategije, od vizije novog razvoja, nove medijske budućnosti - nema ništa. Imam utisak da nas vlast obaveštava da nikakvog boljitka ovde nema na vidiku", komentariše profesorka Milivojević.\nU svojim prvim nastupima, novi državni sekretar nije smatrao da treba da kaže nešto o ugrožavanju slobode medija, pritiscima na novinare, gašenju nezavisnih medija i čistkama "neposlušnih" autora, ponižavanju poslenika javne reči na pres konferencijama, podelom na omiljene medije i one druge koji se ignorišu, na ucenjivanje usmeravanjem oglašivača prema poslušnima…. To nije među njegovim prioritetima.


Simić sa Suniogom: Pojačati bezbednost Srba južno od Ibra - Kosovo Online\n27. Maj 2021. • 13:11\nŠef poslaničke grupe Srpska lista Igor Simić i poslanica Verica Ćeranić sastali su se danas sa specijalnim predstavnikom Evropske Unije i šefom Kancelarije EU na Kosovu Tomasom Suniogom sa kim su razgovarali o političkoj situaciji, planu rada skupštine i izazovima.\nTom prilikom Simić je ponovio da poslanici Srpske liste u Skupštini štite interese svog naroda i da su spremni da budu podrška pozitivnim promenama, navedeno je u saopštenju Srpske liste.\nSimić je istakao da je potrebno pojačati bezbednost Srba južno od Ibra, ali i Srpske pravoslavne crkve te apelovao na predstavnike Evropske unije da ulože napore kako bi se primenili sporazumi postignuti između Beograda i Prištine pod pokroviteljstvom Evropske unije.\nNa sastanku je istaknuta potreba za odgovornim ponašanjem političkih lidera, posvećenom radu na poštovanju prava svih zajednica i snažnije zalaganje za jačanje vladavine prava, navedeno je u saopštenju.\nIgor Simić Tomaš Suniog EU\nSuniog: EU spremna da rasporedi posmatračku misiju na lokalnim izborima na Kosovu\nAmbasador Evropske unije na Kosovu Tomaš Suniog održao je sastanak sa predsednicom Vjosom Osmani.


Beta 19. aprila 2021. 19:15\nPredsednik pokreta Oslobodjenje Mladjan Djordjević kritikovao je danas izjave direktora Kancelarije za Kosovo i Metohiju Petra Petkovića, koji je povodom godišnjice potpisivanja Briselskog sporazuma istakao da je taj dokument „ugaoni kamen opstanka srpskog naroda na Kosovu i Metohiji“.\n„Skandalozno je da iz perspektive Srbije neko hvali sporazum kojim su rasformirane srpska civilna zaštita i pravosudje u srpskim opštinama na Kosovu i Metohiji“, istakao je Djordjević i naveo da su taj potez svojevremeno albanski političari nazvali „najvećim korakom ka ostvarenju pune nezavisnosti Kosova“.\n„Tada su srpski policajci, tužioci i sudije silom integrisani u tzv. kosovske institucije. Srbija je zauzvrat dobila prazno obećanje o formiranju Zajednice srpskih opština, koja se ne formira već osam godina“, ocenio je predsednik Oslobodjenja.\n„Petković je tada kao portparol DSS-a bio jedan od najglasnijih kritičara tih pregovora, nazivajući Aleksandra Vučića izdajnikom. Onda je preleteo u SNS i najednom čudesno osetio sve blagodeti Briselskog sporazuma“, naveo je Djordjević.\nLider Oslobodjenja zaključio je da Briselski sporazum „nije nikakav ugaoni kamen opstanka Srba na Kosovu“, već je, kako je ocenio, „isključivo temelj opstanka SNS na vlasti, jer su tim dokumentom i odricanjem od Kosova dobili zapadnu podršku za svoj režim“, navedeno je u saopštenju.


Struktura studijskog programa doktorskih studija osmišljena je tako da bude realizovana putem aktivne nastave i izrade doktorske disertacije. Studijski program nije jedinstven već obuhvata četiri modula (makroekonomija, računovodstvo, finansije i bankarstvo, poslovno upravljanje), koji studentima omogućavaju samostalno kreiranje studija. Postojanje četiri modula, na kojima su svi predmeti, izuzev jednog izborni, povećava mogućnost kombinovanja predmeta, odnosno kreiranje velikog broja različitih studijskih programa.\nDoktorske studije se ostvaruju na osnovu Studijskog programa. Studijski program doktorskih studija obuhvata teorijsko-metodološke sadržaje i naučni rad. Studijski program doktorskih studija donosi Senat Univerziteta, na predlog Veća Fakulteta.\nStudijskim programom doktorskih studija za oblast ekonomije predviđeno je da doktorske studije traju tri školske godine, odnosno šest semestara i u toku studija mogu se ostvariti najmanje 180 ESPB bodova, uz prethodno ostvaren obim od najmanje 300 ESPB bodova na osnovnim akademskim i diplomskim akademskim studijama. U prvom semestru studenti mogu da ostvare najmanje 30 ESPB bodova polaganjem ispita iz jednog obaveznog (10 ESPB bodova), dva izborna predmeta (po 10 ESPB bodova). Ukupan nedeljni fond časova u I semestru je 24. U drugom semestru studenti mogu da ostvare najmanje 30 ESPB bodova polaganjem ispita iz tri izborna predmeta (po 10 ESPB bodova). Ukupan nedeljni fond časova u II semestru je 24. U trećem semestru studenti mogu da ostvare najmanje 30 ESPB bodova polaganjem ispita iz tri izborna predmeta (po 10 ESPB bodova). Ukupan nedeljni fond časova u III semestru je 24. U četvrtom semestru studenti mogu da ostvare najmanje 30 ESPB bodova objavljivanjem dva rada (po 5 ESPB bodova) i polaganjem ispita iz dva izborna predmeta (po 10 ESPB bodova). Ukupan nedeljni fond časova u IV semestru je 16. Nakon izvršenih predispitnih i ispitnih obaveza u I i II godini, studenti upisuju III godinu studija, odnosno peti i šesti semestar. U petom i šestom semestru studenti obavljaju studijski istraživački rad, prijavljuju i rade doktorsku disertaciju. Nakon sprovedenih istraživanja, odbranom doktorske disertacije studenti mogu da ostvare najmanje 60 ESPB bodova. Tokom petog semestra student u dogovoru sa potencijalnim mentorom podnosi obrazloženi „preliminarni predlog teme doktorske disertacije“ Komisiji za poslediplomsko obrazovanje. Komisija razmatra prijavu i predlaže Nastavno-naučnom veću formiranje dvočlane mentorske komisije. Mentorsku komisiju čini predloženi mentor i nastavnik iz uže naučne oblasti iz koje je prijavljena tema. Mentorska komisija pomaže studentu doktorskih studija i usmerava ga, upućuje na naučne sadržaje koje je potrebno na istražuje. Student je u obavezi da pre formalne prijave teme doktorske disertacije, tokom petog i šestog semestra pred mentorskom komisijom i ostalim studentima doktorskih studija, na tzv. „Doktorantskom kolokvijumu“ (prvi i drugi) obrazloži svoja istraživanja u fazi pripreme prijave. „Doktorantski kolokvijum“ se organizuje, po pravilu, početkom, sredinom i krajem petog semestra, početkom, sredinom i krajem šestog semestra. Datumi održavanja „Doktorantskih kolokvijuma“ utvrđuju se na početku svakog semestra. Student koji nije ispunio sve predispitne i ispitne obaveze iz prva četiri semestra može pristupiti kolokvijumima tek po njihovom ispunjenju. Na „Prvom Doktorantskom kolokvijumu“ student brani, pred mentorskom komisijom, svoja dotadašnja istraživanja vezana za predloženu temu doktorske disertacije. Student takođe obrazlaže i postavljene ciljeve, hipoteze i sadržaj disertacije, prethodno pripremljene u pisanoj formi. Odbrana je javna. Ukoliko su neophodne veće promene u istraživanju i prijavi doktorske disertacije, kao i ukoliko student ne pruži odgovarajuća objašnjenja, mentorska komsija daje dodatne zadatke za otklanjanje nedostataka do pristupanja „Drugom doktoranskom kolokvijumu“, a pre formalne prijave teme. Mentorska komisija popunjava pisani izveštaj o napretku u istraživanjima doktoranta. Izveštaj se dostavlja Komisiji za poslediplomsko obrazovanje. Na „Drugom doktorantskom kolokvijumu“, pred mentorskom komisijom i ostalim studentima doktorskih studija, student obrazlaže pisanu prijavu teme i strukture doktorske disertacije, postavljene ciljeve, hipoteze i očekivani naučni doprinos. Na osnovu predloga koji je u pisanoj formi student podneo, kao i obrazloženja koje je izneo na odbrani, mentorska komisija može od kandidata tražiti da dopuni sadržaj prijave, ili učini određene korekcije. Mentorska komisija sastavlja pisani izveštaj o ispunjenosti uslova za formalnu prijavu doktorske disertacije od strane doktoranta, uz navođenje zahtevanih korekcija, ukoliko postoje. Izveštaj se dostavlja Komisiji za poslediplomsko obrazovanje, koja izveštaj zajedno sa prispelom prijavom teme od strane studenta razmatra na prvoj narednoj sednici (shodno proceduri propisanoj ovim Standardima – tačka 2.3.2). Student podnosi formalnu prijavu teme doktorske disertacije sa svim zahtevanim prilozima (koji su predviđeni ovim Stadardima – tačka 2.3.1.). Nakon izrade doktorske disertacije student pristupa njenoj javnoj odbrani i stiče akademsku titulu doktora ekonomskih nauka.\nStudijskim programom doktorskih studija predviđena su 1 obavezni i 31 izborni predmet. Nastavu na doktorskim studijama izvode nastavnici Fakulteta. Za izvođenje nastave ili dela nastave mogu biti angažovani i nastavnici drugih visokoškolskih ustanova i istraživači, na način utvrđen Zakonom i opštim aktom Univerziteta. Na ostala pitanja vezana za uslove studiranja (režim studija) primenjuje se Dokument "Standardi i procedure za obezbeđenje kvaliteta rada Službe za nastavna i studentska pitanja".\nPored predavanja, kao osnovnog vida edukacije, studenti će biti u mogućnosti da putem istraživačkog rada, uz pomoć mentora, na praktičan način upoznaju ekonomske nauke i osposobe se za naučno-istraživački rad. U okviru istraživačkog rada studenti će biti osposobljeni za istraživački rad u ekonomiji, pisanje naučnih radova i doktorske disertacije. Kako bi se studenti bolje osposobili za samostalan naučni rad, akcenat će biti stavljen na istraživački rad, dok će predavanja činiti manji udeo u obrazovnom procesu. Preko 30 ponuđenih predmeta na doktorskim studijama, polaznicima će omogućiti najviši stepen stručnog usavršavanja u različitim granama ekonomije (menadžment, marketing, finansije, bankarstvo, računovodstvo i dr.) i osposobljavanje za samostalan naučno-istraživački rad.\nDetaljna obaveštenja mogu se dobiti na telefon 018/528-606 kod referenta za doktorske studije ili na e-mail: doktorske@eknfak.ni.ac.rs.


“JEDAN NAROD – JEDNA PRIČA“\nNOVA POZORIŠNA PREMIJERA U ČIKAGU\nPosle uspešne predstave “Cer i Kolubara – u slavu ratnika“, čija je premijera bila u maju 2014. godine, u pripremi je nova predstava “Jedan narod – jedna priča“, koja se takodje bavi istorijskom temom.\nU predstavi učestvuje oko 50 učesnika, srpsko-američko pozorište “Mira Sremčević“, u svom punom sastavu, folklorni ansambl “Oko sokolovo“ i ženska pevačka grupa “Soko“.\nPredstava je zamišljena kao prikaz četiri najznačajnija običaja kod Srba: Božića, slave, svadbe i Uskrsa, kroz različite istorijske epohe. Tokom istorije srpskog naroda, stalno se provlačila jedna priča, kao usud.\nBivajući na raskrsnici puteva i interesa moćnijih, srpski narod je uvek bio na udaru i smetao u ostvarivanju tudjih ciljeva. Po pravilu, ali i simbolično, mete napada bili su upravo običaji, vera i tradicija, kao nosioci suštine jednog naroda.\nIz tih kriznih situacija i ratova, srpski narod nije uspeo da izvuče pouke i kao rezultat toga dolazilo je do novih ugrožavanja i ponavljanja priče.\nPredstava ima za cilj da pošalje poruku o neophodnosti sloge i jedinstva srpskog naroda, kroz privrženost veri i poznavanje svojih običaja i tradicije.\nTakodje, predstava ima i edukativni karakter, jer obradjuje običaje, koji su neobično bogati i različiti u različitim krajevima Srbije. Upoznaje nas sa tradicionalnim obrednim pevanjem, igrom koja prati običaje i narodnim nošnjama vezanim za njih.\nScenario i režiju potpisuje Milan Andrijanić.\nScenografiju i izradu rekvizita Milenko Šišarica i Ljupko Stefanović, a dizajn plakata Vlatko Ždrale.\nPremijera je zakazana za 21. oktobar 2017. godine u 19 časova u Athenaeum theatre-u u Čikagu.\nCelokupan prihod sa predstave namenjen je kupovini nove zgrade za Akademiju Sveti Sava.


Sportska dvorana - Skcucg.me\nSportske manifestacije čine glavni dio aktivnosti koje se realizuju u objektu. Dvorana se može koristiti za sve kolektivne sportove, ali i za organizaciju takmičenja u borilačkim sportovima i drugih sličnih manifestacija. Osim treninga u dvorani se mogu održavati i utakmice kako republičkog, tako i međunarodnog karaktera. Dvorana se izdaje sportskim klubovima i savezima, asocijacijama koje se bave organizovanjem sportskih priredbi, a ispunjava sve potrebne uslove i ima adekvatan kapacitet od 770 mjesta, pa se mogu organizovati i utakmice republičkog i međunarodnog karaktera.\nU dvorani se mogu organizovati treninzi sportskih klubova i reprezentativnih selekcija kako u kolektivnim, tako i u borilačkim sportovima.\nObjekat se nalazi u centru grada, ima adekvatan broj parking mjesta (30-ak mjesta za automobile i dva parking mjesta za autobuse, uz mjesta namjenjena za osobe invaliditetom) i svlačionice, sportske rekvizite u skladu sa međunarodnim standardima, što znači da može da ispuni sve uslove koje postavljaju klubovi i savezi.\nU Podgorici postoji veliki broj sportskih klubova u kolektivnim sportovima koji se takmiče u republičkom rangu i naša dvorana može im ponuditi saradnju za korišćenje termina za treninge, ali i za organizaciju utakmica, jer je kapacitet od 770 mjesta adekvatan da se zadovolje potrebe takvih događaja. U dvorani su se do sada organizovale utakmice klupskog karaktera kako na nacionalnom i regionalnom nivou, tako i međunarodni mečevi. Takođe, i reprezentativne selekcije koristile su Univerzitetski sportsko-kulturni centar za organizaciju mečeva nacionalnog i međunarodnog karaktera.\nUniverzitetski sportsko-kulturni centar je objekat koji se tokom ljeta može koristiti za organizaciju prvenstava ili takmičenja međunarodnog karaktera. Podgorica je gotovo svake godine domaćin nekog međunarodnog takmičenja u mlađim kategorijama, održavaju se i državna takmičenja u raznim sportovima.\nTermine u dvorani koriste i studenti za organizaciju liga i u rekreativne svrhe posredstvom studentskih sportskih društava, a prethodno je navedeno da su termini na raspolaganju i klubovima i reprezentativnim selekcijama.


Muzzik TV | Muzički portal - Jeste li spremni za koncerte na zidiću?\nJeste li spremni za koncerte na zidiću?\nDom Omladine će i ove godine organizovati seriju nastupa „na zidiću“, a publici preostaje samo da se pojave ispred platoa Milana Mladenovića i uživaju u dobroj muzici.\n21. 06. 2021. - 21. 08. 2021.\n„Koncerti na Zidiću“ ove godine slave svoj deveti rođendan, i uspeli su da privuku ogromnu pažnju mladih. Ovogodišnja sezona započinje 21. juna, simbolično na Svetski praznik muzike. Svakog petka od 20h publika će slušati nove mlade umetnike, ali i one već afirmisane bendove iz zemlje i okruženja.\nJedan od muzičara koji će nastupati je i Igor Vins, koji je nedavno objavio svoj novi singl „Sreća“, a njemu će se pridružiti i mnogi drugi izvođači, te će dijapazon žanrova obuhvatati pank, metal, džez, elektroniku, hip-hop, bluz, rok i alternativu.\nDeveta sezona započeće nastupom popularnog domaćeg bluz-rok benda Cotton Pickers. Pored numera sa njihovog uspešnog prvenca “Slaughterhouse Blues”, publika će moći da čuje i nekoliko novih pesmama, koje će se naći na drugom autorskom albumu na kojem Pickersi uveliko rade.


Deo trase aviona kineskog ratnog vazduhoplovstva 9. aprila 2022, za koje je kineski ministar spoljnih poslova 11. aprila naveo da je reč o "redovnoj vojnoj isporuci" Srbiji.\nU noći između 8. i 9. aprila Srbiju su nadletali transportni avioni kineskog ratnog vazduhoplovstva.\nIako saopštenja zvaničnog Beograda još uvek nema, javnost je dodatne informacije dobila 11. aprila iz Pekinga, gde je portparol kineskog ministarstva spoljnih poslova Žao Liđijan (Zhao Lijian) izjavio na konferenciji za medije da je Kina "nedavno" Srbiji isporučila "redovnu vojnu isporuku".\n"Sa ciljem sprovođenja bilateralne saradnje između Kine i Srbije, Kina je nedavno poslala vazdušne transportne avione kako bi isporučila redovne vojne zalihe Srbiji", naveo je Liđijan, prenosi AP.\nLiđijan nije naveo druge detalje. Međutim, naglasio je da taj projekat nije usmeren ka bilo kojoj trećoj strani:\n"To je projekat u okviru našeg godišnjeg plana saradnje. Nadamo se da relevantni mediji to neće preterano tumačiti. Ovaj projekat ne cilja nijednu treću stranu i nema nikakve veze sa trenutnom situacijom."\nKina polutajno isporučila rakete Srbiji\nU međuvremenu, agencija Asošijejted Pres (AP) u tekstu u kojem je nazvala operaciju transporta tajnom navela je da su avioni koji su nastavili tokom vikenda da sleću u Beograd dovezli delove kineskog protivvazdušnog (PVO) raketnog sistema FK-3.\nKinesko naoružanje u jeku 'velikih pritisaka' na Srbiju\nIsporuka kineskog naoružanja, koje je Srbija dogovorila sa Kinom 2019. godine, dešava se u jeku rata u Ukrajini. Srbija se, po priznanju predsednika Aleksandra Vučića, suočava sa "velikim pritiscima" da se uskladi sa evropskim sankcijama Rusiji zbog njene invazije na Ukrajinu.\nZapad je ranije već izrazio zabrinutost da bi dodatno naoružavanje država na Zapadnom Balkanu u vreme rata u Ukrajini moglo ugroziti mir i stabilnost regiona.\nIstovremeno, i Brisel i Vašington postavili su više puta pitanje i izrazili zabrinutost zbog nabavki naoružanja Srbije iz Rusije i Kine, jer se od Srbije, kao od države kandidata za članstvo u EU očekuje da uskladi svoju spoljnu i bezbednosnu politiku sa evropskim blokom.\nZbog nabavke kineskog sistema PVO, upozorenje iz Sjedinjenih Američkih Država (SAD) stiglo je još 2020.\nTada su američki zvaničnici poručili da Srbija, ako zaista želi da pristupi EU i drugim zapadnim savezima, mora svoju vojnu opremu da uskladi sa zapadnim standardima.\nSrbija će inače biti prvi operater kineskih projektila u Evropi. Isti slučaj je bio i sa kineskim borbenim dronovima CH-92A koji su javnosti predstavljeni u julu 2020. godine.\nVojna isporuka iz Kine za Srbiju: Šta je poznato a šta ne?\nPotvrda Kine kao primarnog partnera Srbije na istoku\nIako je nabavka FK-3 dogovorena ranije, važno je posmatrati tajming isporuke kaže za Radio Slobodna Evropa (RSE) Vuk Vuksanović, stariji istraživač u nevladinom Beogradskom centru za bezbednosnu politiku.\nTaj tajming vidi kao sastavni deo igre predsednika Aleksandra Vučića da "dobije više manevarskog prostora i bolju pregovaračku poziciju naspram Zapada".\n"Isto tako je na neki način pokazatelj i potvrda toga da Srbija sada kada su sve oči uprte prema Rusiji i u trenutku kada je Srbija pod pritiscima najverovatnije primorana značajno da unizi svoje veze sa Moskvom, Kina postala primarni partner Srbije na istoku", ocenjuje Vuksanović.\nNa pitanje da li i kakve reakcije očekuje sa Zapada, Vuksanović navodi da iako zvaničnih reakcija još nema, ova isporuka iz Kine nije prošla neprimećeno:\n"Ja očekujem da će Vučićeva postura za cenkanje prema Zapadu biti – primoran sam da prekinem veze sa Rusijom, da se okrenem ka vama, dajte mi makar malo prostora za disanje kada se radi o Kini."\nOcenjuje, međutim, da će unapređenje saradnje sa Kinom na duže staze "sustići Srbiju".\n"Sve ovo što vidimo vezano za Rusiju, to neće biti ništa kada Kina dođe na red, a Kina će biti dugoročna agenda u 21. veku za SAD", zaključuje Vuksanović.\n'Strukovna, ne politička odluka'\nSa druge strane, Petar Vojinović, urednik portala Tango Six, specijalizovanog za vazduhoplovstvo, smatra da je nabavka FK-3 strukovna, a ne politička odluka i da ne predstavlja zaokret ka Kini kada je reč o vojno-tehničkoj saradnji.\n"Imajući u vidu da je kupovina određenog oružja pre svega strukovna, pa onda politička odluka, kupovina ovoga (FK-3) od Kine ne može da se klasifikuje kao okretanje prema Kini, budući da bi onda morali da imamo neki mnogo veliki procenat sredstava iz Kine", naveo je Vojinović u razgovoru za Radio Slobodna Evropa (RSE).\nOn je ukazao da je zastupljenost kineskog naoružanja i vojne opreme u borbenom sastavu Vojske Srbije mala u odnosu na Rusiju i zapadne zemlje.\nSrbija se izjašnjava kao vojno neutralna, odnosno ne želi da se priključi nijednom vojnom savezu. Taj njen stav unet je u Strategiju odbrane i Strategiju nacionalne bezbednosti Srbije koje su poslanici u Skupštini usvojili u decembru 2019.\n'Razlozi za netransparentnost politički'\nIzvršni direktor nevladinog Saveta za strateške politike Nikola Lunić za RSE kaže da podaci o nabavkama naoružanja i vojne opreme (NVO) iz trećih zemalja u liberalnim demokratijama ne predstavljaju tajnu, "posebno ne za obaveštajne službe ili zvaničnike stranih zemalja".\n"Razloge za netransparentno dopremanje kineskog PVO sistema FK-3 treba tražiti isključivo u političkim interesima i kalkulacijama o uticaju na rejting", pojašnjava Lunić.\nIstiče da je nabavka ugovorena mnogo pre isporuke, pa samim tim ne vidi, kako kaže razloge za bilo kakvu spoljnopolitičku opstrukciju.\n"Interes Kine je da ovim izvozom NVO uradi presedan u Evropi procenjujući da preko Srbije i njene nedvosmislene orijentacije ka članstvu u EU prezentuje mogućnosti svoje odbrambene industrije uz veoma konkurentne cene. I Zapad je svestan da nikada kroz istoriju Srbija i Kina nisu imali kompatibilne tehnološke osnove NVO, niti je bila razvijana vojno-tehnička saradnja."\nIpak, ukazuje na izazove kada je reč o kompatibilnosti sa onim čime Vojska Srbije već raspolaže.\n"Pitanje operativne kompatibilnosti sa postojećim borbenim sistemima Vojske Srbije će biti veliki izazov obzirom na probleme održavanja, logistike i remonta, kao i integracije radarskih sistema. Zbog svega navedenog, rekao bih da Srbija nema strateški interes za uvoz NVO iz Kine, bez obzira na partikularna unapređenja bilateralnih odnosa ili operativnih sposobnosti", zaključuje Lunić.\nNeprekidna tajnost ugovora\nIstovremeno, nabavke naoružanja iz Kine i Rusije prati oznaka tajnosti. U prethodnih par godina Ministarstvo odbrane Srbije odbilo je da postupi po više zahteva RSE za pristup informacijama od javnog značaja koji su se ticali cene i transporta naoružanja iz Rusije i Kine.\nNa pitanje kako ocenjuje to da su građani Srbije uskraćeni za transparentne informacije nadležnih institucija šta se i kada nabavlja od naoružanja, koliko je novca izdvojeno i za šta će naoružanje biti upotrebljeno, Vojinović kaže:\n"Građani nisu ti koji o tome treba da razmišljaju, već političke partije koje ti građani izaberu u parlament, pa onda te političke partije mehanizmima kroz na primer neke odbore za bezbednost i ostalo prate i postavljaju pitanja".\nKada je reč o ratu u Ukrajini, Vojinović ukazuje da će to svakako uticati na vojno-tehničku saradnju Srbije i Rusije, i to u prvom redu kada je reč o transportu naoružanja i vojne tehnike koja je ranije dogovorena sa Rusijom i plaćena.\n"Tehnički, nama nisu uvedene sankcije da može nešto da nam doleti, a Rusija može sve te plaćene već helikoptere, naoružanje, rezervne delove da prebaci do nas bez problema, sa nekim trećim rešenjima. To sve organizovati je tehnički moguće, ali će biti veoma teško", ocenjuje Vojinović.\nUkazuje i na to da Srbija nikada nije dobila embargo od strane Zapada za kupovinu ruske ili kineske tehnike, zato što je, kako kaže "to bilo "uvek u kontekstu obnavljanja ili dodatnog naručivanja nečeg što već imamo".\nNabavka kineskog PVO FK-3 takođe dolazi nakon što su godinama unazad mediji u Srbiji spekulisali o nabavci ruskog S-300, koji je zajedno sa američkim sistemom Patriot, praktično pandan kineskom FK-3.\nDelimične informacije o tome da nešto "veliko" u Srbiju od naoružanja treba da stigne dao je predsednik Srbije Aleksandar Vučić 9. aprila u obraćanju novinarima tokom vojne vežbe na Pasuljanskim livadama na istoku Srbije.\nSve dugotrajnije prijateljstvo - Li Kećing, premijer Kine, i Aleksandar Vučić, predsednik Srbije, prilikom susreta u Pekingu 26. novembra 2015.\nNa pitanje novinara da li je u pitanju kineska transportna avijacija, Vučić je ne želeći da precizira o kom naoružanju je reč rekao:\n"U utorak ili sredu dobrodošli ste da vidite ponos srpske vojske”, rekao je Vučić ne želeći da precizira o kom naoružanju je reč.\nVojni sindikat postavio pitanje manjka kadra\nU danu kada se i dalje čeka zvanična potvrda da su kineski vojni avioni dopremili delove FK-3 oglasio se Vojni sindikat Srbije.\nU saopštenju dostavljenom medijima pozdravili su opremanje vojske novim naoružanjem, ali i ocenili da u vojsci nema dovoljno kadrova da održava ni postojeće naoružanje.\n"Svako opremanje vojske savremenim sredstvima borbene tehnike je dobra vest za vojnike i građane, ali šta sve to vredi ako se to novo naoružanje ne kupuje prema stvarnim potrebama vojske i uz saglasnost struke, a pre svega ukoliko vojsci nedostaju kadrovi kojih u ovom trenutku nema dovoljno da opslužuju i održavaju sve što vojska već poseduje od naoružanja", naveli su u saopštenju od 11. aprila u tom sindikatu.\nUsledila je reakcija Ministarstva odbrane, u kom su u saopštenju odbacili navode Vojnog sindikata Srbije, nazvavši ih "najobičnijim besmislicama".\nNebojša Stefanović, aktuelni ministar odbrane Srbije, na sastanku sa Čen Bo, ambasadorkom Kine u Beogradu 26. novembra 2020.\nTakođe je saopštilo da su "sve odluke koje je državno rukovodstvo tokom prethodnih godina donelo u vezi sa procesom opremanja i osavremenjavanja sistema odbrane zasnovane na temeljnim analizama i stručnim procenama nadležnih organa Ministarstva odbrane i Vojske Srbije".\nMinistarstvo odbrane pak nije odgovorilo na upit RSE da potvrdi ili demantuje da je Srbiji isporučen kineski PVO sistem FK-3.\nPotvrda nabavke francuskih borbenih aviona\nU borbenom sastavu Vojske Srbije mogli bi uskoro da se nađu i francuski borbeni avioni Rafal.\nVučić je 9. aprila izjavio da Srbija sa Francuskom pregovara o kupovini esakadrile tih borbenih aviona. Potvrda dolazi nakon što su nezvanične informacije na tu temu objavljivane u srpskim medijima.\n"O kupovini 12 novih Rafala razgovaramo već godinu dana", rekao je Vučić.\nOn je dodao da Srbija sa još jednom državom pregovara o nabavci 12 polovnih aviona za Ratno vazduhoplovstvo i protivvazduhoplovnu odbranu (RV i PVO) ali nije izneo više detalja.\nNedavno je Grčka od Dasoa nabavila 24 Rafala, Hrvatska najavila da kupuje 12 polovnih, pa bi u slučaju da ih poruči Srbija tako postala treća zemlje u Evropi koja u svom vojnom potencijalu ima eskadrilu ovog francuskog proizvođača.


UDOVIČKI: Za petinu veći broj novih preduzetnika u Srbiji - Edukaplus\nUDOVIČKI: Za petinu veći broj novih preduzetnika u Srbiji\nPotpredsednica Vlade Srbije Kori Udovički izjavila je u petak, 29. januara 2016. godine, da će puna primena Zakona o inspekcijskom nadzoru početi krajem aprila, a da je do sada rezultat takav da je u poslednjih pet meseci 2015. broj novoregistrovanih preduzetnika za petinu veći nego u istom periodu 2014. godine.\nUdovički je, govoreći na IX godišnjoj konferenciji NALED-a na kojoj je predstavljena Siva knjiga „Ekonomske reforme u Srbiji i ko stoji iza njih“, precizirala da je broj onih koji su pokrenuli legalan posao u pomenutom periodu veći za 22%. Prema njenim rečima, do toga je doveo povećan inspekcijski nadzor, te je za četiri meseca sprovedeno više od 110.000 inspekcijskih nadzora i utvrđeno je više od 3.000 neregistrovanih subjekata.\nInspekcije su, ukazala je, dobile mogućnost da sprovode nadzor u stambenom prostoru koji se često koristi kao poslovni, i po nalogu suda je sprovedeno 56 uviđaja, dok je uz zahtev ili pristanak vlasnika ili zakupca urađeno 82 uviđaja.\nNavodeći reforme koje je Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave, na čijem je čelu, već sprovelo ili planira da sprovede, ona je rekla da je planirano uvođenje „Bele liste poslodavaca“ u 2016. godini, a 2017. proširenje obuhvata fiskalizacije kada Poreska uprava bude ojačana.\nOna je ponovila da će biti i novih propisa koji će regulisati da bude smanjen broj dokumenata koje zahtevaju državne institucije.


Plašite li se da ćete uspeti? - Moja Firma\nPOČETNA Magazin Dobre prakse Plašite li se da ćete uspeti?\nStrah od neuspeha je nešto što nam je svima u izvesnoj meri poznato. Ako ulažemo ne samo svoje resurse, već i nade u nešto što radimo, onda je prirodno da strepimo nad tim kako će stvari, u konačnici, izgledati. Strah od neuspeha mnoge ljude sprečava čak i da pokušaju nešto novo, da rizikuju ili da načine korak bliže onome što istinski žele od svog života.\nMeđutim, nije retkost da sami sabotiramo svoj uspeh, zato što ga se plašimo. Toga možda nismo svesni dok upražnjavamo ta ponašanja, ali ona mogu biti dosledan obrazac koji postizanje uspeha čini gotovo nemogućim.\nI dok za strah od neuspeha postoji mnoštvo smernica o tome na koji način se sa njim suočiti i ne dozvoliti da nam stoji na putu, strah od uspeha je nešto što se na prvi pogled čini nelogičnim, pošto podrazumeva da smo uplašeni od postizanja onoga što želimo. Ovaj koncept odlično je objasnio Džejms Sudakov, autor knjige „Picking the Low-Hanging Fruit… and Other Stupid Stuff We Say in the Corporate World”, a mi ćemo se oslanjati na njegova objašnjenja u nameri da vam predstavimo i približimo ovaj koncept.\nEvo nekoliko stvari koje mogu biti od pomoći za razumevanje onoga što stoji u osnovi straha od neuspeha.\nUspeh nužno znači promenu\nKada pokušavamo nešto novo, moramo da izađemo iz svoje zone komfora. To nikada nije lak zadatak, čak i onda kad nam je zona komfora zapravo neudobna (na primer, mnogi ljudi ostaju na lošim poslovima, jer ma koliko da su loši, makar su poznato okruženje).\nAko nešto ne uspemo, vratićemo se u svoju zonu komfora. Međutim, ako uspemo, nema povratka; tačnije, sve se menja.\nKako uspeh može da utiče na ljude ilustruju primeri sportista, muzičara ili glumaca koji su odjednom postali popularni. Iako to za većinu njih jeste ispunjenje dugo sanjanog sna, mnogi od njih ne budu u stanju da se sa time nose. Ono na šta oni nisu računali – ili jesu, ali ne dovoljno – jesu društveni pritisci, odnosno očekivanja od njih, gubitak privatnosti, promena životnog stila i tako dalje. Više ne pričamo o jednoj, već o nizu promena koje je doneo uspeh, a svaka pojedinačno donosi zahtev za prilagođavanjem, a samim tim i – stres.\nUspeh može da nas promeni veoma duboko, u smislu da sebe doživljavamo kao drugačije osobe. Pitanja koja se ovde nameću nisu nimalo naivna pitanja: da li će mi se dopasti osoba koja postajem? Da li će pritisak rasti? Da li sam dovoljno jak/a da podnesem sve ono što uspeh donosi, sve one pozitivne i negativne strane?\nOvo su pitanja sa kojima se susreće veliki broj preduzetnika, bez obzira na to da li prepoznaju da u imaju jedan zajednički imenilac, a to je strah od uspeha.\nUspeh donosi odgovornost i uticaj na živote drugih\nKada postignete uspeh u poslovnom svetu, ljudi drugačije gledaju na vas, te pažljivije slušaju i gledaju šta to vi radite i govorite. Osim što raste vaš uticaj, povećava se i stepen odgovornosti – ne samo za to što radite i govorite, već i za druge ljude na najdirektniji mogući način: za njihova radna mesta i sve ono što rad sa nekim donosi.\nVeći uticaj donosi i više izloženosti i ranjivosti, pošto više ljudi zna za vas i motri vaše poteze i (ne)uspehe. To je za mnoge preduzetnike previše stresno, jer se ne osećaju udobno kad su na ovaj način izloženi. Isto tako, svest da radna mesta drugih ljudi zavise od nas samih mnogima je zastrašujuća, pa je to još jedna od stvari od koje možemo želeti da se sakrijemo tako što ćemo sami sebe osujećivati u postizanju cilja, odnosno uspeha.\nMožemo se sabotirati sami sebe, a da toga ne budemo svesni\nAko pokušamo da postignemo neki uspeh – ostvarimo neki cilj – i u tome ne uspemo, možemo povodom toga osećati mnoge emocije. U slučaju da procenjujemo da smo istinski dali sve od sebe i, uprkos tome, nismo uspeli, uopšte ne moramo osećati ogorčenje ili neke druge neprijatne pratioce neuspeha.\nMeđutim, šta ako u stvari nismo uložili sve svoje resurse, već samo sebe ubeđujemo u to? A negde duboko znamo da to nije tačno. Ili toga uopšte nismo svesni.\nIako može zvučati kao neuverljivo objašnjenje, činjenica je da mnogi preduzetnici baš ovako žive svoj strah od uspeha, a da toga nisu svesni. Stručnjaci u oblasti biznisa su to prepoznali, a najčešće izgleda tako što ubedimo sebe da je cilj koji pokušavamo da postignemo previsoko postavljen ili da možemo da se zadovoljimo osrednjim rezultatima. Ušuškaćemo se u obilje izgovora zašto je baš tako moralo biti i vatreno ćemo u njih verovati. Zato je pravi izazov u ovoj situaciji biti sa sobom surovo iskren i uočavati kada sebe u nešto ubeđujemo samo zato što nam najviše odgovara da u to verujemo, a ne zato što nas u to uverava realnost.\nŠta se povodom straha od uspeha može učiniti?\nKao i kod brojnih drugih problema, tako i kod ovog ne postoji čarobno rešenje. Najpre je potrebno biti realan i proceniti da li svojim ponašanjem sabotiramo postizanje uspeha, odnosno dostizanje zacrtanog cilja.\nNiko ne voli neuspeh, niti mu se raduje, ali znamo da on nije kraj igre, da se on može ne samo preživeti, već da nam može biti najbolji učitelj. I zato, kada razmišljamo o strahu od neuspeha, potrebno je to učiniti i za njegovog brata blizanca, veštijeg u skrivanju, a to je – pogodili ste – strah od uspeha.\nPoslednja izmena dana\t28. septembra 2017. u 02:18\nZašto je Ilon Mask bolji od mene (i tebe)\nZanimljivosti 22. novembra 2016.\nNajčešća fobija od koje boluje ljudska rasa jeste strah od visine ili letenja. U zavisnosti od mesta na planeti i rasprostranjenosti datih životinjskih vrsta, odmah iza ili ispred su i strah od paukova i zmija, a među prvima su i…


Opslužili 1,7 miliona putnika i prihodovali 21 milion eura | MTELCG\nAerodromi Crne Gore su tokom ove godine opslužili 1,7 miliona putnika i prihodovali preko 21 milion eura, saopštio je izvršni direktor tog preduzeća, Danilo Orlandić i dodao da je zadovoljan ostvarenim rezultatima.\nOn je Pobjedi kazao da očekuje da će do kraja godine na crnogorskim aerodromima biti ostvaren promet od preko 2,6 miliona putnika.\nRast prometa putnika i aviona, je kako je naveo, pratio i rast prihoda koji u ovom trenutku iznose preko 21 milion eura i najavio uspješniju godinu od prošle, koja je bila rekordna.\n„Trend rasta prometa u crnogorskim vazdušnim lukama nastavljen je i ove godine, do 18. avgusta na oba naša aerodroma opsluženo je 1,7 miliona putnika, čak 126 hiljada više nego u istom periodu prošle godine. Tokom prvih 18 dana avgusta kroz Aerodrom Podgorica i Aerodrom Tivat prošlo je 283,95 hiljada putnika, a samo prošle sedmice opsluženo je 108 hiljada putnika“, precizirao je Orlandić.\nOn je naveo da je na Aerodromu Podgorica od početka godine opsluženo 813,32 hiljada putnika, sedam odsto više nego prošle godine, dok je na Aerodromu Tivat došlo do rasta od devet odsto. U Tivtu je opsluženo 890,97 hiljade putnika i vrlo brzo će dočekati i milionitog putnika.\nOrlandić je kazao da je veoma zadovoljan svim ostvarenim rezultatima, pa i rastom prometa saobraćaja. Ti podaci su jasan pokazatelj koliko su u prethodnom periodu radili na poboljšanju aviodostupnosti, povećanju broja linija, uspostavljanju novih parterskih odnosa.\n„Podatak da ćemo na kraju ove godine imati čak milion putnika više nego 2015. godine je izuzetan. Sudeći prema najavama koje dobijamo od avio-kompanija, do kraja godine na oba crnogorska aerodroma biće opsluženo preko 2,6 miliona putnika. Sasvim je izvjesno da će ova godina biti uspješnija i od rekordne prošle“, naveo je Orlandić.\nOn smatra da su svi podaci koje je naveo, na ponos cijele turističke privrede Crne Gore jer pokazuju koliko su svi zajedno naporno radili na aviodostupnosti, promociji i podizanju kvaliteta ponude.\nOrlandić je, odgovarajući na pitanje sa koliko je destinacija povezana Crna Gora preko crnogorskih aerodroma, naveo da su sa preko 70 destinacija ove godine slijetali avioni na crnogorske aerodrome.\n„Samo tokom prethodne dvije godine otvoreno je čak 36 novih avio-linija i ponosan sam na činjenicu da su svi pregovori koje smo otvarali završeni uspješno“, rekao je Orlandić.


Srpski klubovi dobijaju finansijsku injekciju do kraja godine - 16.11.2021, Sputnik Srbija\nSrpski klubovi dobijaju finansijsku injekciju do kraja godine\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić najavio je da će država do kraja godine dati 10 miliona evra za pomoć odbojkaškim, vaterpolo i rukometnim klubovima. 16.11.2021, Sputnik Srbija\nVučić je dodao da je deo tog novca namenjen i za osam borilačkih sportova. To će puno značiti za razvoj tih sportova, naglasio je predsednik Srbije i dodao da će taj novac biti obezbeđen iz budžetske rezerve i novca koji nije utrošen.Ova vest dolazi dan nakon što je Vlada Srbije na sednici odobrila da se na račun Fudbalskog saveza Srbije uplati miliona evra zbog plasmana Orlova na Mundijala u Kataru. ► Fudbalerima Srbije uplaćena premija, novac ide u humanitarne svrhe► Gujon slavi Orlove – francuski komentator u ekstazi posle gola Mitrovića /video/► Piksi otkrio zašto Mitrović nije počeo meč u Lisabonu\n12:00 16.11.2021 (Osveženo: 17:24 16.11.2021)\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić najavio je da će država do kraja godine dati 10 miliona evra za pomoć odbojkaškim, vaterpolo i rukometnim klubovima.\nVučić je dodao da je deo tog novca namenjen i za osam borilačkih sportova.\nTo će puno značiti za razvoj tih sportova, naglasio je predsednik Srbije i dodao da će taj novac biti obezbeđen iz budžetske rezerve i novca koji nije utrošen.\nOva vest dolazi dan nakon što je Vlada Srbije na sednici odobrila da se na račun Fudbalskog saveza Srbije uplati miliona evra zbog plasmana Orlova na Mundijala u Kataru.\n► Fudbalerima Srbije uplaćena premija, novac ide u humanitarne svrhe


Novak Đoković ovako može da maše svojim pratiocima na ATP listi, Foto: AP\nSrpski teniser ima preko dve i po hiljade bodova prednosti u odnosu na drugoplasiranog Nadala\nObjavljeno: 28.01.2019. 10:41h\nNovak Đoković suvereno je prvi na ATP listi.\nPosle osvajanja sedme titule na Australijan openu najbolji teniser sveta je dodatno uvećao svoju bodovnu prednost u odnosu na svoje pratioce.\nOn je prošle godine stigao samo do osmine finala u Melburnu, pa je sada zaradio čak 1.820 bodova pošto mu je kao šampionu pripalo ukupno 2.000 bodova.\nZato od ovog ponedeljka srpski as ima 10.955 bodova, što je čak 2.635 bodova više od drugoplasiranog Rafaela Nadala.\nNovak Đoković je značajno uvećao prednost u odnosu na Nadalafoto: AP\nI španski as, Novakov protivnik u finalu, takođe je zaradio dosta bodova, pošto je i on prošle godine ispao vrlo rano, već u četvrtfinalu, tako da je sada nakupio novih 840 bodova, pa tako ukupno ima 8.320.\nNajveći pad u Top 10 je doživeo Rodžer Federer koji je branio titulu u Melburnu, a ispao je u osmini finala od Stefanosa Cicipasa, pa je zbog toga pao sa treće na šestu poziciju na ATP listi.\nCicipas je za prvi plasman u polufinale Gren slem turnira napredovao za tri pozicije i sada je 12. teniser sveta, dok je drugi polufinalista Luka Puj skočio za čak 14 mesta i sada je 17. igrač planete.\nŠto se tiče ostalih srpskih tenisera, najveći skok je imao Filip Krajinović posle najvećeg uspeha na Gren slemovima i dolaska do 3. kola. Somborac je skočio za 21 poziciju i sada je 72. na svetu.\nDušan Lajović je i dalje drugi reket Srbije na 42. poziciji koji je skočio za 4 mesta.\nU Top 100 Srbija ima još jednog predstavnika, Lasla Đerea koji je sa 92. napredovao do 88. pozicije, a Miomir Kecmanović je, poput Lajovića, ostvario najbolji plasman u karijeri - 118. je od ove sedmice, a bio je 125. Na listu se vratio Janko Tipsarević, posle duge pauze i nastupa u Melburnu (sa deset bodova zauzima 505. mesto), a Viktor Troicki je posle skoka od 14. pozicija sada 186.\nATP lista za ponedeljak 28. januar 2019.foto: Printscreen/Youtube/atptour.com\nNovak ĐokovićATP listaRafael NadalRodžer FedererStefanos CicipasDušan LajovićFilip KrajinovićJanko TipsarevićViktor Troicki


KRK - Zvezdin traljav početak, na kraju "stotka" i 40 poena viška! - Sportske.net\nKRK - Zvezdin traljav početak, na kraju "stotka" i 40 poena viška!\nLoše su puleni Dragana Šakote otvoril meč, ali su na kraju upisali veoma ubedljivu pobedu.\n"Zvezda svakom daje 10 poena fore", ali Radničkom nije bilo dovoljno (TVITOVI)OPET Zvezdino saopštenje, poruka za "ekspeditivnu" ABA ligu!Zvezda putuje u Niš, igra već sutra, a ovo su predviđanja!Loša organizacija derbija - kazna za Zvezdu"Razbili" Zvezdu, a zamalo da obore negativni rekord!\nKošarkaši Crvene zvezde prvi su polufinalista Kupa Radivoja Koraća, kako su u dvorani "Čair" u Nišu slavili protiv BKK Radnički sa 107:67 (25:28, 35:14, 24:13, 23:12).\nGosti su se raspucali na samom startu, Zvezda je sa druge strane imala problema u napadu, pa su "Romantičari sa Krsta" poveli sa 18:6 sredinom prve deonice.\nIpak, ulaskom Kevina Pantera stvari su se promenile, Amerikanac koji je nedavno dobio srpski pasoš je za oko dva i po minuta na parketu ubacio 11 poena, pa se na prvu pauzu otišlo sa samo tri poena prednosti u korist Radničkog.\nTa prednost je ubrzo bila i potpuno istopljena, Zvezda stiže do preokreta i od tog trenutka je prednost šampiona Srbije i Jadrana konstantno rasla.\nPogađali su iz svih pozicija "crveno-beli", ubacili su 35 poena u drugom kvartalu, primili 21 manje, te su na veliki odmor otišlo sa 18 poena prednosti (60:42).\nU trećem kvartalu se nisu stvari preterano promenile, nije ipak Zvezda bila tako efikasna, ali je uspela da uvećava prednost gotovo iz minuta u minut, pa se u poslednjih 10 minuta ušlo sa +29 u korist srpskog šampiona.\nIgra Radničkog se potpuno raspala, pa je Zvezda stigla i do viška od 40 poena u poslednjoj deonici, na kraju je i pored lošeg starta upisan itekako ubedljiv trijumf.\nPobednički sastav je sa 23 poena predvodio Kevin Panter, 16 poena i osam skokova dodao je Štimac, 13 poena ubacio je Davidovac, dva manje dodali su Gist i Beron.\nKod Radničkog 16 poena Valjarevića, dva manje dodao je Dunđerski.\nZvezda će se u polufinalu sastati sa boljim iz duela Mege i užičke Slobode, koji je na programu večeras od 19:30h.


PRIZNANJE BEDŽETA PACOLIJA: ZSO se ne može izbeći\n"ZAJEDNICA srpskih opština se ne može izbeći, jer je to međunarodna obaveza koju je Kosovo preuzelo u saradnji sa SAD i Evropskom unijom".\nOvo je povodom ZSO za medije na albanskom jeziku izjavio nekadašnji kosovski ministar spoljnih poslova Bedžet Pacoli, predsedik Alijanse za novo Kosovo i poslanik kosovske Skupštine.\nNaime, on je izjavio da je osnivanje Zajednice srpskih opština neizbežno ako samoproglašeno Kosovo želi da poštuje međunarodne sporazume.\n"NASTAVIĆE SE PRITISCI DA PRIZNAMO KOSOVO" Vulin: Destabilizacija Srbije cilj velikih sila i u 2022. godini\n04. 01. 2022. u 11:10\nNOVE OKOLNOSTI PUCNJAVE U ZVEČANU: Milanu izrešetali automobil, više nije pokušaj ubistva!\n02. 01. 2022. u 13:48\nDRAGICA GAŠIĆ ZA "NOVOSTI" IZ BOLNICE: Povratnica koju maltretiraju Albanci Novu godinu provela u kliničkom centru (FOTO)\nKosovo ZSO Zajednica srpskih opština Bedžet Pacoli


OŠ "Desanka Maksimović" napravila sopstvenu platformu za učenje\nPočetak/Obrazovanje/OŠ „Desanka Maksimović“ napravila sopstvenu platformu za učenje\nNastava na daljinu u OŠ „Desanka Maksimović“ u Čokotu\nNakon uvođenja vanrednog stanja i obustave nastave u školama, OŠ „Desanka Maksimović“ u Čokotu organizovala je nastavu na daljinu oslanjajući se na sopstvene resurse, istakao je direktor te škole Miloš Bojanić.\nNaime, dok se većina škola oslanja na već postojeće platforme za učenje, ova škola je napravila sopstvenu platformu i aplikaciju za učenje na daljinu na sajtu škole.\n„Na taj način učenici mogu sve materijale za učenje da pronađu na jednom mestu. Nastavni materijali su sortirani po razredima i predmetima, a pristupom ovoj platformi, učenici dobijaju i savete stručnih saradnika o učenju na daljinu, organizaciji radnog dana, prilagođavanju novim uslovima, čime je zadovoljen i obrazovni, ali i vaspitni aspekt nastavnog procesa“, ističu u ovoj školi.\nUčenici i roditelji su veoma zadovoljni ovim načinom organizacije nastave, o čemu svedoči da je samo za dva dana zableleženo oko 5000 pristupa sajtu škole.\nAutor aplikacije je nastavnik informatike i računarstva Filip Кlain, a dobroj organizaciji nastave u vanrednim uslovima doprinosi i izvanredna saradnja među nastavnicima i učiteljima u okviru stručnih veća i aktiva.\nNakon SMS servisa, aplikacije koja obezbeđuje obaveštavanje roditelja o dolasku učenika u školu, ova škola pokazala je da vrlo kvalitetno može da radi i u vanrednim uslovim\nOŠ Desanka Maksimović učenje na daljinu Vanredno stanje


File: Postići kompromis o prijemu Kosova u SEECP\nEvropski komesar za proširenje Štefan File rekao je danas u Ohridu na otvaranju ministarskog sastanka zemalja članica Procesa saradnje u jugoistočnoj Evropi (SEECP) da mora da se postigne kompromis o prijemu Kosova u tu inicijativu, prenosi makedonska informativna agencija MIA.\nEvropski komesar nije želeo da komentariše otkazivanje samita šefova država i vlada zemalja SEECP, naglasivši da je za njega najvažnija inkluzivnost.\nKosovo na ministarskom samitu u Ohridu, umesto ministra spoljnih poslova predstavlja njegov zamenik Petrit Seljimi.\nFile je o otvorenim pitanjima na Balkanu rekao da je najvažnije primeniti briselski sporazum iz aprila između Beograda i Prištine.\nMinistar spoljnih poslova Makedonije Nikola Poposki, koji je otvorio sastanak, rekao je da će se vizija budućnosti regiona zapadnog Balkana ostvariti pod uslovom da se sve zemlje udruže u saradnji i budu dobri susedi.\nSastanku prisustvuju i ministar spoljnih poslova Srbije Ivan Mrkić, kao i šefovi diplomatija Hrvatske i Crne Gore, Vesna Pusić i Igor Lukšić, zamenici ministara spoljnih poslova BiH i Turske, politički direktor grčkog ministarstva spoljnih poslova i rumunski državni sekretar, kao i generalni sekretar OEBS, Lamberto Zanijer i zvaničnici drugih međunarodnih organizacija.\nPredsednik Makedonije Đorđe Ivanov otkazao je 29. maja sastanak šefova država i vlada jugoistočne Evrope, koji je 1. i 2. Juna trebalo da bude u Ohridu. Prethodno su učešće otkazali predsednici Albanije i Hrvatske, Bujar Nišani i Ivo Josipović.\nPredsednica Kosova Atifete Jahjaga nije bila pozavana da učestvuje na Samitu u Ohridu, zbog, kako su naveli kosovski zvaničnici, protivljenja Srbije i BiH.\nŠef srpske diplomatije Ivan Mrkić rekao je 29. maja novinarima u Beogradu da Kosovo nije moglo da bude pozvano na samit SEECP, jer prema osnivačkom aktu te inicijative u njoj mogu biti samo države članice.


BiH izvezla 400.000 kilograma certifikovane OK organske robe – Magazin Plus\nHome/BiH izvezla 400.000 kilograma certifikovane OK organske robe\nBiH izvezla 400.000 kilograma certifikovane OK organske robe\nBernisa Klepo, audit manager u Organskoj kontroli, za Poslovne novine dala je podatak da je u 2013. godini, do sada, izvezeno 400.000 kilograma OK certifikovane organske robe, u vrijednosti 3,5 miliona KM.\nNajvećim dijelom se radi o samoniklom ljekovitom i aromatičnom bilju i jagodičastom voću koje je izvezeno na tržište Švicarske i tržište zemalja Evropske zajednice, uglavnom Njemačke, Francuske, Austrije, Italije i Švedske.\n“Što se tiče certifikacije organske proizvodnje i prerade, kao osnovne djelatnosti OK-a, mogu reći da je Organska kontrola, međunarodnom akreditacijom, priznavanjem od EU i Švicarske, te proširenjem geografskog opsega djelovanja dosegla vrh i zaokružila proces koji namjeravamo održati i u narednom periodu. U prilog ovome ide i činjenica da su neke od renomiranih kompanija iz susjednih Srbije i Crne Gore prepoznale značaj međunarodno akreditovanog tijela, te su pokazale interesovanje za Organsku kontrolu i OK certifikacijski program”, istakla je Klepo.\nPrema njenim riječima, Organska kontrola je, sa ciljem povećanja broja OK certifikovanih proizvođača van granica BiH, sklopila ugovor o poslovnoj i stručnoj saradnji sa respektabilnom i akreditovanom certifikacijskom kućom TMS CEE (ranije TÜV SÜD Serbia) koja za OK vrši inspekcijski servis za proizvođače iz Srbije koji žele biti certifikovani u skladu sa OK certifikacijskim programom.\nNajavila je da je dalji razvoj OK, u smislu proširenja opsega djelovanja, usmjeren na implementaciju sistema upravljanja koji se odnose na kvalitet, sigurnost hrane i okoliš (HACCP, ISO 9001:2008, ISO 22000:2005, ISO 14001:2004), te standarda u poljoprivredi i prehrambenoj industriji kao što su GlobalG.A.P, IFS i BRC, pišu Poslovne novine.\nTolerancija je teško dostižan cilj u siromašnoj zemlji


Inter traži vezistu, ovo su mete! - Sportske.net\nInter traži vezistu, ovo su mete!\nKako prenosi "Gazeta delo Sport", uprava "Neroazura" sprema zamenu za odlazećeg Portugalca.\nLiverpul smanjio apetite oko StaridžaNađen dogovor, Interov promašaj u PL!Pastore saopštio odluku, hoće li PSŽ popustiti?Murinjo nije gotov, cilja još jedan transfer ove zime?Platili ga 40 miliona, sad ga neće niko!\nŽoao Mario je na izlaznim vratima "Đuzepe Meace", on će karijeru nastaviti u Premijer ligi, više o tome OVDE.\nUprava Intera voljna je i da mu angažuje zamenu, iako nije previše igrao kod Spaletija, njegovim odlaskom oslobodiće se prostor za još jednog veznog igrača.\nNa radaru uprave tako su se našla dvojica fudbalera, Mariov zemljak i takođe pitomac Sportiga Vilijam Karvaljo, ali i francuski internacionalac iz redova Nice Vilan Siprien.\nŠto se tiče Karvalja, on se sa odlaskom iz Lisabona povezuje već neko vreme, želeli su klubovi iz Premijer lige da ga vide u svojim redovima, pominjan je bio i Monako, ali je Portugalac ostao u domovini.\nOn želi da ide, smatra da je došlo vreme da napravi iskorak u karijeri, ali uprava "Lavova" je rešena da na njegovom transferu zaradi što više novca.\nLetos se pominjalo da traže oko 40 miliona evra, tolikom potražnjom odbili su Vest Hem, videćemo da li su sada spremni da spuste cenu i izađu u susret i igraču i Interu.\nŠto se tiče Sipriena, nema sumnje da je pristupačnija opcija od portugalskog reprezentativca, kako je upisao svega tri nastupa u Ligi 1 ove sezone.\nIpak, razlog za propuštanje velikog broja mečeva bila je teška povreda koju je zadobio još u martu prošle godine na utakmici sa Kaenom, vratio se na teren početkom decembra i upisao pomenuta tri nastupa u tamošnjem šampionatu.\nNjegova vrednost na transfermakrt.com se procenjuje na oko 10 miliona evra, ali nema sumnje da bi ekipa sa Azurne obale zahtevala makar duplo više za njegove usluge.\nIpak, to je i dalje povoljnije od svote koju bi Inter morao da izdvoji za Karvalja, a videćemo kako će se ova priča završiti u narednih nedelju dana.


12.01.2018 u 07:57\nSvetska premijera „Iskopanog Sokrata”\nBeogradska filharmonija na svojoj kamernoj sceni izvela je svetsku premijeru dela „Iskopani Sokrat” kompozitora Ijana Vilsona. Program je deo ciklusa „Pandemonijum”. Violinistkinja Filharmonije Dušica Mladenović uz svoje kolege gudače i glumce Đorđa Živadinovića Grgura i Mihajla Jovanovića predstavila je muzičko-scenski komad za čiji rediteljski oblik je bio zadužen Vlatko Ilić. Skoro jedan vek od nastanka „Sokrata”, koga je komponovao Erik Sati na Platonove stihove, irski kompozitor Vilson napravio je novu verziju kompozicije, ali za solo violinu, kamerni orkestar i naratore. – Naziv „Iskopani Sokrat” odnosi se na moj osećaj da ovo ostvarenje predstavlja davanje novog života jednoj staroj kompoziciji – objasnio je autor komada. Za solistkinju Mladenović rad na ovom delu bio\n30.12.2017 u 11:54\n„Supernova” za kraj godine u Beogradskoj filharmoniji\nBeogradska filharmonija pod vođstvom maestra Alana Bjelinskog održala je spektakularni novogodišnji koncert na sceni Kolarca. Baš kao i preksinoć na istom mestu, filharmoničari su svirali teme iz holivudskih akcionih filmova dok je publika na velikom video-bimu gledala Supermena, Iks mena, Tora, Spajdermena, Zoroa, junake „Ratova zvezda”... Filharmoničari su sa velikom sigurnošću napravili novi iskorak u primenjenu, ovog puta filmsku muziku. Publika je sa velikim oduševljenjem slušala izuzetne teme iz holivudskih filmova dok su superjunaci na velikom platnu pokazivali svoje supermoći. Baš zbog toga koncert je nazvan „Supernova”. U drugom delu nastupa filharmoničari su „predstavili” Betmena, Kapetana Ameriku, Fantastičnu četvorku i Tinejdž mutant nindža kornjače, a na samom kraju\n10.12.2017 u 10:45\nJubilarni Zimski koncert Fakulteta muzičke umetnosti (FMU) održan je u Kolarčevoj zadužbini. Publika je uživala u monumentalnoj Devetoj simfoniji Ludviga van Betovena. Jedno od najvećih dostignuća klasične muzike redovno se nalazi na programima koncerata širom sveta, posebno u prazničnim i svečanim prilikama i bilo je inspiracija brojnim simfoničarima. Centralna horska partija, čuvena „Oda radosti”, danas je zvanična himna Evropske unije. S Mešovitim horom i Simfonijskim orkestrom FMU nastupio je Akademski hor „Kolegijum muzikum”. Specijalni gost na sceni bio je Akademski hor „Obilić”. Kao solisti predstavili su se Evgenija Jeremić, sopran, Nataša Jović, mecosopran, Mladen Prodan, tenor, i Sava Vemić, bas. Za dirigentskom palicom bio je maestro Bojan Suđić. Povod za koncert bilo\n26.10.2017 u 23:03\nBolero u Muzeju savremene umetnosti\nBeogradska filharmonija zajedno sa šefom -dirigentom Gabrijelom Felcom, priredila je pravi spektakl za kraj sedmodnevnog otvaranja Muzeja savremene umetnosti. Ovo kulturno zdanje bilo je puno posetilaca, a više od hiljadu ljudi ostalo je ispred ulaza pokušavajući da čuje filharmonijski nastup. U maniru flešmoba, 45 filharmoničara izvelo je Ravelov Bolero, tako što su se jedan po jedan pojavljivali na sceni, predvođeni Felcom i to sa stepeništa odozgo. Najpre je perkusionista Aleksandar Radulović započeo čuveni ritam Bolera na dobošu, a ostali muzičari su lagano prilazili svirajući čuvenu temu. Tokom sedamneast intenzivnih minuta svi filharmoničari su se sakupili na istom mestu dok se publika tiskala da vidi ovaj jedinstveni performans. Poslednji taktovi Ravelove kompozicije su\n08.10.2017 u 14:18\nTetka Danki, s ljubavlju\nNa Velikoj sceni Narodnog pozorišta priređen je koncert Filharmonije mladih „Borislav Pašćan” kojim je dirigovao maestro Đorđe Pavlović. Program „S ljubavlju našoj tetka Danki” posvećen je uspomeni na dugogodišnju umetničku direktorku ovog orkestra, Danicu Tomković (1939–2017). Na repertoaru su bile kompozicije koje su Danki, kako su je zvali njeni saradnici, bile posebno drage. To su „Pa-de-de” i „Valcer cveća” iz baleta Petra Iljiča Čajkovskog „Krcko Oraščić”, „Vokaliza” Sergeja Rahmanjinova, Adađo iz „Spartaka” Arama Hačaturjana, „Adađeto”, iz Pete simfonije Gustava Malera... Izvedena je i Mokranjčeva „Heruvimska pesma” za koju je Tomkovićeva uradila aranžman za gudački orkestar. U orkestru Filharmonije mladih sinoć su nastupili muzičari svih generacija od samog osnivanja do\n25.06.2017 u 22:14\nVelika filharmonijska beogradska žurka\nKoncert Beogradske filharmonije kod Palate „Srbija” otvoren je uvertirom opere „Karmen” Žorža Bizea, a novi šef dirigent Filharmonije Gabrijel Felc na srpskom jeziku poželeo je dobrodošlicu publici rečima: „Mi smo Beogradska filharmonija, sviramo za vas, uživajte!” Prvi i najveći koncert u istoriji Srbije klasične muzike na otvorenom sinoć je izvela Beogradska filharmonija pod upravom Gabrijela Felca. Najpopularnije kompozicije ozbiljne muzike po izboru ljubitelja klasike orkestar je odsvirao na mestu gde će se u budućnosti nalaziti nova dvorana Filharmonije, u novobeogradskom Bloku 13 u blizini Palate „Srbija”. Koncertu je prošle večeri slušalo je prema nezvaničnim procenama dvadesetak hiljada posetilaca.\n25.06.2017 u 12:32\nVučić: Nova zgrada Beogradske filharmonije do 2020.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić poručio je danas na sastanku sa slavnim dirigentom Zubinom Mehtom da nova zgrada Beogradske filharmonije mora biti završena do 2020. godine. Mehta koji boravi u Beogradu, povodom koncerta na otvorenom Beogradske filharmonije pod njegovom upravom, zahvalio je Vućiću na svemu što čini za Beogradsku filharmoniju, kao i na planu za izgradnju nove koncertne dvorane o kojoj je razgovarao tokom svoje poslednje posete Beogradu. Vučić je naglasio da nova koncertna dvorana beogradske filharmonije mora biti završena do 2020. godine. „Beograd je kosmopolitski grad i zaslužuje operu koja će postati ne samo njegov, već i simbol celog regiona”, istakao je Vučić. Vučić i Mehta dogovorili su postavljanje statue slavnom holivudskom glumcu srpskog porekla Karlu\n22.06.2017 u 14:27\nMehta, Felc i Beogradska filharmonija u nedelju kod Ušća\nBesplatan koncert Beogradske filharmonije na otvorenom, zajedno sa šefom-dirigentom Gabrijelom Felcom i specijalnim gostom Zubinom Mehtom, biće održan u nedelju, 25. juna, na lokaciji između Ušća i Palate Srbija, u novobeogradskom Bloku 13, sa početkom u 20 časova. Kapije za posetioce biće otvorene od 17 časova i postavljene iz pravca Ulice Ušće i u Bulevaru Nikole Tesle. Obe ulice će biti zatvorene za saobraćaj. Na koncertu pod otvorenim nebom neće biti klasičnog sedenja, već Beogradska filharmonija poziva publiku na veliki piknik tokom kojeg će uživati u hitovima klasične muzike koje je izabrala. (Tanjug)\nArturo Markes – najpopularniji kompozitor u Srbiji\nOčekivao sam da će za naš koncert publika u Beogradu pre izabrati kompoziciju nekog Rusa, a ne Meksikanca! – kaže za naš list Gabrijel Felc, šef-dirigent Beogradske filharmonije, ne krijući iznenađenje što su Arturo Markes i njegovo delo Danson br. 2 dobili najviše glasova naše publike, ubedljivih 634.865, kao jednu od kompozicija koje će Beogradska filharmonija izvesti na svom koncertu na otvorenom u nedelju 25. juna.


Ivan Bosiljčić | Studio 011\n“Par stihova za nas”\nČudesan spoj koncerta i pozorišne predstave našeg popularnog glumca i njegovog benda, donosi trenutke za pamćenje!\nAutorski projekat glumca Ivana Bosiljčića, koji uspešno izvodi od 2009. godine, najzad gostuje u Kanadi!\nReč je o kombinaciji različitih umetničkih formi, uz obradu popularnih muzičkih tema od 60-tih godina do danas. Filmska muzika, najveći evergrin hitovi, ruske romanse i savremeni pop hitovi, isprepletani bezvremenim stihovima Jesenjina, Rakića, Šantića, Bodlera, Radičevića.\nOvo muzičko poetsko veče nosi uzbuđenje dramske predstave i kvalitet koncerta, pokazujući raskošni talenat našeg popularnog glumca u punom sjaju. Zato ne čudi što puni dvorane širom sveta a ulaznice su uvek rasprodate danima unapred.\nIako je počeo da gradi uspešnu internacionalnu karijeru, Ivan Bosiljčić koji je dobitnik brojnih nagrada među kojima je i Sterijina, našao je vremena da sa publikom u Kanadi podeli svoje umetničko nadahnuće inspirisano muzikom i stihovima…


Tokom mirovanja ćelijskog ciklusa, bazna tijela organiziraju primarne cilije i borave na ćelijskom korteksu, u blizini plazma membrane. Na ulasku u ćelijski ciklus, cilijje se resorbiraju, a bazno tijelo migrira u jedro, gdje funkcionira kao organizator centrosom. Centriole, bazna tijela i cilija su važni za odvijanje mitoze, [[polarnost||, diobu ćelija, transport proteina, signalizaciju, pokretljivost i osjetljivost (senzibilnost). Mutacije koje utiču na bazne organe su povezane s nekoliko bolesti čovjeka, prije svega Bardet-Biedl sindrom. Regulacija proizvodnje baznih tijela i prostorne orijentacije je u funkciji domena nukleotid-vezujućih proteina γ-tubulinaa. Biljke nemaju centriole, a samo niže, kao što su mahovine i paprati, sa pokretnim spermatozoidima imaju bičeve i bazna tijela.