Sud potvrdio presudu u korist Sveti Stefan hotela - Turistički žurnal Sud potvrdio presudu u korist Sveti Stefan hotela - Turistički žurnal\nApelacioni sud potvrdio je prvostepenu presudu kojom je utvrđeno da kompaniji Sveti Stefan hoteli, nastaloj restrukturiranjem Hotelske grupe Budvanska rivijera, pripada 115,7 hiljada EUR za deo zakupnine Svetog Stefana i hotela Miločer.\nTo je novac koji je Budvanska rivijera naplatila od Adriatic propertiesa za treći kvartal 2019. godine, piše Pobjeda.\nVeće sudija Nevenke Popović, Katarine Đurđić i Rama Strikovića odbilo je žalbu Budvanske rivijere, koja će, kada presuda postane pravosnažna, pod pretnjom prinudnog izvršenja, taj novac morati da isplati sa kamatom od oktobra 2019. godine.\nSudije nisu prihvatile navode iz žalbe da je Privredni sud usko tumačio dokaze, bez sagledavanja celokupne slike, te da bi, da je pažljivo ocenio dokaze, na osnovu saslušanja svedoka, nesporno zaključio da se zakupnina isplaćuje unapred, a da je u tom trenutku jedino Budvanska rivijera bila ovlašćena da primi uplatu.\nPredstavnici Sveti Stefan hotela tvrde da im taj iznos pripada od momenta osnivanja, pa su tražili isplatu za period od 26. avgusta do 30. septembra 2019. godine. Budvanska rivijera je bila stava da im taj novac ne pripada, jer obaveza za kvartalnu rentu dospeva 1. jula, kada kompanija Sveti Stefan hoteli nije bila osnovana.\nDodatno su ukazivali da su za porez na nepokretnost za tu godinu platili 173,4 hiljade EUR i još 50 hiljada prilikom osnivanja tog preduzeća.\nBivši direktor Sveti Stefan hotela Miško Rađenović naveo je da prilikom restrukturiranja Budvanske rivijere, koje je rezultiralo osnivanjem Sveti Stefan hotela, zbog praćenja realizacije i naplate po ugovoru o zakupu, nije bilo govora o tome ko će naplatiti taj iznos, a ni kasnijeg dogovora, zbog čega je sud o tome morao da odluči.\nBivša direktorica Budvanske rivijere, Katarina Kažanegra, kazala je da su sva prava iz ugovora o zakupu prenijeta na Sveti Stefan hoteli njenim osnivanjem, te da je automatski stvorena obaveza za prihodovanje prve sljedeće rente, budući da su zakupninu za treći kvartal naplatili početkom jula.\nOba suda su bila stava da sporni dio zakupnine pripada Sveti Stefan hotelima, imajući u vidu da Zakon o obligacionim odnosima propisuje da od časa kada je obaviješten o otuđenju zakupljene stvari, zakupac kiriju može platiti samo novom vlasniku.\n– Kako je među strankama nesporna činjenica da je Budvanska rivijera imovinu koja je bila predmet ugovora o zakupu prenijela na Sveti Stefan hotele, to tužilac ima pravo na dio zakupnine, jer je zakupac dužan zakupninu za dio trećeg kvartala isplatiti tužiocu novom vlasniku – stav je sudova.


Iskorak svih grana vlasti vodi do finala | EUME\nNaslovnica Info Intervjui Iskorak svih grana vlasti vodi do finala\nOptimizam da do pomaka može doći baziramo prvenstveno na proevropskoj orijentaciji svih političkih subjekata i njihovog odnosa odgovornosti prema biračima. Ne možemo govoriti o aktiviranju ili “neformalnom postojanju” klauzule balansa, jedino možda o percepciji različitih aktera u crnogorskom društvu da proces ne ide željenom brzinom.\nCrna Gora se nalazi na ključnoj tački pregovora s EU, kad svi akteri u društvu i sve grane vlasti moraju napraviti iskorak da zajedno dovedu zemlju u finale, poručila je glavna pregovaračica Zorka Kordić.\nOna je u intervjuu “Vijestima” rekla da na srednji rok, unapređenje dijaloga i postizanje konsenzusa u Skupštini o najaktuelnijim pitanjima sa EU agende, uključujući reformu pravosuđa, ali i izbornog zakonodavstva, apsolutni su prioritet društva za naredni period.\nKordić je navela da je na nedavno održanoj Međuvladinoj konferenciji između Crne Gore i EU Crna Gora dobila nedvosmislene pohvale za kontinuiranu usklađenost sa Zajedničkom vanjskom i bezbjednosnom politikom EU, kao snažan odraz njene jasne geostrateške orijentacije.\n”To je naglašeno u intervencijama više država članica EU, ali i institucija EU. Takođe, pohvaljena je i regionalna saradnja i njegovanje dobrosusjedskih odnosa, kao i ekonomski oporavak nakon pandemije COVID-19”, rekla je Kordić.\n84 odsto građana bi glasalo za ulazak u EU ako bi referendum bio organizovan u ovom trenutk\nEvropski komesar za proširenje Oliver Varhelji je prošle sedmice, nakon međuvladine konferencije sa delegacijom Crne Gore, rekao da je za reforme potrebna stabilna vlada i parlamentarna većina i da je vrijeme da se posao ubrza.\nPripremili ste Akcioni plan za adresiranje preporuka iz posljednjeg Izvještaja Evropske komisije. Vjerujete li da će on doprinijeti ispunjenju preporuka koje je Evropska komisija dala na posljednjoj Međuvladinoj konferenciji između Crne Gore i EU?\nAkcioni plan za adresiranje preporuka iz Izvještaja Evropske komisije apsolutno se poklapa sa preporukama EU i predstavlja odličan mehanizam za usmjeravanje i ubrzavanje procesa. Prvi put imamo planski dokument koji se fokusira na ključne nalaze Izvještaja u kratkom roku, kao dodatnu alatku strateškom okviru procesa pristupanja EU. Podsjetiću da se u realizaciji obaveza iz procesa pristupanja prvenstveno vodimo Programom pristupanja Crne Gore Evropskoj uniji, kao krovnim dokumentom koji definiše obaveze na srednji rok. Takođe, pripremili smo dinamičke planove koji se fokusiraju na izazove u privremenim mjerilima. Svi ti dokumenti, zajedno s Akcionim planom koji je oročen do kraja juna 2022. kao referentnom tačkom kada će Evropska komisija praviti presjek stanja za sljedeći godišnji izvještaj, treba da doprinesu ispunjavanju preporuka Evropske komisije, između ostalog i sa posljednje Međuvladine konferencije. Vjerujem da će veće vlasništvo nad procesom koje su institucije preuzele Akcionim planom, ali i veća odgovornost, rezultirati predanim i efikasnijim radom koji će donijeti konkretne rezultate i svakako bolju ocjenu u narednom Izvještaju.\nNa čemu bazirate optimizam da će predviđene obaveze na putu ka EU, kako je saopšteno nakon sjednice Savjeta za vladavinu prava, biti realizovane do juna 2022, s obzirom na nedostatak podrške u Skupštini, gdje treba usvojiti ključne propise?\nCrna Gora se nalazi u ključnoj tački pregovora s EU, kad svi akteri u društvu i sve grane vlasti moraju napraviti iskorak da zajednički dovedemo zemlju u finalnu fazu, što je i jasno očekivanje država članica izraženo na Međuvladinoj konferenciji. Realizacija konkretnog Akcionog plana podrazumijeva intenzivnu saradnju Vlade i Skupštine, prevashodno u dijelu usvajanja ključnih propisa. Na srednji rok, unapređenje dijaloga i postizanje konsenzusa u Skupštini o najaktuelnijim pitanjima sa EU agende, uključujući reformu pravosuđa, ali i izbornog zakonodavstva, apsolutni su prioritet našeg društva za naredni period. Optimizam da do pomaka u tom pogledu može doći baziramo prvenstveno na pro-EU orijentaciji svih političkih subjekata i njihovog odnosa odgovornosti prema biračima. Naime, sve parlamentarne stranke u svojim programima imaju istaknute evropske integracije, te očekujemo da posvećenost tom programskom opredjeljenju pokažu i u praksi, na što ih obavezuje jasna vizija evropske budućnosti preko 70 odsto građana koji podržavaju ideju što skorijeg članstva Crne Gore u Evropskoj uniji.\nNa Međuvladinoj konferenciji istaknuta su očekivanje da se obezbijedi stabilna vlada i funkcionalni parlament kako bi se osigurao viši stepen vladavine prava. Kakav odgovor je dala delegacija Crne Gore s obzirom na političku krizu u državi?\nMeđuvladina konferencija je format gdje se na najvišem političkom nivou sa državama članicama EU razmatraju najvažniji elementi procesa pregovora, prvenstveno vanjskopolitička orijentacija zemlje, a onda i ključni prioriteti u vladavini prava, s fokusom na buduće korake u kratkom i srednjem roku. Upravo je sa crnogorske strane istaknuta snažna opredijeljenost Vlade za što većim stepenom sinergije s parlamentom, za unapređenjem instrumenata saradnje u oblasti evropskih integracija i za što otvorenijim dijalogom oko najvažnijih obaveza države u procesu pregovora s EU. Naglašeno je da evropska integracija i vizija članstva u EU prevazilaze sve podjele u društvu, te da činjenca da bi, uz kontinuiranu podršku članstvu u EU od preko 70 odsto, čak 84 odsto građana glasalo za ulazak u EU ako bi referendum bio organizovan u ovom trenutku. Ovo uliva poseban optimizam za iznalaženjem konstruktivnih rješenja i građenja daljeg dijaloga oko obaveza koje su nam zajedničke i koje smo i u Akcionom planu označili kao predmet intenzivne saradnje.\nKad bi Crna Gora mogla da se oslobodi klauzule balansa koja neformalno postoji već godinu, a koja je modifikovana novom metodologijom pregovaranja?\nOko pitanja očuvanja balansa između napretka u vladavini prava s jedne strane i napretka u drugim poglavljima, Evropska komisija je u Izvještaju za Crnu Goru za 2021. bila vrlo jasna – da je opšti balans, u skladu s pregovaračkim okvirom, sačuvan, a da su privremena mjerila sada prioritet. Revidirana metodlogija proširenja počiva na pregovaračkom okviru između Crne Gore i EU i nije modifikovala principe na kojima je on zasnovan. Dakle ne možemo govoriti o aktiviranju ili “neformalnom postojanju” klauzule balansa, jedino možda o percepciji različitih aktera u crnogorskom društvu da se proces ne odvija željenom brzinom. Svakako da je želja svih nas da Crna Gora uđe u finalnu fazu pregovora što prije.\nZa šta je Crna Gora pohvaljena, a za koje stvari je najviše dobila kritika zemalja članica na Međuvladinoj konferenciji?\nCrna Gora je dobila nedvosmislene pohvale za kontinuiranu usklađenost sa Zajedničkom vanjskom i bezbjednosnom politikom EU, kao snažan odraz njene jasne geostrateške orijentacije. To je naglašeno u intervencijama više država članica EU, ali i institucija EU. Takođe, pohvaljena je i regionalna saradnja i njegovanje dobrosusjedskih odnosa, kao i ekonomski oporavak nakon pandemije COVID-19. Međuvladina konferencija između Evropske unije i Crne Gore je poslužila da osnažimo dijalog sa državama članicama, sa fokusom na ključne reforme koje su potrebne kako bi se omogućio dalji intenzivni nastavak procesa pristupanja. Naglasili su još jednom da će ukupni napredak u pregovorima naročito zavisiti u ispunjenju privremenih mjerila u vladavini prava. Pozdravili su napore koje Crna Gora ulaže u tom pravcu i ohrabrili nas da nastavimo u istom duhu. Naročita pažnja se, kako je rečeno, mora posvetiti slobodi izražavanja i medija, borbi protiv korupcije, jačanju nezavisnosti institucija, prvenstveno pravosudnih, reformi javne uprave, izbornoj reformi i parlamentarnom političkom dijalogu.\nRaduje snaženje prisustva Francuske na Zapadnom Balkanu\nDa li Vas brine što Francuska preuzima predsjedavanje Savjetom EU od 1. januara, s obzirom na njene rigidne stavove kada je politika proširenja u pitanju? Može li to dodatno usporiti napredak Crne Gore?\nSvaka država koja predsjedava Savjetom EU nastoji da na sveobuhvatan način adresira pitanja o važnosti za optimalno funkcionisanje EU i da ohrabri dinamičan odnos sa svim njenim partnerima. Sa zadovoljstvom ćemo sarađivati s francuskim predsjedništvom EU, posebno težeći da pokažemo da je Crna Gora dobar primjer primjene revidirane metodologije proširenja koju je upravo inicirala Francuska.\nPrema prioritetima koje je predstavila na Međuvladinoj konferenciji, predsjedavanje Francuske će se odvijati oko tri ose djelovanja: oporavak, jačanje i pripadanje. Plan Francuske je da osnaži Šengen zonu, reformiše odbrambeni sistem EU i posveti se rješavanju nezaposlenosti. U pogledu odnosa sa Zapadnim Balkanom, u prioritetima nove Trojke (Francuka, Češka, Švedska) je primjena srateškog pristupa za snažniju ekonomsku integraciju regiona, ali i fokus na implementaciji revdirane metodologije za što bolje rezultate u vladavini prava, slobodi medija i snažnijoj ekonomiji. U najavi je i nastavak političkog dijaloga na visokom nivou na liniji EU – Zapadni Balkan.\nRaduje snaženje prisustva Francuske na Zapadnom Balkanu između ostalog i kroz angažovanje AFD – Francuske agencije za razvoj, koja može biti značajan partner u sprovođenju Ekonomsko-investicijskog plana.


DONETA KONAČNA ODLUKA O KUPCU Kuršumlijska banja dobija novog vlasnika\nFoto: Vlada Republike Srbije / Promo\nKuršumlijsko preduzeće A.D. "Planinka" postaće vlasnik Kuršumlijske banje, odlučila je komisija Direkcije za imovinu Republike Srbije. Ukupna početna cena kompleksa "Žubor" u Kurumlijskoj Banji je 1.415.836 evra, a pisane ponude za kupovinu dostavljane su do 12. avgusta.\nRATEL MERI ELEKTROMAGNETSKO ZRAČENJE U 11 GRADOVA SRBIJE Rezultati stalno dostupni građanima\nKućica za termo izvor nije bila predmet otuđenja već će način korišćenja termalnog izvora biti regulisan po Zakonu o rudarstvu i geološkim istraživanjima, a naknada u skladu sa Zakonom o naknadama za korićenje javnih dobara.\nPored Prolom i Lukovske banje AD "Planinku" čini i fabrika Prolom vode a ova kompanija upravlja i parkom prirode "Đavolja varoš".\nOGLAŠENA PRODAJA Kuršumlijska banja ponuđena za 1,4 miliona evra\nIMA NADE I ZA VRANJSKU BANJU Na pomolu i kupci za banju u Kuršumliji\nBanja Rusanda dobija prvu GEOTERMALNU ELEKTRANU u Vojvodini\nZABORAVLJENI HOTEL U LEŽIMIRU MOGAO BI POSTATI MODERAN CENTAR Uskoro prodaja, evo koja je početna cena\nPoslednji ovogodišnji konkurs projekta "Triple Win" za zapošljavanje medicinskih sestara i tehničara u Nemačkoj počeo je pre nekoliko dana i trajaće do 4. oktobra. Zainteresovani medicinski radnici mogu da se prijave preko Nacionalne službe za zapošljavanje (NSZ), a kroz ovaj projekat za odlazak na rad u Nemačku mogu da konkurišu isključivo oni sa završenom srednjom četvorogodišnjom školom i završenim stručnim ispitom.\nBEZBEDNOSNO EKONOMSKI INCIDENT Radnici u nuklearnoj elektrani rudarili KRIPTOVALUTE\nSlužba bezbednosti Ukrajine (SBU) istražuje bezbednosni incident koji se dogodio jednoj nuklearnoj elektrani u ovoj zemlji. Istražuje se da li je upravo ovaj incident ugrozio nacionalnu bezbednost Ukrajine, te omogućio napadačima potencijalni pristup internim sistemima nuklearne elektrane u blizini grada Južnoukrainska na jugu zemlje.\nSUTRA OTVARANJE PONUDA ZA MORAVSKI KORIDOR Radovi u septembru?\nPonude na tenderu za izbor strateškog partnera za gradnju Moravskog koridora, auto-puta od Preljine do Pojata, biće otvorene u utorak (27. avgusta), a radovi bi mogli da počnu u septembru, izjavila je u nedelju (25. avgusta) potpredsednica vlade i ministarka građevinarstva Zorana Mihajlović.\nKRAGUJEVAC DOBIJA VEĆI STADION Čika Dača sa 25.000 mesta\nU okviru projekta rekonstrukcije i izgradnje stadiona u Srbiji i kragujevački gradski stadion, popularni Čika Dača, trebalo bi da bude rekonstruisan i proširen.\nEvo zašto je BITKOIN efikasniji za PLAĆANJE POREZA od bankarskih kartica\nEvn Kun, suosnivač kripto berze Coinberry sa sedištem u Torontu, tvrdi da je bitkoin (BTC) efikasniji za plaćanje poreza od bankarskih kartica.\nARAPI BI DA GRADE RIZORT KOD ULCINJA Projekat od milijardu evra doneo bi tri luksuzna hotela, 105 vila, heliodrom...\nU Ulcinj su ovih dana počeli da pristižu investitori zainteresovani za izgradnju projekta Mavrijan Luxury Resorts.\nUvoz iz Srbije na Kosovo pao na 0,7 odsto\nUvoz robe iz centralne Srbije na Kosovo pao je sa 12,3 odsto, koliko je iznosio u oktobru prošle godine, pre nego što su uvedene takse od 100 odsto, na 0,7 procenata u julu ove godine, podaci su Kosovske agencije za statistiku (KAS).\nRASTU STRANE INVESTICIJE Francuska, Hongkong i Holandija najviše uložili u Srbiji\nPrema rečima ministra finansija Srbije Siniše Malog, ukupan priliv direktnih stranih investicija u Srbiji u prvoj polovini ove godine je 1,9 milijardu evra, što je oko 31 odsto više nego u istom periodu lane.\nSAD i Japan blizu trgovinskog sporazuma\nSjedinjene Američke Države i Japan u principu su se saglasili o suštinskim elementima trgovinskog sporazuma za koji su američki predsednik Donad Tramp i japanski premijer Šinzo Abe rekli da se nadaju da će ga potpisati sledećeg meseca u Njujorku, prenosi Rojters.\nVELIKI PAD Akcije na azijskim berzama "potonule" zbog trgovinskog rata\nNa azijskim berzama došlo je do velikog pada akcija nakon što je zaoštravanje trgovinskog rata između Sjedinjenih Američkih Država i Kine ponovo dovelo do neizvesnosti globalne ekonomije.\nBeba OSTAVLJENA u blizini groblja u beogradskom naselju Žarkovo! Hitno prevezena u Tiršovu\nAMSS: Radovi na putu usporavaju saobraćaj, gužve ka većim gradovima\nPTICE BEZ KOJIH ĆEMO OSTATI Ove ugrožene vrste nestaju u Srbiji, i to zbog ova ČETIRI JEZIVA RAZLOGA\nGDE JE ŽIVOT NAJMANJE STRESAN Muškarci najduže žive u Australiji, a žene u OVOJ evropskoj državi\nNEZAPAMĆENO: Volkswagen opozvao 700.000 vozila!\nSTRAVIČNO PRIZNANJE UBICE IZ JABUKOVCA "Ušao sam maskiran, rvao se sa Draganom, uzeo pare i pobegao. Onda sam se vratio da ih ZAUVEK UĆUTKAM"\n"TO JE STRAŠAN UDARAC, I DALJE MI SE PLAČE" Trudna Kristina Radenković u suzama otkrila kroz kakav pakao je prošla\nBeba ostavljena u blizni groblja u beogradskom naselju Žarkovo\n"GLEDAO SAM KAKO HARADINAJ UBIJA SPRSKOG POLICIJCA" Jezivo svedočenje prvog komšije Ramuša Haradinaja\nNAKON ŠTO JE SINIŠA MIHAJLOVIĆ POBEGAO IZ BOLNICE Italijom zbog Srbina odjekuje SAMO JEDNA REČ\n"NISMO MOGLI DA VERUJEMO" Igrači Bolonje u šoku zbog onoga što je uradio Siniša Mihajlović: Dugujemo mu IZVINJENJE!


PROGRESSIVE MAGAZIN | KOMPANIJA DM U 2021. GODINI DONIRALA ZAJEDNICI REKORDNIH 29,1 MILIONA DINARA\n20. XII 2021. | Kompanija dm drogerie markt Srbija godinu završava rekordnim donacijama, u ukupnom iznosu od 29,1 miliona dinara, od čega je 8,3 miliona dinara u novcu, dok je 20,8 miliona dinara u vidu kupovine neophodne opreme i robe. Naime, drogerijski lanac, koji važi za jednu od društveno najangažovanijih kompanija u zemlji, nastavio je da sprovodi humane aktivnosti kroz već prepoznatljive kampanje i projekte kao što su Giving Friday, Movember, humanitarni sat na otvaranjima i reotvaranjima dm drogerija i Zasadi drvo, dok je ujedno podržao brojne organizacije i grupe kroz najrazličitije vidove pomoći.\n„Ponosni smo što naše poslovne uspehe uvek prate projekti koji su važni za unapređenje sredine u kojoj živimo i poslujemo. Zato, kao neodvojiv deo našeg poslovnog uspeha stoji podrška našoj zajednici i dragim sugrađanima. U želji da uzvratimo zajednici na poverenju dugom skoro 18 godina, nastojimo da svoju poziciju na tržištu usmeravamo u cilju stvaranja pozitivnih promena u društvu, ali i oplemenjivanja pojedinaca i kompanija da budu tu jedni za druge. Naša kompanija postoji zahvaljujući ljudima i zato će u našem fokusu uvek biti čovek“, ističe Vesna Stojanović, direktorka dm Srbija i Severna Makedonija.\nKompanija je najveći deo doniranih sredstava u godini za nama izdvojila za podršku zdravstvu, čak 4,6 miliona dinara. Na tom planu, pored mnoštva bolnica u zemlji, u okviru tradicionalne kampanje Movember, dm će donirati medicinsku opremu odeljenju urologije Kliničkog centra Kragujevac u iznosu od 1,5 milion dinara, s ciljem da poboljša uslove lečenja u toj ustanovi i upozori na značaj prevencije pretežno muških bolesti, kao što su rak prostate i rak testisa.\nOve jeseni, pokrenuta je još jedna inicijativa s ciljem smanjenja broja gladnih – kampanja ’Spasimo hranu, spasimo humanost’, koju je dm podržao doniranjem namirnica u vrednosti od 2 miliona dinara.\nTradicionalna podrška kompanije sigurnim kućama širom Srbije nastavljena je i 2021. godine, kada je žrtvama porodičnog nasilja donirana roba u vrednosti od 2,5 miliona dinara.\nKompanijea je postala i naslovni sponzor dm Ženske trke, u organizaciji Beogradskog maratona, promovišući zdrav život, značaj bavljenja fizičkom aktivnošću, brojne načine primarne zdravstvene prevencije kod ženske populacije, ali i ekološke alternative za kvalitetnije životno okruženje svih nas. Ujedno, trka je bila značajna i zbog obezbeđenih uslova za učešće žena s invaliditetom, na koje se odazvalo više od 50 žena.\nUjedno, kako bi svet učinila boljim mestom, ne samo za ljude nego i za naše krznene prijatelje, kompanija je usmerila donaciju u proizvodima u iznosu od preko 680 hiljada dinara udruženjima za životinje kako bi im se ukazala neophodna pomoć.


Ivan Lazarević sudi Finalni turnir Evrolige\nDatum kreiranja utorak, 09 jul 2013 15:21\nKao što ste ranije imali priliku da pročitate, od 13. do 14. jula 2013. godine u Marmarisu (Turska) će se odigrati Finalni turnir Evropske lige za 2013. godinu u konkurenciji seniora. Na Finalnom turniru su se pored domaćina Turske našle i reprezentacije Belgije, Češke i Hrvatske kao pobednici grupa.\nNaš međunarodni sudija, Ivan Lazarević, delegiran je za jednog od sudija Finalnog turnira. Čestitamo mu i želimo mu uspešno suđenje u Turskoj.\nPrvog dana turnira igraju se polufinalni mečevi, a parovi su: Češka - Belgija (14:00č) i Turska - Hrvatska (17:00č). Finale i meč za treće mesto se igraju u nedelju 14. jula. Za sve utakmice postojaće live stream putem interneta na sajtu Laola1.tv.\nInformacija o utakmicama na kojima Ivan bude sudio biće objavljenji u okviru ove vesti.\nZoran Radovanović sudi finale Balkanijade\nDatum kreiranja sreda, 03 jul 2013 19:18\nS malim zakašnjenjem objavljujemo vest da se u Tekirdagu (Turska) od 29. juna do 03. jula održava Balkanijada za kadetkinje za 2013. godinu. Naša reprezentacija je zauzela 3. mesto pobedivši u današnjoj utakmici reprezentaciju Crne Gore rezultatom 3:0.\nU finalnoj utakmici koja se takođe igra danas (03. jula) sastaju se reprezentacije Turske i Grčke. Ovu utakmicu će kao I sudija suditi naš nacionalni sudija Zoran Radovanović.\nVladimir Simonović sudi utakmice IV kola Evropske lige 2013.\nDatum kreiranja ponedeljak, 01 jul 2013 17:48\nPoslednje, IV kolo ligaškog dela takmičenja Evropske lige za 2013. godinu igra se od 05. do 07.07.2013. Naš međunarodni sudija, Vladimir Simonović, biće jedan od sudija na utakmicama grupe B koje se igraju u češkom gradu Opovu.\nFinal four će se igrati 13. i 14.07.2013. - muške reprezentacije će nastupati u Marmarisu (Turska), dok će ženske reprezentacije igrati u Varni (Bugarska).\nIvan Lazarević sudi utakmice III kola Evropske lige 2013.\nDatum kreiranja ponedeljak, 24 jun 2013 17:45\nUtakmice III kola Evropske lige za 2013. godinu igraju se u periodu od 28. do 30.06.2013. Naš međunarodni sudija, Ivan Lazarević, biće jedan od sudija na utakmicama grupe A koje se igraju u rumunskom gradu Krajovi.\nMirko Janković sudi utakmice II kola Evropske lige 2013.\nDatum kreiranja četvrtak, 20 jun 2013 11:25\nProteklog vikenda igrale su se utakmice prvog kola Evrospke lige za 2013. godinu. Predrag Balandžić, kandidat za međunarodnog sudiju, bio je jedan od sudija na utakmicama prvog kola grupe C koje su se igrale u hrvatskom gradu Rovinju.\nDrugo kolo, takođe grupe C, igra se u Izraelskom gradu Ranani, a naš međunarodni sudija, Mirko Janković, biće jedan od sudija na ovim utakmicama.\nV. Ćuk supervizor FIVB, D. Ćuk, Gradinski i Simonović sude Svetsku Ligu 2013.\nDatum kreiranja petak, 07 jun 2013 01:18\nOve godine igra se XXIV izdanje FIVB Svetske Lige. Sve reprezentacije su podeljene u 3 grupe po 6 ekipa. Naša reprezentacija će igrati u B grupi u kojoj se nalaze još i Rusija, Italija, Kuba, Nemačka i Iran. U grupi A igraće reprezentacije Brazila, Poljske, SAD, Bugarske, Argentine i Francuske, dok će se u grupi C sastati Kanada, Koreja, Finska, Holandija, Japan i Portugalija.\nOsim naših odbojkaša, Srbiju će na ovogodišnjem izdanju Svetske Lige predstavljati i četvorica naših članova. Vladimir Ćuk imaće ulogu supervizora FIVB, dok će trojica naših međunarodnih sudija Dragutin Ćuk, Goran Gradinski i Vladimir Simonović suditi na pojedinim utakmicama.


Šta rizikujemo ako koristimo zastareo operativni sistem - Užice online\nDa li ste sigurni sa Vašim zastarelim OS\nMnogi privatni i poslovni korisnici i dalje se oslanjaju na operativne sisteme kojima je istekla ili uskoro ističe podrška proizvođača, pokazalo je istraživanje kompanije “Kasperski”.\nIako su dostupne novije verzije takvih operativnih sistema, oko 41 odsto korisnika i dalje koristi operativni sistem kom je istekla ili uskoro ističe podrška proizvođača, poput “Windows XP” ili “Windows 7”.\nDa bi testirali koliko ovakvih rizičnih sistema postoji i kako bi procenili nivo rizika, istraživači kompanije Kaspersky analizirali su anonimne podatke o korišćenju operativnih sistema koje su dobili od korisnika rešenja Kasperski sekjuriti netvork (uz njihov pristanak). Rezultati pokazuju da četiri od deset korisnika i dalje koristi zastarele sisteme, uključujući i one izuzetno stare poput “Windows XP” i “Viste”.\nPosmatrajući specifične verzije zastarelih operativnih sistema koje se koriste, dva odsto privatnih korisnika i jedan odsto radnih stanica koje koriste mirko preduzeća oslanjaju se na “Windows XP” operativni sistem koji nije podržan više od 10 godina.\nManje od pola procenta privatnih korisnika i mikro preduzeća i dalje preferira sistem “Windows Vista”, za koji je glavna podrška završena pre sedam godina.\nInteresantno je što su neki privatni i poslovni korisnici propustili besplatno ažuriranje na “Windows 8.1” i nastavili da koriste “Windows 8”, koji “Majkrosoft” ne podržava od januara 2016. godine.\nSledeća generacija SMS poruka


Erdogan zapretio proterivanjem deset ambasadora iz Turske - Sandžak Haber - Sandžačke Internet Novine\nNaslovna Svijet Turska Erdogan zapretio proterivanjem deset ambasadora iz Turske\nISTANBUL – Turski predsednik Redžep Tajip Erdogan zapretio je danas da će proterati ambasadore iz deset zemalja, uključujući Francusku, Nemačku i SAD posle poziva tih zemalja da Turska oslobodi navodnog protivnika režima Osmana Kavalu.\n„Rekao sam našem ministru spoljnih poslova da ne možemo sebi priuštiti da im (ambasadorima) poželimo dobrodošlicu u našu zemlju“, rekao je Erdogan, a prenose turski mediji.\nKanada, Francuska, Finska, Danska, Nemačka, Holandija, Novi Zeland, Norveška, Švedska i SAD pozvale su u ponedeljak na „pravedno i brzo rešavanje afere“ Osmana Kavale, turskog izdavača i mecene koji se nalazi u zatvoru četiri godine bez suđenja.\n„Zar vi treba da delite lekcije Turskoj“, naveo je Erdogan i dodao da je tursko pravosuđe nezavisno.\nTurske vlasti su u utorak pozvale ambasadore tih deset zemalja, ocenjujući „neprihvatljivim“ njihov poziv na oslobađanje Kavale.\nVlasti su 2013. godine optužile Kavalu (64) poznatu ličnost civilnog društva da želi da destabilizuje državu. Kavala je te godine podržao antivladine proteste. Potom je 2016. godine optužen za pokušaj rušenja vlade tokom neuspelog državnog udara.\nEvropski sud za ljudska prava naložio je u decembru 2019. njegovo neposredno oslobođanje.\nPrethodni tekstTUČA MALOLETNIKA U NOVOM PAZARU! Mladić (16) uboden u stomak\nSledeći tekstUhapšen osumnjičeni za ubistvo porodice Đokić


Kineska Alibaba prodaje rusku hranu\nJedna od najvećih onlajn prodavnica, kineski „AliEkspres“, počinje saradnju sa ruskim internet prodavnicama. Ruski proizvodi će se pojaviti na „AliEkspresu“ 11. novembra, kada se u Kini održava tradicionalna onlajn rasprodaja.\nObjavljeno 10.11.2015 10:03\nKrajem mjeseca „Tmol global“, koji je sastavni dio kompanije „Alibaba“, krenuće sa prodajom ruskih prehrambenih proizvoda u Kini. Kineski potrošači će moći da kupe kondenzovano mlijeko, ulje, čokoladu, slatkiše, dječju hranu.\nUslovi pod kojima će raditi ruske kompanije ne razlikuju se od uslova za kineske: „AliEkspres“ uzima proviziju od pet odsto cijene isporučenog proizvoda.\nŠef predstavništva „AliEkspresa“ u Rusiji Mark Zavadski za Sputnjik kaže da je za ovaj kineski lanac Rusija jedno od tri najveća tržišta.\nOsim toga, kompanija „Alibaba“, u čijem je „AliEkspres“ vlasništvu, zajedno sa ruskim centrom za inovacije „Skolkovo“ raspisala je konkurs za najbolje ruske projekte u sferi mikroelektronike. Pobjednici će uz pomoć sajta „AliEkspres“ dobiti mogućnost da plasiraju svoje proizvode na američko i evropsko tržište.


Izvor: Radio 021, 29.Avg.2018, 23:04\nFudbaleri Crvene zvezde plasirali su se večeras u Ligu šampiona, pošto su u gostima igrali nerešeno 2:2 sa Salcburgom u revanš utakmici baraža.\nU prvoj utakmici prošlog utorka u Beogradu bilo je nerešeno 0:0.\nSalcburg je poveo >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio 021 << pogotkom Munasa u 45. minutu, da bi posle samo tri minuta igre u nastavku isti igrač iz jedanaesterca povisio na 2:0. Strelac oba gola za Zvezdu bio je El Fardu Ben u 65. i 66. minutu.\nZvezda je bila loša u prvom poluvremenu, dok je Salcburg u tom delu imao mnogo šansi i čak 15 šuteva na gol. Često su šutirali iz daljine, ali je Milan Borjan bio prilično siguran. Poslednji šut bio je gol Dabura, koji je ostao neometan pored direktnog čuvara Vujadina Savića i rutinski savladao Borjana.\nDrugo poluvreme počelo je loše po beogradski tim, pošto je u 47. minutu Savić na ivici šesnaesterca oborio Hanesa Volfa, a sudija Čunejt Čakir pokazao je na belu tačku. Minut kasnije siguran izvodjač najstrože kazne bio je Dabur. Delovalo je da crveno-beli nemaju rešenja kako da probiju odbranu Salcburga koji je u tim trenucimna imao potpunu kontrolu nad utakmicom.\nSALZBURG - Fudbaleri Crvene zvezde plasirali su se večeras u Ligu šampiona, pošto su gostima igrali nerešeno 2:2 sa Salzburgom u revanš utakmici baraža...Crveno-beli su tako prvi put od osnivanja Lige šampiona u ovom formatu i osvajanja titule prvaka Evrope izborili plasman u najelitnije takmičenje....


Danas se obeležava 20. godina od početka rata u BiH – Nadlanu.com\nDanas se obeležava 20. godina od početka rata u BiH\nObjavljeno 6. apr 2012. / 12:51:47\nZvanično obeležavanje 20. godišnjice početka opsade Sarajeva biće održano danas manifestacijom pod nazivom "Sarajevska crvena linija".\nU sklopu manifestacije biće održani koncerti ozbilje muzike na otvorenom, a biće postavljene i prazne crvene stolice, njih 11.541, u centru Sarajeva, kao spomen na ubijene Sarajlije koje danas neće obilježiti 6. april, dan grada.\nAutor ovog projekta je režiser i angažovani javni radnik Haris Pašović.\nOčekuje se dolazak mnogih javnih i političkih ličnosti iz BiH, kao i stranih delegacija, a u Sarajevo su stigle medijske kuće iz svih delova svijeta.\nPovodom 20. godišnjice od početka rata u BiH, pristižu brojne reakcije.\nAmerička ambasada u Sarajevu je saopštila da su građani BiH pokazali hrabrost i snagu da očuvaju dinamično multietničko društvo uprkos velikim izazovima i velikom gubitku.\n„Dvadeset godina od početka opsade prisjećamo se svega što su građani Sarajeva i cijele Bosne i Hercegovine proživjeli. Njihova izdržljivost u vremenu od ratnih strahota pa do aktuelnog procesa pomirenja daje nam nadu, jer danas multietnička, demokratska BiH nastoji postati prosperitetna zemlja, čvrsto usidrena u euroatlantske institucije. SAD i dalje iskreno cijeni prijateljstvo i partnerstvo između naših dviju zemalja„, saopšteno je iz ambasade.\nSarajevska opsada je trajala je 1.425 dana. Počela je tako što je vojska JNA zauzela Međunarodni aerodrom u naselju Ilidža 5. aprila 1992. godine, a završila je zvanično 29. februara 1996. godine, tri meseca nakon što je potpisan Dejtonski sporazum.\nZa to vrijeme je ubijeno 11.541 građana Sarajeva, među kojima 1.601 dete. Preko 50 hiljada osoba je ranjeno.\nArtiljerija Jugoslovenske narodne armije (JNA), koju je kasnije koristila vojska Republike Srpske, bila je postavljena na brda oko Sarajeva. Procenjuje se da je oko 120 minobacača i 250 tenkova bilo stacionirano na tim brdima, te desetine snajpera, koji su danonoćno grad držali pod opsadom.\nSrpskom vojskom je komandovao optuženi za ratne zločine Ratko Mladić, koji se nalazi u haškom sudu.\nSve zgrade u Sarajevu bile su pogođene tenkovskim projektilima, granatama ili snajperskim hicima. Preko 35.000 zgrada je potpuno uništeno, među kojima su bolnice, medijske kuće, kulturni i verski objekti, institucije vlasti, kasarne, mostovi i drugi objekti.\nMerima Spahić, dopisnica agencije Beta\nSARAJEVO, 6. aprila 2012.\nbihgodišnjicarat u bivšoj Jugoslavijisarajevo\nIvan Bosiljčić u bolnici\nČetvrt veka od masakra na Tjenanmenu\n25 godina od masakra na trgu Tjenanmen\nSarajevo: Demonstranti i danas blokiraju saobraćaj kod Predsedništva\nObeležena 55. godišnjica kubanske revolucije\nOdata pošta Mao Cedungu\nSarajevo: 40 povređenih u sudaru tramvaja\nZAPROSIO JE NA ULICAMA SARAJEVA: Dalila pristala da se uda…\nNE SKIDAJU OSMEH SA LICA: Đokovići imaju još jedan razlog za…


Makron sazvao hitan sastanak Savjeta za nacionalnu bezbjednost | Trebinje Danas\nMakron sazvao hitan sastanak Savjeta za nacionalnu bezbjednost\n21.02.2022. u 20:01\nFrancuski predsjednik Emanuel Makron sazvao je hitan sastanak Savjeta za nacionalnu bezbjednost radi razgovora o krizi u Ukrajini, saopšteno je danas iz njegove kancelarije.\nMakron je nešto ranije razgovarao sa predsjednicima Rusije Vladimirom Putinom i Ukrajine Vladimirom Zelenskim. On je, takođe, razgovarao i sa njemačkim kancelarom Olafom Šolcom i liderima EU radi koordinisane reakcije Evrope na posljednja dešavanja.\nEU se danas pridružila pozivima Moskvi da ne prizna nezavisnost samoproglašenih Donjecke Narodne Republike i Luganske Narodne Republike.\nPutin je u telefonskom razgovoru sa Makronom i Šolcom najavio plan da potpiše dekret o priznanju nezavisnosti DNR i LNR.


SPORT – Страна 84 – Slobomir – Internet, Radio i TV stanica ; najnovije vijesti iz BiH i regiona\nPočetna / SPORT (stranica 84)\n15. јуна 2016.\tREPUBLIKA SRPSKA, SPORT, VIJESTI 0\nSportisti su poznati kao veliki i istrajni borci, što je svakako od pomoći u vremenu kada se teško dolazi do sredstava kako bi sportski klubovi funkcionisali, a manifestacije koje oni organizuju bile na nivou koji zaslužuju. Ipak, da nije pomoći domaćih kompanija, vrlo je upitno šta bi se desilo sa ...\nKOLIKO ĆE PARTIZAN ZARADITI OVOG LJETA?\n14. јуна 2016.\tSPORT, VIJESTI 0\nTo, naravno, pre svega zavisi od rezultata na evropskoj sceni koje tokom leta bude ostvarila ekipa Ivana Tomića, kao i od eventualnih prodaja nekih prvotimaca, ali u Humskoj očekuju i neke dodatne prihode od već realizovanih transfera. Kada je u pitanju taj dodatni priliv novca, crno-beli do kraja ljeta očekuju ...\nIBRAHIMOVIĆ OPSOVAO MAŽIĆA\nSvoj dobro poznati temperament Zlatan Ibrahimović je pokazao i juče u par navrata, tokom utakmice između reprezentacija Švedske i Republike Irske u prvom kolu Grupe E Evropskog prvenstva. Meč je završen bez pobednika, rezultatom 1:1, naš arbitar Milorad Mažić i njegovi pomoćnici su odlično obavili posao, ali Ibra ne bi ...\nStrana 84 od 115« Prva...607080«8283848586\t»\t90100110...Poslednja »


Kotlovi - Smart Direct\n-- svi proizvođači -- Bergen Remeha prvo najjeftiniji prvo najskuplji prvo najnoviji 10 proizvoda po stranici 20 proizvoda po stranici 50 proizvoda po stranici\nBergen kombinovani gasni kotao Sirius 26*Isporuka kotlova besplata u krugu od 20km od distributivnog centra: Pančevo, Sombor, Sremska Mitrovica, Šid, Niš, Beograd, Kragujevac ,Novi Sad ,Kać, Kraljevo ,Vršac i Užice.\nIsporuka preko 20km se naplaćuje.DETALJNIJE 5.989 din Bergen kotao Maximus 20 (120-180 m2)*Isporuka kotlova besplata u krugu od 20km od distributivnog centra: Pančevo, Sombor, Sremska Mitrovica, Šid, Niš, Beograd, Kragujevac ,Novi Sad ,Kać, Kraljevo ,Vršac i Užice.\nIsporuka preko 20km se naplacuje.DETALJNIJE 8.219 din Bergen kotao Maximus 25 (150-230 m2)*Isporuka kotlova besplata u krugu od 20km od distributivnog centra: Pančevo, Sombor, Sremska Mitrovica, Šid, Niš, Beograd, Kragujevac ,Novi Sad ,Kać, Kraljevo ,Vršac i Užice.\nIsporuka preko 20km se naplacuje.DETALJNIJE 8.829 din Bergen kotao Maximus 30 (180-280 m2)*Isporuka kotlova besplata u krugu od 20km od distributivnog centra: Pančevo, Sombor, Sremska Mitrovica, Šid, Niš, Beograd, Kragujevac ,Novi Sad ,Kać, Kraljevo ,Vršac i Užice.\nIsporuka preko 20km se naplacuje.DETALJNIJE 9.449 din Bergen etažni kotao PrimusPrimus Plus 25D/L rata 7.519x12\nPrimus Plus 35D/L rata 9.669x12\n*Isporuka kotlova besplata u krugu od 20km od distributivnog centra: Pančevo, Sombor, Sremska Mitrovica, Šid, Niš, Beograd, Kragujevac ,Novi Sad ,Kać, Kraljevo ,Vršac i Užice.\nIsporuka preko 20km se naplacuje.\nDETALJNIJE 9.669 din Bergen kotao Maximus 35 (210-320 m2)*Isporuka kotlova besplata u krugu od 20km od distributivnog centra: Pančevo, Sombor, Sremska Mitrovica, Šid, Niš, Beograd, Kragujevac ,Novi Sad ,Kać, Kraljevo ,Vršac i Užice.\nIsporuka preko 20km se naplacuje.DETALJNIJE 10.269 din Remeha kondenzacioni kotao AVANTA PLUS 24CGasni kondenzacioni kotao visoke efikasnosti za grejanje prostorija i zagrevanje tople potrošne vode pomoću integrisanog pločastog izmenjivača toplote.\nKotao je opremljen energetski efikasnosnom elektronskom pumpom, trokrakim ventilom, ekspanzionom posudom, manometrom, sigurnosnim ventilom, automatskim odzrakama.DETALJNIJE 10.969 din Bergen kotao Maximus 40 (240-370 m2)*Isporuka kotlova besplata u krugu od 20km od distributivnog centra: Pančevo, Sombor, Sremska Mitrovica, Šid, Niš, Beograd, Kragujevac ,Novi Sad ,Kać, Kraljevo ,Vršac i Užice.\nIsporuka preko 20km se naplacuje.DETALJNIJE 11.199 din Remeha kondenzacioni kotao Tzerra Plus 24C*Isporuka kotlova besplata u krugu od 20km od distributivnog centra: Pančevo, Sombor, Sremska Mitrovica, Šid, Niš, Beograd, Kragujevac ,Novi Sad ,Kać, Kraljevo ,Vršac i Užice.\nIsporuka preko 20km se naplaćuje.DETALJNIJE 11.489 din Bergen kotao Maximus 50 (300-450 m2)*Isporuka kotlova besplata u krugu od 20km od distributivnog centra: Pančevo, Sombor, Sremska Mitrovica, Šid, Niš, Beograd, Kragujevac ,Novi Sad ,Kać, Kraljevo ,Vršac i Užice.\nIsporuka preko 20km se naplacuje.DETALJNIJE 12.019 din


Među preostalim nerešenim pitanjima je i poreklo revolucionara Goce Delčeva (Fotografija: Borisov i Zaev odaju počast Delčevu na njegovom gorbu u Crkvi Svetog spasa u Skoplju, 2019.)\nMakedonski diplomata Muhamed Halili za Radio Slobodna Evropa (RSE) kaže kako ne očekuje da se Bugarska suprotstavi dobivanju datuma za početak pristupnih pregovora Severne Makedonije i EU ovog meseca, ali neće biti iznenađen ako se opstrukcije dese kasnije.\nZvanična Sofija poručila je, naime, juče kako Severna Makedonija može računati na Bugarsku, kada je u pitanju početak pristupnih pregovora, ali ipak ne može očekivati bezuslovnu podršku.\n"Uzevši u obzir da od dana kada startaju pregovori imamo 33 poglavlja za otvaranje, očekujem da svakog trenutka kada budu hteli, mogli bi da nas opstruiraju na našem putu integracija. Crvene linije su trebali da nam navedu još pre potpisivanja sporazuma o dobrosusedstvu, a ne sada", komentariše za RSE diplomata Muhamed Halili, bivši ambasador Severne Makedonije u Belgiji i Danskoj.\nŠest sastanaka, a još nerešenih pitanja\nTo da Bugarska ne daje Severnoj Makedoniji bezuslovnu podršku za otvaranje pregovora je zaključak saopšten juče posle konsultativnog sastanka bugarskog državnog vrha.\nBugarski predsednik Rumen Radev nakon tog sastanka juče je izjavio da nije zadovoljan radom Zajedničke komisije za istorijska i obrazovna pitanja Bugarske i Severne Makedonije, koja je pre dve godine počela da radi na pronalaženju rešenja za sporne momente iz zajedničke istorije Bugara i Makedonaca.\nKomisija, formirana na osnovu Sporazuma o prijateljstvu, dobrosusedstvu i saradnji Bugarske i Severne Makedonije, na dosadašnjih šest sastanaka uspela je dogovoriti i vladama dve zemlje predložiti zajedničko praznovanje Svetog Kirila i Metodija, Svetog Klimenta, Svetog Nauma i srednjevjekovnog vladara, cara Samoila.\nTakođe, dala je i preporuke o poboljšanju delova udžbenika istorije za šesti razred u Makedoniji i za peti razred u Bugarskoj koji se odnose na antički period.\nMeđu preostalim neusaglašenim pitanjima je, uz ostalo, poreklo revolucionara Goce Delčeva, jer bugarska strana smatra da je on Bugarin, dok Makedonci insistiraju na tome da je Delčev makedonske nacionalnosti.\n'Negacija makedonskog naroda'\nBugarska strana, ocenjuje za RSE univerzitetski profesor Lazar Lazarov, postavlja nerealne zahteve.\n"Nisu sporni samo zahtevi o Gocetu Delčevu, Janetu Sandanskom i Klimentu Ohridskom, radi se o negaciji makedonskog naroda kao naroda ili o prisvajanju. Takvo prijateljstvo ne ide u interesu dobrosusedskih odnosa. Stalno pričaju da smo mi izmišljena nacija posle 1944, 1945. godine. I Grci nas ucenjuju, ali nisu postavili kao uslov identitet i jezik, koji su specifikumi za svaku naciju", Lazarov.\nIako je bugarski premijer Bojko Borisov izjavio da "Bugarska neće sebi dozvoliti da u istoriji bude zapisana kao država koja je blokirala Makedoniju na putu ka EU", podsetio kako ipak postoji 71 instrument da to uradi prilikom otvaranja poglavlja u pregovorima.\nAmbasador Halili smatra kako su izjave bugarskih državnika delimično namenjene za unutrašnju upotrebu i dobijanje političkih poena na domaćem terenu, ali da ni Radev, a niti Borisov nemaju konkretne koristi od toga u ovom trenutku.\n"Njihovi izbori nisu sutra ili krajem meseca, već je jasno da oni vodu teraju na svoj mlin. Od trenutka kada su se saglasili da potpišu dogovor (Sporazuma o prijateljstvu, dobrosusedstvu i saradnji Bugarske i Severne Makedonije, op.a.), očekuje se da se ponašaju kao što su se dogovorili i da u hodu rešavaju probleme, ali svakako možemo očekivati da se u hodu javljaju i prepreke", smatra Halili.\nPrivrednici ozbiljno zabrinuti\nU međuvremenu, Bugarsko-makedonska i Makedonsko-bugarska privredna komora su izrazile ozbiljnu zabrinutost zbog sve većeg politiziranja činjenica u zajedničkoj balkanskoj istoriji obe zemlje.\nU njihovom zajedničkom saopštenju se navodi da i pored potpisivanja Dogovora o prijateljstvu između dve države i organizovanja ekonomskog foruma u Skoplju, na kome je bila predstavljena Bela knjiga, odnosno Mapa puta za saradnju u stvaranju bolje biznis klime, ipak statistika pokazuje da ekonomska saradnja dve države beleži pogoršanje.\nOptužbe da bugarski udžbenici prepravljaju eru komunizma\nZašto susedi osporavaju makedonsko ime, naciju, jezik i crkvu?


Ima li opasnosti od radikalizacije u Sandžaku?\nNedavna izjava muftije Muamera Zukorlića da bi Sandžaku mogla pretiti nova radikalizacija nije izazvala preterane reakcije među bošnjačkim političkim strankama. Nešto oprezniji u pogledu moguće radikalizacije u Sandžaku su predstavnici civilnog društva koji političare smatraju najodgovornijim za tenzije, već godinama prisutne u jednom od najnerazvijenih delova Srbije.\nIako je najavio moguću radikalizaciju, muftija Muamer Zukorlić kaže kako ni sam ne zna na koji način će do toga doći, ali da govori o osećaju koji „polako raste u novim generacijama”.\nSead Šaćirović, portparol Mešihata Islamske zajednice u Srbiji, kaže za RSE, da najavljenu radikalizaciju ne treba shvatiti kao moguće sukobe već kao želju mladih ljudi da Sandžak u budućnosti menjaju:\n„Muftija (Zukorlić) je mislio da će ta omladinska snaga i polet dovesti do radikalizacije, naravno, institucionalnim putem, jer tako se mora raditi, imajući u vidu da ovi koji nas danas predstavljaju po tom pitanju ništa ne čine.\nPostoji određeni broj faktora, tu mislim na pojedince, kojima odgovara da se s vremena na vreme javljaju neke incidentne situacije na čijim talasima oni i dalje opstaju.\nSandžak je najnerazvijeniji deo Srbije i područje gde se apsolutno krše i ljudska i vjerska prava.“\nSa druge strane, muftija srbijanski Muhamed Jusufspahić kaže za RSE da nije isključeno da do radikalizacije dođe, ali sumnja da bi se to tako lako moglo dogoditi:\n„Da, postoji određeni broj faktora, tu mislim na pojedince, kojima odgovara da se s vremena na vreme javljaju neke incidentne situacije na čijim talasima oni i dalje opstaju. Mislim da postoje vrlo jednostavni mehanizmi koji mogu to da spreče i koji će to sprečiti.“\nProstor Sandžaka dodatno je je bio izložen interesu javnosti, nakon nedavne posete reis-ul-uleme, poglavara Islamske zajednice BiH Mustafe Cerića, koji je tokom te posete izjavio da su ugrožena verska prava muslimana. Ta izjava izazvala je spiralu reakcija. Prvo je ministar vera Bogoljub Šijaković, izjavio da Mustafa Cerić, zbog svojih izjava, nije dobrodošao u Srbiji, a nakon toga muftija Zukorlić zatražio je od ministra Šijakovića da podnese ostavku, zbog, kako je naveo, uvreda i kleveta iznetih na račun Mustafe Cerića.\nGotovo svakodnevni napadi između dve islamske zajednice u Srbiji (od kojih jedna smatra da sedište treba da bude u Beogradu, a druga da je administrativni i duhovni centar u Sarajevu) ponovo su otvorile čitav niz pitanja o sprezi između verskih i političkih podela u Sandžaku. Pored toga, predstavnici organizacija za zaštitu ljudskih prava, ističu da su politički zvaničnici najodgovorniji za produbljivanje\nJedino ko remeti taj mir je muftija Zukorlić koji, vidim ovih dana iz medija, nije zadovoljan nekim svojim ličnim položajem u islamskoj zajednici i iz toga izbijaju njegove frustracije.\nkrize koja je poslednjih godina sve prisutnija između bošnjačkih političkih i verskih lidera.\nPredstavnici bošnjačkih političkih stranaka ističu da su takve ocene preterane i da Sandžaku, barem u ovakvom političkom ambijentu, ne prete nikakva nova radikalizacija.\nEsad Džudžević, iz Bošnjačko-demokratske stranke Sandžaka (koju predvodi Sulejman Ugljanin) i posalnik u Skupštini Srbije, kaže za RSE da je „svaki radikalizam u Sandžaku, koji je primećen poslednjih godina, vezan upravo za muftiju Muamera Zukorlića”:\n„Situacija u Sandžaku je veoma stabilna. Mi imamo dva ministra u vladi iz obe bošnjačke stranke, jedino ko remeti taj mir je muftija Zukorlić koji, vidim ovih dana iz medija, nije zadovoljan nekim svojim ličnim položajem u islamskoj zajednici i iz toga izbijaju njegove frustracije. Tako da, bilo koja vrsta radikalizacije i podizanja tenzija isključivo zavisi od gospodina Zukorlića.“\nMeho Omerović, potpredsednik Sandžačke demokratske partije (čiji je predsednik Rasim Ljajić), i takođe poslanik u Skupštini Srbije, kaže za RSE da deo vernika i stanovnika Sandžaka oseća napetost o kojoj govori muftija Zukorlić, ali da se stanje u budućnosti ipak neće radikalizovati:\n„Verujem da neće doći do radikalizacije i nekih, ne daj bože, novih sukoba do kojih je između vernika u\nMi znamo kakav je odnos naše politike prema islamu i prema drugim verama, bez obzira što se zakonom priznaju najveće verske zajednice, ali praktičan, dnevno... odnos prema njima je negativan.\nskoroj prošlosti dolazilo. Ali, da su klima i ambijent takvi da su ljudi spremni da naprave svašta, to smo već videli u proteklom periodu, pogotovo kada imamo situaciju koju ne treba zanemariti, a koja može da bude jedan fitilj, a to je da je 50 procenata stanovnika Novog Pazara i Tutina nezaposleno.“\nSonja Biserko, predsednica Helsinškog odbora za ljudska prava koji je već godinama u različitim projektima za osnaživanje civilnog društva, prisutan u Sandžaku, kaže za RSE da su izjave ministra Šijakovića neprikladne i da to pokazuje kakve sve reperkusije mogu proizaći iz odluka najviših državnih zvaničnika. On naglašava da u Sandžaku ima i određenih kršenja ljudskih prava, ali da je najveći problem taj što država određene manjine, bilo verske ili etničke, gura u neku vrstu segregacije:\n„Mi znamo kakav je odnos naše politike prema islamu i prema drugim verama, bez obzira što se zakonom priznaju najveće verske zajednice, ali praktičan, dnevno... odnos prema njima je negativan. Mi živimo u jednom vrlo brutalnom društvu gde je nasilje postalo oznaka i u konstantnoj ksenofobiji i autizmu. Prema tome, to su sve elementi koji u velikoj meri određuju položaj manjina i njihovo osećanje sigurnosti u takvom društvu.“


Peticija da Peppersi dodju u Beograd! - Peticije.online\nPeticija da Peppersi dodju u Beograd!\nMolim vas potpisite peticiju da Peppersi ovoga puta dodju u Beograd!!!\nMarija i Danijela :D Kontaktirajte autora peticije\nPotpisivanjem, ovlašćujem Marija i Danijela :D da preda moj potpis onima koji imaju moć odlučivanja po ovom pitanju.\nPromovišite peticiju "Peticija da Peppersi dodju u Beograd!" na ovoj listi


Bomba iz PL, Jović u Ligi šampiona, zajedno sa lošim dečkom engleskog fudbala? - Sportske.net\nZidan ponovio da računa na njega, ponuda stigla u Madrid!\nDoneta odluka o revanš mečevima osmine finala Lige šampiona!Milan krenuo po Srbina!Gotovo! Kap koja je prelila čašu, Real doneo odluku oko Jovića, ovo je rasplet!Azarova sezona za zaboravSamo što se vratio na teren, Luka Jović mora u izolaciju!\nPosle informacija o odlasku Luke Jovića odnosno o tome da je Real spreman da ga proda, Zidan je rekao da je Srbin odličan igrač, da je imao problema, da je i sam nezadovoljan onim što se dešava.\n"Računam na njega za sledeću sezonu", tvrdi Francuz.\nAli, pita se Perez.\nOn navodno želi da izvuče veći deo novca za Jovića koji je meta kritika, Milan je tim koji želi Srbina, sada se čak pominje i Juventus, ali čini se da u tim navodima nema nikakve podloge, osim da Juve traže "devetku".\nPlus i da ga uzmu na pozajmicu, sa otkupom, oni ne bi pristali kao u slučaju Morate da ugrade klauzulu o otkupu, i razigraju Luku za Real.\nBomba je stigla iz Engleske.\nNaime, Lester veruje da bi mogao da stigne do Jovića i upari ga sa Vardijem. Naime, "Lisice" iako igraju mnogo slabije nego pre pandemije, i dalje se nadaju da će završiti u top 5 (ili četiri, ali Sitijeva kazna bi značila da i peti ide u Ligu šampiona).\nU ovom trenutku ekipa Brendana Rodžersa je pala na četvrto mesto, ima bod više od Junajteda, ali sedam od Vulsa, do kraja su četiri kola. Siti će saznati sudbinu o suspenziji u ponedeljak, tada će biti jasnije, ako ostane na snazi, Lester ne bi imao ništa protiv ni da bude peti i igra Ligu šampiona.\nImaće novca za Jovića, platili bi ga oko 40 miliona sa bonusima, Rodžers veruje da bi bio idealno pojačanje, od napadača ima Ajoze Pereza i Kelečija, ali nema klasičnog napadača. Slimani je na pozajmici u Monaku, ali klub pokušava da ga proda, Jović bi zaista dobio pravu šansu i ne bi bio pod tolikim pritiskom.\nČeka jasno Milan, koji je mnogo veći klub, ali neće igrati u Ligi šampiona.\nVidećemo šta će se dešavati, zamislite tandem Jović-Vardi!


Nova sezona projekta "Mladi poslastičar": Na redu učenici iz Zrenjanina\n“Poslastičarstvo je prava umetnost, divan zanat koji, u vremenu koje briše sve pred sobom, ne sme da nestane”. Ovako Zdravko Gavrilović, naš najpoznatiji poslastičar i brend ambasador kompanije “Dijamant”, koji je osvojio treće mesto na svetskom takmičenju poslastičara 2010. godine u Luksemburgu, opisuje zanat koji mnogi smatraju najslađom umetnošću na svetu.\nU vremenu kada smo preplavljeni tehnologijom i društvenim mrežama, postoji ona mala grupa ljudi koja je odlučila da svoju karijeru posveti tradiciji i pravljenju različitih umetničkih dela na tanjiru. Ta dela, pored fenomenalnog ukusa, daju prizor koji zauvek ostaje u pamćenju.\nI to je kompanija “Dijamant” prepoznala pre četiri godine, kada je započela projekat “Mladi poslastičar”. Ovaj projekat talentovanim mladim ljudima širom Srbije pruža priliku da pokažu svoje umeće u svetu poslastičarstva.\nPROČITAJTE JOŠ: Božanstvena poslastica: Savin beli rolat sa šumskim voćem\nNajbolji radovi se prepoznaju u sitnim detaljima\nPrvo iznenađenje ih je dočekalo početkom novembra kada su posetili Ugostiteljsko – turističku školu u Nišu. Tamo je Zdravko budućim zvezdama u ovoj industriji pripremio specijalitet koji nikoga nije ostavio ravnodušnim. “Ljubav prema umetnosti” je prepoznalo dvadesetak učenika i nekoliko profesora, koji su svoje vreme posvetili Masterclass predavanju. Na njemu su sa velikom pažnjom pratili Zdravka koji je još jednom pokazao da se najbolji radovi prepoznaju u onim sitnim detaljima koje ne vidimo, ljubavi koju osećamo i savršenstvu koju dostižemo samo napornim radom.\nNakon održanog predavanja, za svoje mesto na finalnom takmičenju u Beogradu prijavilo se petoro učenika. Oni su za manje od dva sata pripremili poslasticu i pokazali zbog čega baš oni zaslužuju mesto u finalu i titulu najboljeg mladog poslastičara u Srbiji.\nUskoro će tu priliku imati i učenici Ekonomsko-trgovinske škola “Jovan Trajković” u Zrenjaninu. Oni sa nestrpljenjem čekaju 16. novembar da pokažu svoje znanje i veštine. Nedugo zatim na redu su i učenici iz Leskovca, Pančeva i Beograda.\nPoslastičarstvo je najslađa umetnost\nDa je poslastičarstvo najslađa umetnost, koja ne poznaje vreme i granice, najbolje prepoznaje kompanija “Dijamant” koja ovim projektom mladima pruža priliku da pokažu da ova industrija nikada neće izaći iz mode, zbog čega zaslužuje posebnu pažnju, i koja nas uči jednu veoma važnu lekciju – da su sitni detalji i ljubav ono po čemu ostajemo upamćeni.\nNa kraju takmičenja, đaci su zajedno sa profesorima, predstavnicima kompanije “Dijamant” i Zdravkom Gavrilovićem uživali u degustaciji poslastica različitih ukusa od čokolade, vanile, voća, a dekoracija je oduševila sve prisutne.\nVeliko finale projekta “Mladi poslastičar” pokazalo je da ovaj poziv i dalje živi, a da mladi ljudi gaje veliku ljubav prema ovom slatkom zanatu.\nTagovi"Dijamant" "Gastro kutak" Mladi poslastičar Zdravko Gavrilović\nNova havarija: Stanovnici naselja Ruža Šulman ponovo ostali bez vode


Papa posebno u Srbiju i na Kosovo, SPC se ne oglašava - Nova Borba\nPapa posebno u Srbiju i na Kosovo, SPC se ne oglašava\nPapa bi u Srbiju mogao da dođe u narednih godinu dana, kažu nezvanični izvori, prenosi Danas.\nPoglavar Rimokatoličke crkve dobio je poziv od premijera Srbije Aleksandra Vučića da dođe u prvu zvaničnu posetu Beogradu i voljan je da to učini, a ni Srpska pravoslavna crkva se ne protivi takvom pozivu. U Vladi Srbije nisu juče želeli da komentarišu ta saznanja.\nPrištinski list Koha ditore objavio je juče da je predsednik Kosova Hašim Tači, nakon najnovijeg prijema kod pape Franje, rekao da ga je papa obavestio da "namerava da poseti Kosovo i prizna realnost na Balkanu".\nToma poziv uručio pre godinu dana\nPodsetimo, predsednik Srbije Tomislav Nikolić u septembru prošle godine je tokom susreta u Vatikanu pozvao papu da poseti Srbiju, uz ogradu da o tome treba da se izjasni i Srpska pravoslavna crkva.\nPočetkom 2015. godine, pojavile su se tvrdnje da zvaničnici EU poručuju Srbiji da treba da organizuje posetu pape, na šta se oglasio i Ivica Dačić koji je tada rekao da je u interesu Srbije da papa dođe, te da bi njegova poseta "bila od koristi".\nŠta kaže Srpska pravoslavna crkva\nU januaru ove godine srpski patrijarh Irinej rekao je da ne vidi ništa loše u tome da papa poseti Srbiju. "Poseta predstavnika jedne crkve je značajan događaj i ja tu ne vidim ništa loše, ali bitno je da li on dolazi kao državnik ili kao rimski episkop, izjavio je patrijarh Irinej za Sputnjik.\nNije poznato koji je stav SPC o tome što bi u istoj poseti papu Franju ugostio i Hašim Tači.


Menja li Berlin odnos prema Moskvi - Sputnjik Srbija\n15:50 27 Januar 2021\nMenja li Berlin odnos prema Moskvi\n19:13 28.08.2015 (osveženo 16:19 05.10.2015) Preuzmite kraći link\nEvropa još uvek da ne može da ukine sankcije, iako želi partnerstvo sa Rusijom, izjavila je nemačka kancelarka Angela Merkel. Ona je istakla kako zbog sankcija veliku štetu trpe zapadne kompanije, ali da zbog „narušavanja međunarodnog prava“ pitanje ukidanja sankcionih mera još uvek ne može da dođe na dnevni red.\nBerlin nastoji da povrati konstruktivne odnose sa Moskvom, a važnu ulogu u ukidanju sankcija može da odigra i pomoć Rusije oko sirijske krize, istakla je Merkelova, a preneo „Dojče vele“. Prema njenim rečima, niz zapadnih kompanija trpi velike posledice zbog tih kaznenih mera, te je to jedan od razloga zbog kojih Evropa nastoji da dođe do takvih političkih okvira koji bi doprineli ukidanju sankcija.\nRusija i Nemačka potpisale sporazum o saradnji u kosmosu\nDirektor Asocijacije evropskog biznisa u Rusiji Frank Šauf za Sputnjik kaže da se i nemački privrednici nadaju da je u pitanju samo privremena faza i to političke prirode, te da će se ona naredne godine promeniti i da ih uskoro očekuje porast investicija u Rusiju.\n„Kada je reč o evropskom biznisu, sankcije su pre svega pogodile finansijski sektor. Proizvodnja automobila je pala za 50 odsto, što su i te kako osetili proizvođači i dobavljači. ’Dženeral motors‘ i ’Opel‘, koji su bili aktivni učesnici na ruskom tržištu, sada ga napuštaju. S druge strane, evropski biznis nastavlja da radi u Rusiji, pojedine kompanije čak i proširuju delatnost. U stalnom smo kontaktu sa predstavnicima evropskih kompanija. Oni žele da ostanu u ovoj zemlji i veruju da će rusko tržište ponovo postati privlačno za investitore“, kaže Šauf.\nU Rusiji, sa druge strane, izjavu Merkelove ne tumače tako optimistično. Štaviše, prema rečima političkog analitičara Pavela Svjatenkova u pitanju je čista retorika za unutrašnju upotrebu.\n„Ne mislim da Nemačka menja svoj odnos prema Moskvi. Merkelova šalje uobičajenu poruku — radite za nas besplatno, pomozite da obezbedimo naše interese širom sveta, na primer da srušimo Bašara Asada, ali sankcije ukinuti nećemo“, kaže on.\nBerlin nastavlja da optužuje Rusiju zbog situacije u Ukrajini, objašnjava Svjatenkov, pritom Zapad nije uspeo da natera Ukrajinu da poštuje ugovor iz Minska, konkretno da dodeli specijalni status Donjecku i Lugansku.\n„Nemačka i dalje prati instrukcije iz Vašingtona i nameće ih ostalim članicama EU, uprkos protivljenju pojedinih zemalja“, zaključuje on.\nPočev od 2014. godine, Zapad je u nekoliko navrata uvodio sankcije Rusiji zbog njene pozicije po pitanju krize u Ukrajini. U junu 2015. sankcije su produžene do 31. januara naredne godine. Rusija je na sankcije odgovorila istom merom, te je uvela zabranu na uvoz uglavnom prehrambenih proizvoda iz EU.


Neoplanta patelina jetrena pašteta 60g folija cena akcija Srbija\nNeoplanta patelina jetrena pašteta 60g folija cene\nTrenutno nemamo slike za Neoplanta patelina jetrena pašteta 60g folija\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Neoplanta patelina jetrena pašteta 60g folija po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Neoplanta patelina jetrena pašteta 60g folija na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Paštete cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Neoplanta Paštete, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Neoplanta patelina jetrena pašteta 60g folija sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Neoplanta patelina jetrena pašteta 60g folija. Pre kupovine, podatke za Neoplanta patelina jetrena pašteta 60g folija proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Prva godina Srpsko-ruskog kluba u Užicu - Užicka Republika Press\nPrva godina Srpsko-ruskog kluba u Užicu\nSvečanom akademija je obeleženo prvih godinu dana funkcionisanja Srpsko- ruskog kluba koji je osnovan u Užicu uz podršku Ruskog doma i ambasade Ruske Federacije u Srbiji.\nMeđu brojnim zvanicama Skupštini su prisustvovali i gospodin Vasilij Galaktionov, zamenik direktorke Ruskog doma u Beogradu i Aleksej Morozov, ataše za kulturu Ambasade Ruske Federacije.\nIstičući da je u prethodnih godinu dana 1 200 naših sugrađana učestvovalo u različitim kulturno- umetničkim manifestacijama koje je klub organizovao, predsednik kluba Nemanja Spalović je najavio uspostavljanje bolje ekonomske saradnje sa Rusijom.\nRuskim turisti koji sve više dolaze u Zlatiborski okrug, naročito su zanimljivi Zlatibor i Tara ali i grad Užice koji ima bogatu kulturno- istorijsku baštinu, istakao je Spalović dodajući da je i Užička republika zanimljiva za turiste iz Rusije. Uveren je da će muzejska postavka posvećena Užičkoj republici biti bolje promovisana na tržištu Rusije, ali i drugi turistički potencijali regije.\nSpalović je za 2018. godinu u kojoj se obeležava 100 godina od dolaska ruskih emigranata u Srbije i Užice najavio da bi u našem gradu trebalo da bude otkrivena spomen ploča onima koji su živeli i radili u Užicu.\nZahvalnice za saradnju dodeljene su Učiteljskom fakultetu i Narodnoj biblioteci iz Užica, profesorki Vesni Vasović, Vladimiru Zlatiću, Vladimiru Damljanoviću, predstavniku „Noćnih vukova“ Vladimiru Veljaševiću, Dejanu Bakiću, Dijani Gagić, Nađi Đoković i restoranu „Naša priča“.\nU programu su učestvovali Etno grupe „Đurđevak“ uz klavirsku pratnju Bojana Kureševića.\n„Podmoskovske večeri“ i „Kaćušu“ su pevale Nađa Đoković i Dijana Gagić, dok je Milena Čantrak recitovala pesmu koju je lično posvetila poginulim članovima ruskog hora „“Aleksandrovo“.\nU okviru obeležavanja jubileja kluba na Učiteljskom fakultetu u Užicu promovisane su studije na Uralkom državnom fakultetu prava. O upisu, studentima i načinu studiranja govorio je Rim Olegovič Opelev, vanredni profesor na katedri civilnog, arbitražnog i administrativnog procesnog prava ruskog državnog Univerziteta pravde u Moskvi.


source.ba | Dodik poslao pismo predsjedniku Evropskog vijeća zbog Komšićevog dolaska\nČlan Predsjedništva Bosne i Hercegovine iz Republike Srpske Milorad Dodik uputio je pismo predsjedniku Evropskog vijeća Šarlu Mišelu (Charles Michel) i ostalim učesnicima neformalne večere u Briselu, u kojem ih je obavijestio da trenutno predsjedavajući Predsjedništva Željko Komšić nije ovlašten da govori u ime Predsjedništva BiH, prenosi Dnevni Avaz.\n- Predsjedništvo BiH je po Ustavu BiH zaduženo za vanjsku politiku, s tim da Predsjedništvo čine tri ravnopravna člana, pri čemu mandat predsjedavajućeg nema primat u odnosu na drugu dvojicu. Stavovi koje će član Predsjedništva Željko Komšić, trenutno predsjedavajući, eventualno iznijeti tokom večerašnjeg susreta u Briselu nisu stavovi BiH, niti on ima mandat da govori u ime BiH - navodi se u pismu Milorada Dodika.\nU pismu se konstatira da bi odstupanje od ranije prakse evropskih struktura, koja je uvažavala ravnopravnost svih u BiH prilikom ovakvih i sličnih susreta, moglo narušiti povjerenje u novoizabrane institucije EU, a i doprinijeti dodatnoj destabilizaciji BiH, saopćeno je iz kabineta člana Predsjedništva BiH iz RS.\nKako prenosi Dnevni Avaz, on je u pismu izrazio žaljenje zbog činjenice da se propustila prilika da se i na tom skupu čuje legitiman glas iz BiH, jer je mnogo tema koje su važne za region i koje ne trpe odgađanje, a o kojima je neophodno čuti legitimno mišljenje iz BiH.\nU Briselu će večeras biti održana radna večera predstavnika zemalja zapadnog Balkana s predsjednikom Evropskog svijeća i šefom Evropske komisije Ursulom fon der Lejen (Leyen) u okviru priprema za samit EU - zapadni Balkan u Zagrebu u maju ove godine.\nTagovi: EUZeljko KomsicMilorad Dodik


U ime socijalne pravde i života dostojnog čovjeka, Forum seniora/ki SDP BiH, poziva premijera federalne Vlade Fadila Novalića da postupi po zahtjevu Upravnog odbora Saveza udruženja penzionera FBIH ili preuzme odgovornost za posljedice koje mogu nastupiti daljnjim ćutanjem.\n„ Upravni odbor Saveza udruženja penzionera FBiH je, krajem septembra ove godine je održao sastanak na kojem je isti zadužen da najkasnije do 25. oktobra, putem Federalnog zavoda PIO/MIO, federalnih ministarstava rada i socijalne politike te finansija, a u koordinaciji sa premijerom Federacije BiH, iznađe rješenje za vanredno povećanje svih penzija u Federaciji, osim najviših, zbog enormnog rasta troškova života, posebno osnovnih životnih namirnica i lijekova.\nU slučaju da Upravni odbor Saveza ne naiđe na razumijevanje u zahtjevu za povećanje penzija, obavezan je da organizuje mirne proteste i odredi vrijeme održavanja, zaključeno je na sastanku.\nPostavljeni rok, za penzionere, ima snažnije značenje od kalendarskog, jer je taj datum 1997.godine, proglašen Danom penzionera u Federaciji BIH, nakon što se u organizaciji Saveza udruženja penzionera Federacije BiH ispred zgrade Vlade Federacije BiH na protestima okupilo skoro 10.000 penzionera, nezadovoljnih svojim statusom u društvu, tražeći poboljšanje prava na ulicama.\nPoslanaa je jasna poruka svim vlastodržcima da moraju promijeniti svoj odnos prema najstarijoj i najzaslužnijoj kategoriji stanovništva Federacije BiH, koja je izgradila i odbranila zemlju.\nMoguće je da premijer Novalić ne zna razloge zbog kojih se već 24 godine obilježava Dan penzionera u Federaciji, jer u vrijeme održavanja protesta penzionera 25.oktobra 1997.godine, nije bio zagazio u političke vode, ali je ipak sramotno što to nije spoznao za provedenih šest godina na poziciji premijera federalne Vlade, tim prije što u njegovim govorima, penzioneri zauzimaju prioritetno mjesto.\nNeznanje premijera federalne vlade Fadila Novalića o simboličkom značenju 25.oktobra za penzionere Federacije BiH je sramotno, ali je još sramotnije i bezobraznije namjerno ćutanje i ignorisanje zahtjeva penzionera za očitovanje Vlade o mogućem povećanju penzija po osnovu rasta troškova života, smatra Forum seniora/ki SDP BIH.\nIako su penzije tokom posljednjih godina porasle, i dalje su male i nedovoljne za zadovoljavanje osnovnih životnih potreba.\nOd ukupnog broja penzionera u Federaciji BiH, njih oko 275.000 prima ili minimalnu penziju u iznosu od 382,18 konvertibilnih maraka (196 eura) ili manju penziju od minimalne, što je oko 64,7 posto. Ako bi uključili i one koji primaju zajamčenu penziju od 478,91 konvertibilnih maraka (245,5 eura), onda bi ukupni broj penzionera sa tom i nižom penzijom, uključujući minimalne i ispod minimalne penzije, iznosio 325.000 penzionera ili 76,3 posto ukupnog broja penzionera.\nPrema posljednjim objavljenim podacima Federalnog zavoda za statistiku, prosječna plaća isplaćena u Federaciji BiH za mjesec mart 2020. iznosila je 947 KM, a pokrivenost sindikalne potrošačke korpe prosječnom plaćom je 47, 43 posto.\nPenzioneri u FBiH su 2021. godine ostali bez godišnjeg povećanja penzija jer je nivo općeg indeksa potrošačkih cijena bio nizak, i pored drastičnog rasta cijena osnovnih životnih namirnica.\nNe samo da se premijer Novalić zajedno sa pozvanim ministarstvima, oglušio o zahtjev Upravnog odbora Saveza udruženja penzionera i ignorisao pokazatelje o preživljavanju penzionera na granici ili ispod granice siromaštva, nego je svojom skandaloznom izjavom da potrošačka korpa nigdje u svijetu nije relevantan podatak, pokazao nivo bezobrazluka i drskosti, kojom se vrijeđa dostojanstvo penzionera i smisao obilježavanja Dana penzionera u Federaciji BIH, koja se ne može oprostoti.\nForum seniora/ki SDP BiH, poziva premijera federalne Vlade Fadila Novalića da postupi po zahtjevu Upravnog odbora Saveza udruženja penzionera FBIH, ili preuzme odgovornost za posljedice koje mogu nastupiti daljnjim ćutanjem“, istaknula je predsjednica Foruma Suada Hadžović.


Poboljšati poslovni ambijent - PrijedorDanas.com - Prijedorski gradski portal\nadmin January 11, 2020 Poboljšati poslovni ambijent2020-01-11T10:09:01+01:00 Svakodnevno\nDirektor Zanatsko-preduzetničke komore Republike Srpske Jovica Bratić rekao je u Prijedoru da su preduzetnicima potrebne jednostavnije procedure da bi što prije krenuli sa svojom preduzetničkom djelatnošću i doprinijeli razvoju privrede.\nBratić je rekao da je sastanak preduzetnika i predstavnika nadležnih organa i institucija o unapređenju poslovnog ambijenta, bio prilika da predstavnici Poreske uprave Republike Srpske samostalnim preduzetnicima približe njihove obaveze – da znaju šta ih čeka, budući da se zakoni mijenjaju često, pa nisu u toku.\n“Ovo je prilika da kažemo šta bi trebalo smanjiti ili potpuno izbjeći. Upozorili smo da epidemija ilegalnog rada nama stvara problem, kao i da su velike komunalne takse. Prisutan je i problem da samostalni privrednici nemaju pravo na stečaj – mi odgovaramo cjelokupnom imovinom i to nam otežava poslovanje, a tu su i problemi sa refundiranjem bolovanja”, pojasnio je Bratić.\nPredsjednik Upravnog odbora Zanatsko-preduzetničke komore regije Prijedor Ranko Zgodić novinarima je rekao da je sastanak bio prilika za prikaz realnog stanja poslovnog ambijenta za preduzetnike, te ukazivanje na puteve njegovog unapređenja u Republici Srpskoj.\n“Mišljenje preduzetnika je treba poboljšati poslovni ambijent. Tražimo stabilan politički sistem, vladavinu prava, smanjenje fiskalnih i parafiskalnih nameta i jednakopravnost pravnih subjekata. To nam je vrlo važno, pogotovo što slijedi javna rasprava o zakonima o radu i poreskom postupku, a prijedlozi poboljšanja koje danas definišemo trebalo bi da uđu u redove tih zakona”, rekao je Zgodić.\nVlado Kovačević iz Poreske uprave Republike Srpske je fizičkim licima koja obavljaju preduzetničku djelatnost predstavio pojedinosti oko primjene poreskih propisa koji su u nadležnosti Uprave.\n“Predstavili smo pojedinosti po pitanju obaveza plaćanja određenih taksa, republičke, komunalne, poreza na dohodak, oporezivanja malih preduzetnika pod određenim uslovima i drugo”, pojasnio je Kovačević.\nSastanak je održan u organizaciji Područne zanatsko-preduzetničke komore u Prijedoru koja obuhvata oko 3.000 samostalnih preduzetnika sa područja Prijedora, Kozarske Dubice, Kostajnice, Novog Grada, Krupe na Uni i Oštre Luke.\nOsim preduzetnika sa prijedorske regije, sastanku su prisustvovali i predstavnici Ministarstva za finansije Republike Srpske, Ministarstva za privredu i preduzetništvo Srpske, Poreske uprave Republike Srpske.\nSastanku su prisustvovali i predstavnici Odjeljenja za privredu i poljoprivredu grada Prijedora, Zanatsko-preduzetničke komore Republike Srpske, gradskog Odsjeka za strateško planiranje, te Agencije “Preda-PD”.\n« Sestre Budimlić iz Prijedora: Zajedno do izuzetnih uspjeha u svijetu fizike


Zaposleni i analitika\nPodaci su kao najistaknutija valuta današnjice čija je vrednosti daleko iznad vrednosti imovine organizacije koja ih prikuplja i poseduje. Kompanije se suočavaju sa izazovom kako da na najbolji način iskoriste veliku količinu informacija koje poseduju o zaposlenima u cilju ostvarivanja konkurentnosti na tržištu i uspešnosti poslovanja u eri digitalne ekonomije.\nLjudski resursi poseduju najveći skup nedovoljno iskorišćenih podatka o zaposlenima. U svetu koji nudi brojne mogućnosti, donošenje odluka na osnovu stečenih uvida i informacija dovodi do korenitih promena u poslovnom odlučivanju. Način primene analitike i podataka o zaposlenima, otvara brojne mogućnosti koje u značajnoj meri mogu unaprediti poslovanje.\nIstraživanje o zaradama i beneficijama zaposlenih - PayWell\nPravilno postavljen sistem naknada je od suštinske važnosti za motivaciju zaposlenih i percepciju o kompaniji kao atraktivnom poslodavcu. PayWell izveštaj je alat razvijen da pruži pomoć stručnjacima u oblasti ljudskih resursa, profesionalcima i direktorima kompanija prilikom kreiranja konkurentnih politika u oblasti ljudskih resursa koje privlače, motivišu i zadržavaju talentovane zaposlene.\nIstraživanje PayWell se sprovodi jednom godišnje i njime su obuhvaćene kompanije iz različitih sektora privrede u Srbiji.\nPayWell o zaradama i beneficijama zaposlenih konkretno pruža sledeće informacije:\nPodatke o zaradama za opšta i specifična radna mesta za celokupno tržište i svaki od industrijskih sektora posebno;\nPregled politika iz oblasti kompenzacija;\nPregled politika iz oblasti beneficija.\nViše o PayWell\nSaratoga je jedinstveni HR metrički sistem koji se koristi za merenje i poređenje(benčmarking) ljudskog kapitala. Saratoga vam pomaže da identifikujete strateški uticaj vaših zaposlenih, kao i da se uporedite sa sličnim kompanijama na tržištu radi utvrđivanja oblasti rizika, efikasnosti i ukazivanja na najbolju prakse i inovacije.\nIstraživanje Saratoga se sprovodi svake godine, a rezultati istraživanja obezbeđuju pouzdanu bazu podataka o različitim metričkim sistemima i informacijama u oblasti ljudskih resursa i ljudskog kapitala.\nTradicionalno istraživanje zadovoljstva zaposlenih\nZaposleni su ključni faktor uspeha svake organizacije, stoga nijedna organizacija ne može da dozvoli da ne bude u toku sa time šta zaposleni misle o pitanjima koja su od interesa za njih. Istraživanje stepena zadovoljstva zaposlenih obezbeđuje objektivan i brz uvid u želje i očekivanja zaposlenih, probleme sa kojima se suočavaju i one koji ih demotivišu, posvećenost poslu i spremnost na rad, zadovoljstvo poslom koji obavljaju, kao i kulturu koja vlada u kompaniji i uobičajene obrasce komunikacije. Rezultati istraživanja zadovoljstva zaposlenih pružaju informaciju o nivou angažovanja zaposlenih, njihovoj motivaciji i stavovima i na taj način pomažu poslodavcu prilikom kreiranja inicijativa koje trebaju podrže viši nivo angažovanja zaposlenih.\nTradicionalno istraživanje o nivou zadovoljstva zaposlenih je ograničeno na određeni vremenski period, što može negativno da se odrazi na efikasnost delovanja sektora za ljudske resurse. The me@ solution aplikacija pruža saznanja kroz evidentiranje i analizu psihološkog profila zaposlenih, njihovog ponašanja i njihovih postupaka u realnom vremenu. Reč je o aplikaciji koja se instalira na pametni telefon ili tablet računar zaposlenog.\nKako funkcioniše aplikacija?\nAplikacija uzorkuje trenutna iskustva zaposlenih tako što im postavlja kratka pitanja na koja oni odgovaraju a koja se odnose na događaje koji su se desili u prethodnih pola sata.\nRezultati se prikupljaju tokom vremena kako bi se obezbedila dosledna i pouzdana statistika u realnom vremenu.\nIspitanici se putem zvučnog podsetnika na telefonu pozivaju u proseku dva puta dnevno da odgovore na postavljena pitanja, s time što postoji opcija da se broj poziva poveća na najviše pet, odnosno smanji na najmanje jedan poziv dnevno. Pri svakom pozivu, ispitanicima se postavlja u proseku 5 – 10 kratkih pitanja. Zaposleni koriste aplikaciju me@ u proseku najviše dva minuta u toku dana.\nZaposleni dobijaju personalizovanu povratnu informaciju o svom raspoloženju i stepenu zadovoljstva, što ih motiviše da aktivnije koriste aplikaciju, dok poslodavac dobija informaciju o raspoloženju zaposlenih i stepenu njihovog zadovoljstva sa zakašnjenjem od nekoliko minuta, a ne od nekoliko meseci.


Rusija proširuje listu mogućnosti za uvođenje ekonomskih sankcija stranim licima - Sputnjik Srbija\n03:16 28 Januar 2021\nRusija proširuje listu mogućnosti za uvođenje ekonomskih sankcija stranim licima\n22:11 28.07.2020 (osveženo 22:13 28.07.2020) Preuzmite kraći link\nVlada Rusije je podnela Državnoj dumi nacrt zakona kojim se omogućava uvođenje ekonomskih sankcija kompanijama i fizičkim licima u uslovima koji predstavljaju pretnju bezbednosti zemlje.\nSadašnji zakon omogućava da se uvode sankcije, suspenduju međunarodni sporazumi i programi, uvode ograničenja za turizam, zabranjuju ili ograničavaju finansijske operacije.\nAko amandmani na zakon budu usvojeni, sankcije, kao odgovor na neprijateljske akcije drugih država će se moći primenjivati, ne samo prema stranim kompanijama i licima, već i prema kompanijama, čiji strani kapital čini 25 odsto vrednosti.\nVlada predlaže da se Centralnoj banci da pravo da oduzima licence učesnicima tržišta ako ne budu poštovali naredbu o blokiranju sredstava u okviru primene sankcija.\nZakon reguliše i način uvođenja zabrane vršenja finansijskih operacija i zamrzavanja novčanih sredstava i druge imovine.


11 načina kako da imate zdravstveno osiguranje ako ste bez posla ili imate male prihode\n0\tMay 11, 2021 11:22 am\nKako da se vratite u Sjedinjene Države ako ste izgubili zelenu kartu?\nAko ste nezaposleni, samozaposleni ili imate mala primanja, postoji nekoliko mogućnosti koje možete istražiti kako biste pronašli zdravstveno osiguranje koje možete priuštiti.\nPažljivim pregledom različitih opcija i utvrđivanjem za šta ispunjavate uslove, neke od njih vam mogu ponuditi bolju ponudu od drugih, kada su zdravstveni troškovi u pitanju. Ključ pronalaženja jeftine zdravstvene zaštite je odvajanje vremena za kupovinu dobrog plana, što, ponovo, može biti frurstrirajuće.\nPredstavljamo vam listu od 11 pogodnih mesta na kojima osoba može pronaći jeftino zdravstveno osiguranje u slučaju nezaposlenosti, malih primanja, skraćenog radnog vremena ili posla na određeno vreme.\nGde naći jeftino zdravstveno osiguranje\nVećina jeftinih opcija zdravstvenog osiguranja imaju određene kriterijme za ispunjavanje uslova ali će vam informacije u ovoj listi pomoći da razumete koje opcije su vam dostupne. Ako smatrate da ispunjavate uslove za Medicare ili Medicaid, možete kontaktirati svoj Državni program za pomoć pri dobijanju zdravstvenog osiguranja (State Health Insurance Assistance Program) kako biste dobili informacije o tome šta nude.\nOd stupanja na snagu Zakona o pristupačnoj nezi (Affordable Care Act), broj ljudi kvalifikovanih za primanje Medicaid-a se dramatično povećao, međutim mnogi ljudi nisu svesni toga. Svako ko živi ispod granice siromaštva se može kvalifikovati, uključujući i odrasle bez dece. Postoje i brojni izuzeci, od kojih neki omogućavaju da se kvalifikuju oni i iznad granice siromaštva. Smernice za nivo siromaštva se reviziraju svake godine, pa je uvek dobro proveravati da li ispunjavate pomenute uslove. Proširenje Medicaid-a zavisi od svake države u kojoj možete kontaktirati svog državnog poverenika za osiguranje kako biste saznali detalje.\nZdravstveni programi sa visokim odbicima (High-deductible Health Plans)\nDobijanje ovog programa je pametan način održavanja jeftinog zdravstvenog osiguranja. U kombinaciji sa računom za zdravstvenu štednju (Health Savings Account), možete pronaći načine kako uštedeti novac od poreza, istovremeno štedeći novac na dugoročnoj osnovi.\nKonsolidovani omnibus zakon o redefiniciji budžeta (COBRA – Consolidated Omnibus Budget Reconciliation Act)\nCOBRA programi su dostupni u raznim okolnostima. Na primer, ako niste zaposleni, ako ste imali skraćenor adno vreme ili ste otpušteni, možda imate pravo da nastavite svoje zdravstveno osiguranje (prethodnog) poslodavca putem COBRE. Za studente koji idu na koledž – možda ćete moći da nastavite da budete osigurani preko svojih roditelja putem programa COBRA.\nCOBRA je takođe opcija za ljude koji su možda ostali bez posla i još uvek su na medicinskom lečenju.\nAko biste prešli na drugi plan osiguranja poput kratkoročnog (o tome više pročitajte u nastavku), vaši trenutni medicinski tretmani se možda neće kvalifikovati po novom planu zdravstvenog osiguranja, a troškovi kratkoročnog zdravstvenog osiguranja su obično jako skupi.\nPrimeri podobnosti za program COBRA mogu uključivati dobrovoljni ili nehotični gubitak posla, skraćivanje radnog vremena, ako se prebacujete sa jednog posla na drugi, u slučaju smrtnog ishoda ili drugih promena u porodičnim situacijama, poput razvoda.\nKompenzacija radnika (Workers’ Compensation)\nMnogi ljudi ne shvataju da bi mogli biti obuhvaćeni državnim programom naknade radnicima. Ako se lečite od bilo kakve povrede na radu, poslodavac vam mora ponuditi lečenje u okviru njihovog programa naknade radnicima.\nMedicare obezbeđuje Vlada, dok Uprava za socijalno osiguranje upravlja programom. Ako imate 65 godina ili više, možete se kvalifikovati za Medicare. Takođe se možete kvalifikovati ako ste mlađi od 65 godina, ako primate socijalnu nadoknadu ili ako imate određene bolesti.\nTržište zdravstvenog osiguranjaThe Health Insurance Marketplace\nZakon o pristupačnoj nezi je promenio mogućnosti koje imaju ljudi sa već postojećim uslovima. Planovi tržišta pokrivaju lečenje već postojećih stanja.\nOd 2014.godine, nijedan plan osiguranja vas ne može odbiti, naplatiti vam više ili odbije da plati osnovne zdravstvene beneficije za postojeće uslove.\nIndividualno i porodično zdravstveno osiguranje\nMožete dobiti ponude od različitih zdravstvenih osiguravajućih društava i kupiti pojedinačno ili porodično zdravstveno osiguranje na isti način kao što biste kupili osiguranje za vaš dom ili automobil. Ovi planovi funkcionišu slično onome što bi poslodavac ponudio svojim zaposlenima, ali nećete imati doprinos poslodavca kako biste smanjili troškove osiguranja, pa će biti skuplje od zdravstvenog osiguranja grupe poslodavaca.\nPokrivenost kratkoročnim zdravstvenim osiguranjem\nPokriće kraktoročnim zdravstvenim osiguranjem je oblik pojedinačne polise zdravstvenog osiguranja koja osigurava pokriće na kratak vremenski period. Ljudi kojima je potrebno vreme da ispitaju pojedinačne i porodične izbore zdravstvenog osiguranja, ali bi ipak želeli da budu minimalno pokriveni, ponekad biraju ovu opciju.\nPrimeri problema sa programom kratkoročnog zdravstvenog osiguranja:\n⦁ Obično ne pokrivaju već postojeća medicinska stanja\n⦁ Oni ne ispunjavaju zahteve za pokrivanje minimalne suštinske pokrivenosti Zakona o pristupačnoj vezi (ACA)\n⦁ Kratkoročni zdravstveni planovi se ne obnavljaju; nakon isteka roka, morate ponovo da se prijavite za pokriće\n⦁ Ovi programi vam ne dozvoljavaju da primate subvencije ili poreske olakšice kao što to imaju ACA planovi\n⦁ Kratkoročni zdravstveni planovi ne pokrivaju porodiljsku negu\n⦁ Mnogi kratkoročni zdravstveni planovi ne pokrivaju lečenje lekovima ili lekove na recept\n⦁ Kratkoročni programi zdr.osiguranja zamišljeni su kao privremeno rešenje kada ne možete da nađete drugu veliku zdravstvenu zaštitu ili ne želite veće zdravstveno osiguranje. Kada god je to moguće, bolje je pronaći dugoročni plan koji ispunjava kriterijume Zakona o pristupačnoj nezi, tako da ne morate da brinete o pronalaženju privremenih rešenja\nGrupno osiguranje od članstva u organizacijama\nOvaj način je često zanemaren izvor pristupačnog i jeftinog zdravstvenog osiguranja. Neki ljudi su članovi određenih organizacija koje nude zdravstveno osiguranje. Na primer, ljudi koji su članovi univerzitetskih udruženja bivših studenata mogu dobiti različite mogućnosti osiguranja. Iako sve organizacije ne pomažu u plaćanju premija kao što bi to učinio poslodavac, stope mogu biti niže zbog grupnog popusta.\nOtkrijte u kojim ste organizacijama članovi/članice i pogledajte da li nude grupno zdravstveno osiguranje. Možete istraživati organizacije koje pružaju grupno osiguranje i pridružiti se tim grupama ili zatražiti od trenutnih organizacija čiji ste član da ponude grupno osiguranje. Možda ne shvataju da je to mogućnost i da mogu ponuditi određeni program svojim članovima. Ako možete dobiti osiguranje na ovakav način, budite sigurni i pitajte da li je u skladu sa Zakonom o pristupačnoj nezi i isražite pažljivo sve opcije koje vam se nude.\nPlan grupne podele troškova/Ministarstvo podele zdravstvene zaštite (HCSM – Health Care Sharing Ministry)\nPlan podele zdravstvenih troškova nije osiguranje, ali može biti opcija ako pronađete uglednu grupu koja to uspešno radi već duže vreme. Plan podele zdravstvenih troškova je kada grupa ljudi udružuje novac i plaća (jedni drugima) zdravstvene troškove.\nOvo je poput samoosiguranja jer grupa funkcioniše kao njihovo „osiguravajuće društvo“. Doprinosi se udružuju i obično se ulažu radi prikupljanja kamata na udružena sredstva. Dobro funkcioniše kada učesnici novac koriste samo za velike medicinske troškove.\nMinistarstvo podele zdravstvene zaštite (HCSM) je kada grupa ljudi koja deli slična uverenja odluči da kreira plan podele zdravstvenih troškova. HCSM je neprofitni entitet, a ne osiguravajuće društvo. Važno je napomenuti da ovi planovi mogu imati ograničenja koja obično ne biste pronašli u planovima osiguravajućih društava.\nNa primer, ograničenja postupaka grupa smatra moralno neprihvatljivim. Postoje verske grupe koje se uspešno koriste ovim modelom. Primeri zdravstvenih planova za grupnu podelu troškova su Medi-Share i Samaritan Ministries i sl.\nKartice za popust zdravstvenog osiguranja\nKartice sa popustom za zdravstveno osiguranje omogućavaju članu da koristi pogodne jeftine zdravstvene usluge. To nije plan osiguranja, ali postoji mogućnost da istražite da li ste sagledali sve moguće opcije, uključujući tržište zdravstvene zaštite.\nKarticom sa popustom plaćate malu mesečnu članarinu tako da ćete, kada odete kod lekara ili u bolnicu, dobiti popust na svoje usluge. Budući da to nije plan osiguranja, i dalje na kraju plaćate sve svoje medicinske troškove, ali možete dobiti popust. Ako odaberete ovu opciju, i dalje biste trebali raditi na postizanju zdravstvenog osiguranja.\nIzvor: The Balance\nAmerika odobrila Fajzer vakcinu za decu od 12 do 15 godina\nAmerički modni trendovi kroz decenije 0\nČikago će putnike koji ne poštuju karantin pratiti pomoću društvenih mreža 0\nZelena Karta je prvi put uvedena 1950.godine. Evo kako je nastao najpoželjniji dokument svih imigranata 0


Uslovi korišćenja - Davidov kalupi\nUslovi korišćenja i pravila sadržana u ovom dokumentu se odnose na sve posetioce i korisnike sajta Davidov kalupi (davidovkalupi.shopmania.biz).\nAdministratori sajta Davidov kalupi (davidovkalupi.shopmania.biz) konstantno rade na održavanju tačnosti informacija prikazanim na sajtu. Međutim, sajt ne može da garantuje da su svi opisi ili drugi sadržaji sajta potpuno tačni, kompletni, i bez grešaka. Imajte u vidu da su fotografije postavljene u informacione svrhe i da one mogu prikazivati određene dodatke proizvoda koji nisu uključeni u standardni paket prodaje.\nKorišćenjem sajta ili određenih delova sajta zahteva kreiranje korisničkog naloga. Ukoliko koristite ovaj sajt, Vi ste odgovorni za održavanje zaštite i privatnosti Vašeg naloga i lozinke i pristupa Vašem računaru, i prihvatate odgovornost za sve aktivnosti koje se vrše pod Vašim nalogom i lozinkom. Ukoliko posumnjate u sigurnost Vašeg naloga, molimo da obavestite administratore sajta što pre moguće. Davidov kalupi (davidovkalupi.shopmania.biz) nije odgovoran za bilo koju štetu koja može da se desi od neautorizovanog pristupa Vašem nalogu.\nDavidov kalupi (davidovkalupi.shopmania.biz) zadržava pravo da prekine, obustavi, izmeni ili suspenduje, privremeno ili zauvek, bilo koji aspekat sajta, uključujući dostupnost funkcija sajta, u bilo koje vreme bez prethodnog obaveštenja. Slažete se da Davidov kalupi (davidovkalupi.shopmania.biz) nije odgovoran Vama ili nekoj trećoj strani za bilo koju modifikaciju, suspendovanje ili prekid sajta.


Рубрика: Политика, Актуелно, Свет Аутор: новинарство 1.831 пута прочитано Датум: 13.03.2008 Одштампај\nPre više od godinu dana (8.2.2007.), NIN je objavio, u prevodu Nikole Živkovića, pismo Vilija Vimera, tadašnjeg potpredsednika Parlamentarne skupštine OEBS, upućeno 2. maja 2000. tadašnjem nemačkom kancelaru Gerhardu Šrederu.\nU tom pismu, ustvari izveštaju sa jedne međunarodne konferencije na veoma visokom nivou, jasno je kao dan izloženo zašto Amerikanci smatraju da treba ”što je moguće brže izvrši međunarodno priznanje nezavisne države Kosovo ”, zašto je bombardovana SRJ i, napokon, zašto Srbija nikad ne može da postane član EU. Saopšteno je, naime, da će Srbija biti ”trajno isključena iz evropskog razvoja”, ”verovatno zbog obezbeđivanja nesmetanog vojnog prisustva SAD” na njenom tlu.\nPitanje koje se odmah nameće je sledeće: ako su čelnici stranaka sadašnje vladajuće koalicije u Srbiji znali za sadržaj ovog pisma – a morali su s njim biti upoznati bar od NIN-ovog objavljivanja, tj. pre nešto više od godinu dana – zašto su nastavili da zamajavaju srpsku javnost sa pričama o ”evro-integracijama”? Zašto bar nisu srpsku javnost upoznali sa realnim, možda nesavladivim teškoćama koje stoje na ”evropskom putu” Srbije?\n(Pritom je čudno što ni sadašnja skupštinska opozicija, sa možda jednim ili dva pojedinačna izuzetka, nije iskoristila priliku i ”probila uši” javnosti navodima iz ovog dokumenta koji im je, kao deklarisanim ”evroskepticima”, došao kao dar sa neba.)\nKo god misli da naša diplomatija, sa ovim dokumentom u rukama, nije mogla ništa da uradi, vara se. Mogli smo, još mnogo ranije, da\n1) direktno suočimo EU čelnike s njim i da pitamo da li EU i dalje stoji na tim stanovištima, čak i posle uklanjanja Slobodana Miloševića sa vlasti u Srbiji;\n2) u odsustvu negativnog ili jasnog odgovora na prethodno pitanje, mogli smo mnogo ranije da objavimo da smatramo da se Srbiji ne nudi jasna i izvesna ”evropska perspektiva” i da se na vreme okrenemo alternativama, naravno, objavljujući u isto vreme stav da nikada nećemo priznati kosovsku nezavisnost.\nMože se pretpostaviti da je u našem državnom vrhu bilo i onih koji su gajili nadu da se politika ”trajnog isključivanja Srbije iz evropskog pravnog poretka” može promeniti, tj. da će, ipak nekako, ”Evropa naći svoj glas” i smognuti snage da se odupre pritiscima SAD. Možda je za takva nadanja bilo i osnova – iako EU do dan danas nikada, uprkos retorici, nije ponudila Srbiji ”jasnu evropsku perspektivu”, već je neprekidno Srbiji ispostavljala uslove koji se ne mogu dokazivo ispuniti, što opet potvrđuje ključni zaključak Vilija Vimera o ”trajnom isključivanju Srbije”. Bilo kako bilo, nakon objave ”kosovske nezavisnosti”, ćutanje o ovom dokumentu i njegovo skrivanje od šire javnosti u Srbiji potpuno je neshvatljivo. Jer, ako se dokument pažljivo pročita, ”kosovska nezavisnost” nikako ne znači i kraj srpskih iskušenja i kraj konflikata na ovom tlu. Jer, na primer, da parafraziarmo, ima još naroda, čije pravo na samoopredeljenje nadilazi svaku drugu odredbu međunarodnog prava.\nKopajući po linkovima koje je Nikola Živković u NIN-u priložio, može se videti da su pomenutoj konferenciji prisustvovala i tri lica iz Srbije: Milan Pajević, u svojstvu spoljnopolitičkog savetnika stranke G-17+, Aleksandar Fatić, predsednik Centra za menadžment u Beogradu, i Bratislav Grubačić, direktor i glavni i odgovorni urednik beogradskog VIP Presa.\nI ovde se otvara bitno pitanje: zašto niko od njih nije upoznao javnost Srbije sa tokom konferencije i njenim, za Srbiju, sudbinskim zaključcima? Da li se njihovo prećutkivanje može tumačiti i kao njihova saglasnost ili saučešće, što bi, u tom slučaju, bio akt ravan veleizdaji? Da li je, pak, u pitanju bila briga za očuvanje sopstvenih, ugodnih pozicija u evroatlantskoj meki fondova i dnevnica – što se opet svodi na isto? Ili su i oni, poput Vimera, napisali izveštaje koji su gurnuti na medijsku marginu?\nDužni su da nam daju zadovoljavajući odgovor ili smo slobodni da donosimo sopstvene zaključke.\nPosebno je zanimljiv g. Pajević, funkcioner stranke koja je činila bitan deo svih vlada od 2000. godine pa do danas, i koja se možda i najglasnije ističe u povicima da ”Evropa nema alternativu”. Dakle, ako je visoki zvaničnik ove stranke imao uvid u zaključke pomenute konferencije, zašto se njegova stranka već 8 godina pravi kao da oni ne postoje? I na kojim osnovama stranka G-17+ i dalje insistira na politici ”evro-integracija”, uprkos činjenici da je jedan od najviših evropskih zvaničnika jasno naznačio da za Srbiju nikakva ”evropska perspektiva” ne postoji? Ili možda G-17+ ima argumente koji bi tu tvrdnju opovrgli? Ako ih ima, dužna je da ih predstavi. A ako nema, i sama je saučesnik u izdaji zemlje.\nOvo, međutim, ni na koji način ne amnestira ni Demokratsku stranku, čiji su čelnici sigurno imali uvid u Vimerovo pismo unazad bar godinu dana – mada je teško zamislivo, ako ne i optužujuće po njihovu sposobnost da vode državu, da za njega nisu znali i pre, pogotovu imajući u vidu jake nemačke veze koje je Zoran Đinđić gajio. Kako, dakle, imajući u vidu sadržaj Vimerovog pisma, može Demokratska starnka da srpskom biračkom telu (i dalje) obećava ”evropsku perspektivu”?\nPostoje samo dva odgovora: ili je po sredi neverovatna neobaveštenost i nesposobnost, ili su čelnici te stranke plaćeni lobisti određenih međunarodnih krugova, kojima je cilj da se Srbija što duže drži u zavisnosti od EU, dok joj se otima parče po parče teritorije i kupuju resursi – da se ”Vlasi ne bi slučajno dosetili” i možda čak okrenuli svoj pogled i svoje snage u nekom drugom pravcu (na primer, ka Istoku). Da je to daleko od nemogućeg potvrđuje nam i istorijsko iskustvo sa početka 20. veka, kada je jedan deo srpske političke vrhuške svesno i namerno (za razne vrste nadoknadi) vezivao Srbiju veštačkom zavisnošću za Austro-Ugarsku – sve dok carinski rat nije pokazao da čak i moćna imperija na zapadu ipak ”ima alternativu”, i da Srbija može veoma dobro da posluje i sa drugima.\nŠta reći za Demokratsku stranku Srbije? Zašto Vimerovo pismo nije, bar pre godinu dana, upotrebila kao adut u svojoj skepsi prema namerama EU? Zašto nije iskoristila svoj pristup medijima da obavesti srpsko biračko telo o ozbiljnim, možda nesavladivim preprekama ka članstvu Srbije u EU koje Vimer razotkriva i, možda, pokrenula javnu debatu na tu temu, od koje je mogla da ima samo stranačku korist? Zar to ne bi bio jak argument za približavanje Rusiji, ili bar otvaranje ka ostatku velikog sveta koji se ne nalazi na Zapadu? Zar to ne bi bio adut u bilo kojim pregovorima sa EU, način da se mnogo ranije stvari isteraju na čistac? Ako su se, pak, gajile nade, tokom kosovskih pregovora, da se nešto kod EU može ipak promeniti u pogledu na Srbiju, zar nije bar sad krajnje vreme da se ova stvar iznese na čistinu, i to ne putem bilo kakvih referenduma već sa jasnim, poštenim saopštavanjem naciji da nas – u nedostatku dokaza koji govore suprotno – EU uopšte i neće, i da je izbor ”za ili protiv ulaska u EU” zapravo lažan i nepostojeći?\nNa kraju, šta LDP kaže na sadržaj Vimerovog pisma? Da li Evropa i dalje ”nema alternativu”? S obzirom da je deo imidža ove stranke njen ”beskompromisni realizam”, da li je za Srbiju, u svetlu ne samo Vimerovog pisma već i svih dešavanja u proteklih 8 godina, koja su više nego potvrdila autentičnost njegovog izveštavanja i tumačenja, i dalje ”realno” da se upinje ka ”evro-integracijama” ako je očigledno da američki-dominirana EU Srbiju jednostavno neće ?\nMora se reći i to da je, u proteklih 8 godina, EU Srbiju stavila u vrlo nezgodan položaj uslovljavanjem ”daljih integracija” hapšenjem haških optuženika, najviše zato što nije dokazivo da se svi oni mogu čak i locirati, a kamoli uhapsiti. Međutim, u kontekstu Vimerovog pisma, lako se dolazi do zaključka da je postavljanje ”nemogućeg” uslova Srbiji vrlo lako mogla biti svesna i namerna politika EU, kako bi se Srbija što uspešnije anestezirala i što kasnije shvatila da se, zapravo, nalazi ”izvan evropskog razvoja”, poput žabe koja se kuva na tihoj vatri.\nOdgovornost celokupnog dosovskog poretka od 2000. do danas leži u sledećem:\n1) ako su znali da se uslovi EU ne mogu ispuniti, zašto naciju nisu na vreme obavestili?\n2) ako su smatrali da se uslovi EU ipak mogu ispuniti – zašto ih onda nisu ispunili?\n3) ako, pak, nisu mogli da ih ispune (strah od pobune u MUP-u, Vojsci, službama, itd.), zašto bar nisu pošteno to saopštili i narodu i EU? Ili je dati ostavku veća tragedija od propasti zemlje?\nU intervjuu datom ”Večernjim novostima” 6 dana pre smrti, Zoran Đinđić je, između ostalog, rekao da mu se činilo da je načelo ”slaba Srbija – jaka Jugoslavija” sada zamenjeno načelom ”slaba Srbija – jak Balkan”. To se upravo i poklapa sa evro-atlantskom vizijom ovog dela Evrope, onako kako to prenosi Vili Vimer. Za Đinđića to nije bilo prihvatljivo. Da li je to prihvatljivo za sve njegove ”naslednike”? Da li misle da treba da se s tom sudbinom mirimo, i da i dalje nastavimo ”politiku (večne) čekaonice”, gde se, izgleda, jedino čeka neki nedefinisani evropski Godo, dok nam mnogi drugi vozovi prolaze? Ili svi već jednom treba da se suočimo s realnošću koja se na ovim prostorima ponavlja već vekovima: da je svakom zavojevaču ovog dela Evrope odgovarala slaba – ili čak bolje nikakva – Srbija, i da se u današnja vremena ništa nije promenilo. I da realno pogledamo šta nam je činiti i koji su nam pravci zbilja otvoreni?\nIma li i jedne političke grupacije koja je spremna da otvori ovo pitanje bez uvijanja, da otvoreno obavesti naciju da, prema svim raspoloživim dokazima, nikakva ”evropska perspektiva” ne postoji? Ili je napokon došlo vreme da se napravi nešto novo? Jer život stvarno više ne može da čeka, pogotovu ne u virtuelnim čekaonicama, sa virtuelnim granicama, virtuelnom vojskom, virtuelnim političkim debatama.\n« « Претходне вести: Saopštenje za štampu\nНаредне вести: Pravoslavlje: Goruće pitanje uvodjenja novog sveštenosluženja » »\n„Čigota“ postaje kovid bolnica


Otkrivamo gde žive najbogatiji ljudi na svetu - Lux Life luksuzni portal\nMnoge destinacije na našoj planeti jednostavno su pogodnije za one sa dubokim džepovima, nudeći im više prilika da uživaju u lepšoj strani života. Njujork je jedan od gradova koji poput magneta privlači ljude velikih snova i velikih budžeta, a najnoviji dokaz u prilog ovoj izjavi dolazi u formi izveštaja kompanije Wealth X koja se bavi finansijskim informacijama i platforme za nekretnine, REALM. Njihova otkrića govore sledeće: nijedan grad nema veći broj individualnih vlasnika nekretnina sa većim privatnim bogatstvom, većim od trideset miliona dolara.\nZajednička studija pokušala je da otkrije gde ultra-bogati vlasnici nekretnina zapravo žive, a odgovor je bio savršeno jasan – u Njujorku. Dve grupe su pronašle da čak 24.660 pripadnika ove klase imaju primarnu ili sekundarnu rezidenciju u Velikoj Jabuci.\nTa cifra Njujork stavlja na vodeću poziciju sa velikom prednošću kako stoji u izveštaju. Na drugom mestu liste nalazi se Los Anđeles, gde živi 16.295 takvih osoba, dok London sa 14.485, Hong Kong sa 14.235 i Pariz sa 7.035 kompletiraju top pet.\nMnogi su se zapitali za što su sekundarni domovi uključeni u ovo istraživanje, a kako navode dve grupe, na taj način su mogli da dobiju više “holistički prikaz rezidencijalnog otiska” ultra bogatih. I dok Njujork ima najviše ultra-bogatih individua, titula za grad sa najgušće naseljenim milionerima i milijarderima pripada Monaku, gde jedan u dvadeset devet stanovnika odgovara ovom kriterijumu. Njega na toj listi prati Aspen, a mi možemo slobodno reći da to svakako nije iznenađujuće.


Nakon višemesečne pauze nastavljeno suđenje za zločin u Srebrenici | Insajder\nNakon višemesečne pauze nastavljeno suđenje za zločin u Srebrenici\nSuđenje osmorici bivših pripadnika Specijalne brigade MUP-a Republike Srpske za ratni zločin nad civilima u mestu Kravica kraj Srebrenice u julu 1995. godine, nastavljeno je u Specijalnom sudu u Beogradu čitanjem optužnice. Nastavak suđenja biće nastavljen 13. decembra, odlučeno je večeras u Specijalnom sudu u Beogradu.\nFoto: Srđan Ilić / Specijalni sud\nPlanirano je da se proces nastavi saslušanjem optuženih, rekla je predsedavajući sudskog veće, sudija Mirjana Ilić.\nPrethodno je zamenik tužioca Miroljub Vitorović tražio da proces bude nastavljen tamo gde se stalo pre odbacivanja optužnice, odnosno uvidom u iskaze zaštićenih svedoka, ali je sudsko veće to odbilo, pozivajući se na stav Apelacionog suda koji je potvrdio optužnicu.\n"Suština procesa se nalazi u svedočenju ta tri svedoka", rekao je Vitorović, dok je odbrana optuženih iznela niz primedbi u vezi načina uzimanja iskaza tih svedoka ali i na lični kredibiliteta svedoka "302".\nOdbrana tvrdi da su ti svedoci u istrazi iskaze dali protiv nepoznatih lica a da su tek kasnije dobili status zaštićenih svedoka i to u procesu protiv optuženih.\nIzneta je i primedba na lični kredbilitet zaštićenog svedoka "302", za koga odbrana tvrdi i da ne može da ima taj status, već da treba da bude na optuženičkoj klupi.\nZaštićeni svedoci, inače mogu da svedoče uz tehnički modifikovani glas i sa zatamnjenim licem a u procesu mogu da učestvuju i posredstvom video linka\nPrema optužnici oni su, zajedno sa nepoznatim pripadnicima Specijalne brigade Republike Srpske, u halama Zemljoradničke zadruge i oko njih, u mestu Kravica, u julu 1995. učestvovali u ubistvu više stotina Bošnjaka.\nSuđenje je počelo 6. februara ove godine, a optuženi, koji se brane sa slobode, u prethodnom delu suđenja su odbacili navode optužnice.\nTa optužnica je ranije bila odbačena jer u vreme podizanja nije bio izabran novi tužilac za ratne zločine, niti vršilac dužnosti, dok je starom tužiocu prestao mandat.\nPotom je novoizabrana tužiteljka za ratne zločine Snežana Stanojković podnela zahtev za nastavak postupka, ali je Viši sud to odbio, jer je smatrao da ona mora da podnese novu optužnicu, ali je Apelacioni sud preinačio to rešenje.\nNovi protest „Stop krvavim košuljama - jedan od pet miliona“ u Beogradu\nNova hapšenja na demonstracijama Žutih prsluka u Parizu\nSavetnik predsednika SAD za nacionalnu bezbednost: Srbija i Kosovo da postignu sporazum što je pre moguće\nProtest "Mame su ljute" ispred Vlade: Naknade porodiljama i trudnicama ne manje od minimalca