INKLUZIVAN EKONOMSKI RAST – PUT ZA SMANJENJE NEJEDNAKOSTI | UGS Nezavisnost\nMeđunarodna konfederacija sindikata (engl. ITUC) i Savetodavni komitet sindikata (engl. TUAC) pri Organizaciji za ekonomsku saradnju i razvoj (engl.OECD) organizovali su redovan (svake druge godine) sastanak sa predstavnicima Svetske banke i Međunarodnog moneternog fonda u Vašingtonu od 6. do 9. marta 2018. godine. Domaćini sastanka bili su kolege iz američke federacije sindikata AFL-CIO.\nOvi sastanci su prilika da se predstavnici sindikata upoznaju sa planovima i analizama međunarodnih finansijskih institucija, ali i sa analizama nezavisnih stručnjaka, te sa dokumentima o kojima će se u narednim godinama razgovarati u različitim međunarodnim forumima, uključujući aktivnosti radne grupe TUAC/ITUC za ekonomske politike. Izvršna sekretarka UGS NEZAVISNOST je bila jedina predstavnica sindikata iz regiona. Ostali učesnici sastanaka su bili sindikalne kolege iz Ukrajine, Francuske, Danske, Islanda, Dominikanske Republike, Argentine, SAD, Filipina, Indonezije, Jordana, Kanade, Japana, kao i predstavnici Evropske konfederacije sindikata, Međunarodne konfederacije sindikata i Savetodavnog komiteta sindikata pri OECD.\nMMF je u dokumentu Svetski ekonomski pregled koji je pripreman za januarski Samit u Davosu izneo podatke o rastu ekonomskih aktivnosti na globalnom nivou u 2017. godini od 3.7 odsto, dok su procene rasta za 2018. i 2019. godinu 3.9 odsto. Predviđeni rast u tekućoj i narednoj godini se u velikoj meri pripisuje efektima nedavno odobrene promene u poreskoj politici SAD. Rizici za rast na globalnom nivou se vide u mogućem rastu inflacije i kamatnih stopa, sporom rastu produktivnosti ali i u geopolitičkim tenzijama i političkim situacijama u pojedinim regionima (Istočna Azija i Bliski Istok). Rizici se vide i u rezultatima koje mogu doneti izbori u Meksiku, Italiji, Brazilu i Kolumbiji, ali i u posledicama vremenskih neprilika, odnosno klimatskim promenama. Rast veći od očekivanog zabeležile su: Nemačka, Južna Koreja, SAD, Brazil, Kina i Južna Afrika. Veliki značaj rastu trgovine na globalnom nivou doprinele su investicije i rast proizvodnje u izvozno orijentisanim zemljama Azije. Najveći rast u Evropi se predviđa za Poljsku i Tursku.\nOporavak od svetske ekonomske krize još uvek nije završen. Skoroman rast i to za najrazvijenije i one koje se približavaju toj kategoriji, za većinu zemalja je i previše skroman da bi se u njima pristojno živelo. I predstavnik MMF na sastanku izneo je stav da nisu sva rešenja u rastu bruto društvenog proizvoda, te negativno ocenio pojavu da iako nezaposlenost pada ne dešava se dovoljan rast plata. Takođe, bila je ovo retka prilika da se od predstavnika ove međunarodne finansijske institucije čuje kako za njih strukturne reforme znače ulaganje u ljude, veštine, obrazovanje i u aktivne mere zapošljavanja.\nPredstavnici Međunarodnog monetarnog fonda predstavili su i svoj dokument „MMF i socijalna zaštita“ koji predstavlja odgovor na kritične stavove iznete od strane Nezavisne kancelarije za evaluaciju, u kojem prihvataju pet preporuka u svom budućem radu:\nMMF treba da uspostavi jasan strateški okvir, postavi ciljeve i granice svog uključivanja u pitanja socijalne zaštite.\nTamo gde se oceni da socijalna zaštita predstavlja makro strateški prioritet MMF treba da kreira svoju politiku tako što će ona biti rezultat produbljene analize prilika u toj zemlji.\nMMF mora da nađe realističniji i efektivniji pristup u dizajniranju svojih programa kako bi obezbedio da se umanje, odnosno izbegnu štetni efekti na najranjivije\nU svojim eksternim komunikacijama MMF treba realistično da objasni svoj pristup pitanjima socijalne zaštite i šta može, a šta ne može da radi u toj oblasti imajući u vidu svoj mandat, ograničena sredstva i ekspertizu.\nMMF treba da aktivno učestvuje u međuinstitucionalnoj saradnji po pitanjima socijalne zaštite kako bi našao način da konstruktivno sarađuje sa partnerima koji se bave razvojnom pomoći, posebno institucijama koje imaju različite mandate i prioritete u ovoj oblasti od MMF.\nPreporuke su rezultat analize i stavova svetski priznatih stručnjaka i organizacija koji su kritikovali MMF zbog prakse da socijalnu zaštitu vidi samo kao budžetski trošak koji mora da se smanji a ne kao investiciju u ljudski kapital, ekonomski rast i održiv razvoj.\nSVETSKA BANKA (SB)\nSvetska banka predstavila je radnu verziju dokumenta „Izveštaj o svetskom razvoju 2019. – menjanje budućnosti rada“ koja treba da bude usvojena u maju ove godine, a ITUC/TUAC će dostaviti komentare i sugestije proizašle iz diskusije učesnika sastanka. U dokumentu se polazi od konstatacije da pojedinci, firme, vlade i generalno društvo moraju da se prilagođavaju promenama koje se dešavaju i menjaju budućnost rada. Pojedinci moraju da se konstantno obučavaju i unapređuju svoje veštine ako žele da ostanu konkurentni; firme moraju da idu u korak sa tehnološkim promenama; a vlade i društva moraju da tragaju za politikama kojima će se boriti protiv rastućih nejednakosti. Kako razvoj tehnologija dovodi sve više do smanjenja tradicionalnih formi zaposlenosti, tako po mišljenju eksperata Svetske banke socijalna zaštita dobija sve više na značaju. Susrećući se sa različitim izazovima, zemlje moraju da nađu način da obezbede osnovni nivo zaštite za zaposlene i uopšte za celu populaciju. Svetska banka odlučna je u stavu da kroz saradnju sa nacionalnim državama govori o sistemu socijalne zaštite a ne o preciznijem targetiranju korisnika.\nNa budućnost rada neće samo uticati tehnološke promene već i klimatske promene, produženje životnog veka i demografska kretanja. Određeni poslovi će nestajati, a novi će nicati. Nove tehnologije će zameniti ljude pre svega tamo gde su poslovi rutinski, ali ne i jedino u takvim poslovima, na primer softveri za samoučenje. Tehnologije će u najmanjoj meri zameniti ljude u delatnostima koje zahtevaju inovacije kao što su obrazovanje, mediji, zabava, istraživanja i politika. U ovim delatnostima ljudi će ostati nezamenjiv faktor prvenstveno zbog njihove društvene inteligencije. Automatizacija je već donosila nove poslove, treba se podsetiti početka devedesetih kada na primer posao veb dizajnera nije postojao, a 2017. godine ovim poslom se bavi jedanaest miliona ljudi u svetu. Pametni automobili koji će se kretati bez vozača, koliko god pametni bili, moraće biti održavani od strane ljudi koji će posedovati visoko sofisticirana znanja. Digitalna infrastruktura će ukinuti određene poslove, ali će i nove doneti. Veliki izazov predstavljaju digitalne platforme jer menjaju relaciju između firme i radnika na način da dovode u pitanje postojeće programe i sisteme socijalnog osiguranja i regulisanja rada. Turizam je jedan od najbrže rastućih sektora na svetu i visoko je otporan na ekonomske šokove. Zdravstvo, bez obzira na tehnologije i digitalizaciju zadržava značaj lekara, kao i medicinskih sestara i babica koje čine više od 50 odsto zaposlenih u zdravstvu na globalnom nivou. Svetska zdravstvena organizacija predviđa da će na globalnom nivou do 2030. godine biti potrebno još četrdeset miliona radnih mesta. Predviđanja Svetske banke su da će u budućnosti najviše potrebe biti za sledeće poslove (sa nižim nivoom obrazovanja i veština): medicinske sestre, turistički vodiči i operateri, kontrolori ispravnosti hrane, proizvođaći organske hrane, hoteljeri, posade za avione i brodove, kuvari, nutricionisti, modni dizajneri, učitelji…Dok su najperspektivnije profesije, za koje su potrebne razvijenije veštine i veći nivo ulaganja u ljudski kapital: inženjeri za nano tehnologije, specijalisti za sajber bezbednost, dizajneri mobilnih aplikacija, injženeri za izradu i kontrolu dronova, lekari, injženeri robotike, planeri urbanih sredina, hidrolozi…\nZnačajno je istaći da ni predstavnici Svetske banke nisu bežali od upozorenja da nije samo važno otvarati nova radna mesta, već kvalitetna radna mesta uz uvažavanje onoga što po standardima Međunarodne organizacije rada znači dostojanstven rad.\nMEĐUNARODNA KONFEDERACIJA SINDIKATA I SAVETODAVNI KOMITET SINDIKATA PRI OECD\nProblem i stavovi na koje ukazuju sindikati su sledeći:\n-Potrebno je zalaganje za opstanak kolektivnog pregovaranja na sektorskom nivou jer trend decentralizacije ne samo što umanjuje moć sindikata već dodatno povećava nejednakosti.\n-Očuvanje instituta minimalne zarade je od izuzetnog značaja za smanjenje nejednakosti i pozitivno utiče i na rast zarada koje su iznad minimalne.\n-Stalno ulaganje u ljudske kapacitete i usavršavanje zaposlenih dovode do napretka u društvu i poboljšavaju produktivnost.\n-Pristup celoživotnom učenju je od izuzetnog značaja imajući u vidu da razvoj tehnologija utiče na radno mesto i rezultira potrebom za stalnom nadogradnjom veština.\n-Najnovija globalna istraživanja pokazuju da se većina ljudi ne protivi novim tehnologijama već su zabrinuti za svoje poslove, dodatno sindikati moraju naći načine kako da se organizuju i preduzimaju kolektivne akcije sa novim atipičnim poslovima.\n-Sloboda udruživanja ne sme da bude dovedena u pitanje, kao ni koncept univerzalne socijalne zaštite.\n-Nivo zarada mora da poraste, a ekonomske i socijalne politike moraju da obezbede pravednu distribuciju prihoda i bogatstva.\n-Razlike u zaradama između žena i muškaraca moraju biti prevaziđene, one trenutno iznose 23 odsto na globalnom nivou.\n-Neophodna su ulaganja u infrastrukturu jer nedostatak infrastrukture guši ekonomski rast i stvaranje novih poslova.\n-Digitalizacija i budućnost rada moraju biti teme o kojima će sindikati, vlade i poslodavci razgovarati ravnopravno uvažavajući principe socijalnog dijaloga.\n-Države moraju da ulažu u aktivne mera zapošljavanja i programe obrazovanja i sticanja veština.\n-Socijalna zaštita i sigurne penzije ne smeju biti dovedeni u pitanje.\n-Kompanije moraju biti registrovane i plaćati porez u zemljama u kojima obavljaju posao, takođe moraju poštovati standarde bezbednosti i zdravlja na radu definisane konvencijama Međunarodne organizacije rada.\n-Kompanije moraju biti uključene u socijalni dijalog i u potpunosti poštovati prava radnika na zaštitu svojih podataka.\nTreba istaći da je sastanak u Vašingtonu bio ne samo prilika da se razgovara o važnim dokumentima sindikalnih i drugih međunarodnih organizacija, već i prilika da se sindikati upoznaju sa najnovijim trendovima, razmene iskustva, dobiju priliku pristupa važnim dokumentima za budućnost rada i spoznaju mehanizme preko kojih mogu vršiti uticaj na tela koja na globalnom nivou kreiraju ekonomske i socijalne politike.


Podružnica Udruženja samohranih roditelja - GradPrijedor.com - Portal grada Prijedora\nHome»Društvo»Podružnica Udruženja samohranih roditelja\nPodružnica Udruženja samohranih roditelja\n17. novembra 2009. 2 Mins Read\nU Prijedoru je počela sa radom podružnica Udruženja samohranih roditelja u čiju se evidenciju do sada prijavilo tridesetak članova. Koordinator podružnice Aleksandra Račetović je istakla da su se do sada prijavile uglavnom žene, koje same vode svoja domaćinstva i odgajaju djecu.\n-Ali budući da je riječ o samohranim roditeljima pozivamo da se u članstvo prijave i muškarci, koji su igrom sudbine i iz raznih razloga ostali jedini roditelji svoje djece, kazala je Račetovićeva.\nPredsjednica republičkog Udruženja samohranih roditelja Ramzija Spahić potvrdila je da je riječ o udruženju koje svoje podružnice već ima u nekoliko gradova Republike Srpske i da je nakon Prijedora, intenzivirana na otvaranju u Mrkonjić Gradu.\n-Cilj nam je da se siromašnijim porodicama, koje imaju samo jednog roditelja, pomogne putem osnivanja Fonda za alimentaciju i na druge načine, a budući da su to uglavnom žene, da što veći broj njih dođe do zaposlenja. Tu je i pravna pomoć i psihocijalna podrška roditeljima i djeci, a borićemo se i za izmjenu propisa kako bi se dječiji dodatak isplaćivao i za prvo dijete, jer su samohrani roditelji tačnije majke uglavnom sa jednim djetetom, kazala je Spahićeva. Ona je dodala da je prema podacima iz opština koje su do sada osnovale podržnice, evidentirano oko 250 samohranih roditelja.


Brajović: Skupština nastoji da nađe najbolje rješenje za prevazilaženje nastale situacije | Kodex.ME\nSvi poslanički klubovi aktivno učestvuju\nNa danas održanom Kolegijumu predsjednika Skupštine konstatovali smo da Skupština u okviru svojih Ustavnih ovlašćenja nastoji da iznađe najbolje rješenje za prevazilaženja nastale situacije, saopštio je predsjednik Skupštine Crne Gore Ivan Brajović.\n04. 12. 2018 - 19:11 Autor: Kodex\nSituacija se odnosi na hapšenje poslanika Demokratskog fronta Nebojše Medojevića.\n"Redovne konsultacije koje obavljamo imaju za cilj da jednu politički i pravno komplikovanu situaciju pokušamo razjasniti i prevazići u okviru državnih institucija", kazao je Brajović.\nNaglasio je da svi poslanički klubovi aktivno učestvuju, bez obzira na različite stavove i evidentne političke razlike.\n"Ističem da je velika naša odgovornost kao predstavnika građana da u Parlamentu postupamo mudro i pažljivo i da mjerimo riječi koje izgovaramo. Isto to očekujemo od svih pojedinaca i insitucija van njega", poručio je predsjednik Skupštine.


Dan online - Podgoricom: Neadekvatno postavljene instalacije - 2018-01-12\nPodgoricom IZ MUZEJA I GALERIJA OBJASNILI ZAŠTO NE RADI SAT NA SAT-KULI\nSat na Sat kuli je popravljen ali problem u njegovom redovnom funkcionisanju predstavlja nedovršenost i neadekvatnost u postavljanju elektro instalacija na Trgu Bećir Bega Osmanagića od strane izvođača radova. To su saopštili iz Muzeja i galerija na čijem je čelu Sead Đokaj.\n– Radovi na elektrifikaciji sata, to jeste postavljanju novog matičnog sata, odrađeni su u januaru 2012. godine. Na osnovu primjedbi preduzeća Komunalne usluge upućen je dopis o tome svim sudionicima u koji učestvuju u sanaciji Sat kule i trga Bećir Bega Osmanagića. Nakon uvažavanja primjedbi na radove na elektro instalacijama i preduzimanje mjera uklanjanja nedostataka, na istoj, od strane izvođača radova, odlučiće se o načinu funkcionisanja Sat kule. Rekonstrukcija Sat kule i Trga Bećir Bega Osmanagića su privedeni kraju, ali još nijesu u potpunosti okončani, što je obaveza izvođača radova, a ne gradskih službi. Nakon što radovi budu završeni, što se odnosi između ostalog i na rasvjetu i javnu česmu, tek onda ga izvođač predaje gradu na korišćenje. Kada radovi budu u potpunosti gotovi i potvrđeni od strane službi Glavnog grada, javnost će biti blagovremeno obaviještena. Što se tiče otvaranja Sat kule za posjetioce, namjera Glavnog grada je da ona bude dostupna kako građanima tako i turistima, ali će o tome poslednju riječ morati da da struka, posebno o bezbjednosti samog objekta za takvu vrstu valorizacije – kazali su iz Muzeja i galerija.\nOni ističu da je dekorativna rasvjeta na zelenim površinama povezana sa cjelokupnim elektro instalacijama, na koju imaju primjedbe koje su upućene izvođaču radova.\nI iz Pg biroa poslali su skoro isto saopštenje. I oni su potvrdili da radovi u Staroj varoši još nijesu završeni, ali da su privedeni kraju. Međutim, u njihovom saopštenju ne piše šta je razlog nefunkcionisanja sata na Sat kuli, ali ističu da je ostalo još da se završi rasvjeta i česma.\nOdgovor Turske agencije za međunarodnu saradnju TIKA, koja je dala 400.000 eura za rekonstrukciju Sat kule i trga, u vezi sa radovima očekujemo danas.


SLEDEĆA BOMBA PAŠĆE NA LONDON: Ruskoj Vojsci Prekipelo, Putinov Pukovnik Poslao Ozbiljno Upozorenje!\nIncident u kojem je učestvovao britanski razarač uz obalu Krima ogorčio je penzionisanog ruskog pukovnika Viktora Baraneca. Baranec je uputio upozorenje neprijateljima Rusije da “ako ponove tako drski trik, sledeća bomba će pasti na London”.\nOn je uveren da se ruska vojska sažalila nad Britancima kada su “položili nekoliko bombi” blizu britanskog razarača.\nRusi, prema Baranecu, savršeno razumeju na šta miriše takva provokacija: da su potopili razarač, započeo bi oružani sukob, koji bi iz lokalnog prerastao u regionalni, a iz regionalnog u međunarodni rat, prenosi rusonline.org.\nPrethodni tekstSTIŽE NOVA POMOĆ GRAĐANIMA SRBIJE: Prvi put u istoriji na ovaj način!\nSledeći tekstANDREJ VUČIĆ DOBIO PO UŠIMA: Narod se digao protiv kartela i preuzeo vlast u delovima Novog Sada, pobuna je krenula!


NEXTSTEP – TOP TECH WOODWORKING\nFLEKSIBILNI CENTAR ZA SEČENJE\nDva simultana procesa\nu jednoj mašini\nThe NextStep FLEKISBILNI CENTAR ZA SEČENJE PREDSTAVLJA JEDINO REŠENJE NA TRŽIŠTU KOJE SPAJA DVA PROCESA U JEDAN: FLEKSIBILNOST MAŠINE SA RUTEROM I PRECIZNOST MAŠINE ZA SEČENJE PRAVOUGAONIH OBLIKA\nNextstep omogućava korisnicima da obrađuju dva preklopljena panela. Iz mašine izlazi obradak pravougaonog oblika, spreman za kantovanje.\nsečenja pravougaonih oblika\nFleksibilni centar za sečenje Nextstep garantuje savršeno pravljenje pravougaonih oblika zahvaljujući istovremenoj upotrebi dva rutera i kombinovanom delovanju hvataljki zadnjih uređaja za guranje, bočnih hvataljki i vertikalnih presa.\nOtpad nastaje dok mašina radi kako bi se skratilo vreme trajanja ciklusa, a zatim se automatski izbacuje.\nIntegracija sa Winstore sistemom za utovar omogućava obradu nekoliko panela, različitih oblika i veličina, kako bi se ispunili različiti zahtevi klijenata, a proizvodnja optimizovana i pojačana.\nUkoliko želite da dobijete dodatne informacije o NEXTSTEP centru za sečenje, ostavite vašu e-mail adresu i naše osoblje će vas kontaktirati.


Izvor: B92, 14.Dec.2019, 22:21\nZloglasno nacisticko sedite Vučja jama ostalo je u velikoj meri netaknuto otkako ga je Hitler napustio 1944. godine.\nMeđu novootkrivenim predmetima koji se mogu videti na snimcima nalaze se, između ostalog, čeljevi, britve, četkice za zube, ploče, table i >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << drugi predmeti koji su ostavljeni u ovom vojnom kompleksu smetenom u zabačenoj poljskoj umi.\nMeđu pronađenim artefaktima naao se i upaljač koji, na iznenađenje istraivača, radi i posle 75 godina. Na mnogim predmetima se nalazi ig sa svastikom i drugim nacističkim simbolima, prenosi RTS.\nZenon Pjotrovič, generalni direktor istorijskog lokaliteta, naglaava da je svako novo otkriće dragoceno, jer pokazuje kako je ovaj sloeni sistem funkcionisao tokom rata. Na primer, istoričari su pronali tanjir na kome je pisalo berbernica".\nVučja jama je bila utvrđenje u kome je pukovnik Klaus fon taufenberg pokuao atentat na Hitlera 1944. godine. Nacisti su 1945. godine potpuno napustili bunker pred naletom sovjetske Crvene armije.\nVučja jama je otvorena za posetioce pocetkom devedesetih.


ZAVIRITE U BACKSTAGE kroz izložbu fotografija Nemanje Đorđevića – Belgrade Fashion Week\nU Rajićeva shopping centru otvorena je izložbena postavka “A New Beginning”, fotografa Nemanje Đorđevića, pobednika konkursa za mlade fotografe BFW Instashot na prethodnoj Beogradskoj nedelji mode. Izložbena postavka biće aktuelna tokom trajanja Perwoll Fashion Week-a i otvorena je za sve zainteresovane posetioce.homemore\n– Fotografija je, po mom poimanju, predstavljanje smelosti i slobode iz odredjene perspektive u datom momentu. Ovo je moj momenat i moja prva samostalna izložba, najbolja nagrada koju sam mogao da dobijem i veliki podsticaj za dalji rad. Zahvalan sam MS Click na odličnoj ogranizaciji izložbe i mojoj promociji. Pored velike ljubavi prema ovom poslu, sada imam i potvrdu da treba da verujem u sebe i postavljam veće ciljeve – izjavio je Nemanja Đorđević.\nPrevious Post\tPERWOLL\nNext Post\tFashion Guerrilla oduševila posetioce Rajićeva Shopping Centra


Filip Vujanović na sastanku u Predsjedništvu: Crna Gora podržava ulazak BiH u NATO\nNaslovnica Balkan Crna Gora Filip Vujanović na sastanku u Predsjedništvu: Crna Gora podržava ulazak BiH u...\nPredsjednik Crne Gore Filip Vujanović koji danas boravi u službenoj posjeti Bosni i Hercegovini izjavio je da je afirmirana pozicija BiH i Crne Gore kao dobrog primjera susjedstva te da Crna Gora u potpunosti podržava ulazak naše zemlje u NATO.\nVujanović je izjavio da su BiH i Crna Gora primjer dobrog susjedstva te da su uspješno riješena sva pitanja kada je riječ o saradnji ovih dviju zemalja.\n“Uspjeli smo riješiti sva pitanja, nema otvorenih problema među nama, postoji otvorenost za saradnju i dužni smo je ohrabriti. Zaključili smo ugovor o državnoj granici koji je prvi među državama bivše Jugoslavije ovakve vrste. Razgovarali smo danas i o infrastrukturnoj saradnji dviju susjednih zemalja”, kazao je Vujanović.\nPrema riječima predsjednika Crne Gore, dvije zemlje najviše trebaju razgovarati o evropskim integracijama.\n“Cilj nam je da obje zemlje koračaju evropskim putem, a posebno naglašavam da Crna Gora u potpunosti podržava ulazak BiH u NATO”, kazao je Vujanović i dodao kako se nada da će i sastanak i razgovor s predsjedavajućim Vijeća ministara BiH Denisom Zvizdićem biti konstruktivan.\nPredsjedavajući Predsjedništva BiH Mladen Ivanić je na današnjoj konferenciji za novinare izjavio da se privodi kraju razgovor o socijalnom osiguranju između dviju zemalja, od kojeg će najviše koristi imati građani.\n“Vrlo je visok stepen zajedničkog razumijevanja i podrške. Zadovoljni smo što je Crna Gora ušla u ozbiljan ekonomski razvoj i što se približava Evropskoj uniji (EU) te što je jedan od ozbiljnih kandidata u regionu. Moramo se više angažirati u vezi s izgradnjom infrastrukturnih objekata, ali i o jadransko-jonskom putu”, kazao je Ivanić.\nDodao je da je s predsjednikom Vujanovićem razgovarao i o potencijalnom gasovodu iz Azerbejdžana koji bi išao preko balkanskih zemalja.\nNa današnjem sastanku Vujanovića i članova Predsjedništva BiH predloženi su zajednički granični prijelazi koji trebaju imati samo jednu kontrolu.\n“Posebno naglašavam to da mi je Vujanović predložio zajedničke granične prijelaze između BiH i Crne Gore te da oni treba da imaju jednu kontrolu, a ne više njih”, zaključio je Ivanić.


Priština: Sutra konferencija o sajber bezbednosti na Kosovu | KoSSev\nPriština: Sutra konferencija o sajber bezbednosti na Kosovu\nNedelja 17. januar 2016, 09:00\nKosovsko ministarstvo za ekonomski razvoj biće sutra i prekosutra u Prištini domaćin godišnjoj konferenciji o sajber bezbednosti. Na konferenciji, pored političkih predstavnika i resornih službi - poput kosovske agencije za zaštitu podataka, policije, kao i Regulatornog tela za elektronsku i poštansku komunikaciju, učestvuju i međunarodni predstavnici Fejsbuka, Majkrosofta, Gugla, Eriksona, i više drugih komunikacijskih kompanija i agencija, a uz njih i vše kosovskih umetnika. Konferenciju organizuje kosovski tim "Cyber Security Privacy".\n"Razvoj informatičke i komunikacione tehnologije je važan faktor u ekonomskom razvoju jedne zemlje. U isto vreme, rizik od nepreuzimanja bezbednosnih mera se direktno odražava na glavne ekonomske gubitke i nacionalnu bezbednost," naveo je organizator, dodajući da kosovsko ministarstvo za ekonomski razvoj, kroz svoju kampanju podizanja javne svesti, ima za cilj da poveća nivo sajber bezbednosti institucija, javnog i privatnog sektora na Kosovu.\nOvogodišnju konferenciju obeležiće četiri panela o sajber kriminalu, finansijskoj sajber bezbednosti, nacionalnoj sajber bezbednosti i privatnosti na Internetu. Uz zvaničan program konferencije, sutra se paralelno sa njom održava i radionica "Dan kada je hakovanje legalno", na kojoj će grupa tzv. etičkih hakera tokom osam sati rada pokušati da hakuje autorizovane vebsajtove, a za svako 'bagovanje' koje uspeju da pronađu, dobiće nagradu. Inače, hakeri su imali istu mogućnost prijavljivanja na ovu konferenciju, kao i oni koji imaju svoje vebsajtove.\nTokom prošle godine organizovane su dve ovakve konferencije uz seriju pratećih događaja na Kosovu o podizanju svesti za povećanje "nacionalne bezbednosti" na Internetu.


Obezbeđeni nefunkcionalni krediti Ovi trendovi oblikuju tržište 2018. godine. - EOS Global Collection\nObezbeđeni nefunkcionalni krediti: Ovi trendovi oblikuju tržište 2018. godine.\nHoće li 2018. biti godina u kojoj će nefunkcionalni krediti najzad biti prepoznati kao legitimna prilika za investiranje? Komisija EU, ECB i EBA primenjuju više mera sa ciljem da trgovinu nefunkcionalnim kreditima učine strukturiranijom, pristupačnijom, a time i privlačnijom.\nNegde oko 2007. godine, kada je u medijima počeo da se pojavljuje termin „toksični zajmovi“, kičma brojnih stručnjaka za finansijske usluge se ježila. Brend „bankar“ je pretrpeo ozbiljnu štetu u glavama javnosti koja je verovala da plaća greške bankarske industrije. Čak je i Oksfordski rečnik engleskog jezika 2010. počeo da navodi primere finansijskih instrumenata za odrednicu „toksičan“.\nAko se prebacimo deset godina unapred i proanaliziramo naslove, ako ne i osećanja, videćemo da je ovo uverenje opalo u određenoj meri. I to toliko da mali broj ljudi zna da je investiranje u nefunkcionalne kredite (non-performing-loans (NPL)) od tog vremena postalo svakodnevna pojava: globalno tržište postoji decenijama, ali želja onih koji ga regulišu da se ukloni rizik iz bilansa stanja banaka dovela je do njegovog ponovnog oživljavanja. Studija kompanije Deloitte je utvrdila da se za prošlu godinu u celoj EU očekivala prodaja paketa nefunkcionalnih kredita u vrednosti od približno 130 milijardi evra – za oko trećinu više nego 2014. godine. Ukupan bruto obim nefunkcionalnih bankarskih kredita u Evropskoj uniji (EU) na kraju 2017. godine iznosio je oko 1,3 triliona evra, od čega se 921 milijarda evra nalazila na bilansima stanja banaka u evrozoni, što je iznosilo oko 5% kompletnog obima kredita.\nDa li je to situacija u kojoj svi na tržištu nefunkcionalnih kredita dobijaju?\nUprkos znatnom napretku privrede od velike finansijske krize, odnos potencijalnih neotplaćivanja kredita ne pada onoliko brzo koliko bi voleli u Komisiji EU. U julu 2017. godine, Savet EU je zadužio Komisiju i nekoliko drugih tela za pripremu akcionog plana za bavljenje ovim problemom i obezbeđivanje veće finansijske stabilnosti u celoj EU. Među njima su bili Evropska bankarska uprava (EBA), Evropska centralna banka (ECB), Evropska komisija za tržište i hartije od vrednosti (ESMA), kao i Evropski odbor za sistemski rizik (ESRB). Deo ovog plana bi obuhvatio pojednostavljivanje postupka kojim banke mogu da prenesu nefunkcionalne kredite na nebankarske organizacije, čime bi se podstaklo sekundarno tržište nefunkcionalnih kredita i možda uspostavila platforma za transakcije sa nefunkcionalnim kreditima.\nU ovom drugom procesu koristili bi se standardizovani predlošci i postupci i sve bi to podstaklo percepciju nefunkcionalnih kredita kao legitimne mogućnosti za investiranje u javnosti. To bi takođe bankama omogućilo da uklone rizik, restrukturiraju svoje portfolije i ponovo koriste resurse iz nefunkcionalnih kredita za svoje ključne aktivnosti. Što je najvažnije, to bi oslobodilo kapital za obavljanje tih funkcija, kao što je finansiranje ekonomskog rasta, što banke najbolje rade. Na kraju, to bi regulatornim telima omogućilo da budno nadziru tržište i način poslovanja.\nDakle, situacija u kojoj svi dobijaju. I samo početak, prema savetu EU, koji planira dodatne mere u 2018. Za stručnjake za nefunkcionalne kredite kao što je EOS Group, ova godina će biti uzbudljiva, pogotovo zbog toga što će usled pojačane regulacije investiranje u ovu klasu kapitala postati atraktivnije. Poboljšana struktura i standardizacija na tržištu nefunckonalnih kredita, verovatno potpomognuta pokretanjem nacionalnih kompanija za upravljanje kapitalom (asset management companies (AMC)), podstaći će poverenje u ova tržišta i privući kvalitetnije investitore. Deo tržišta nefunkcionalnih kredita koji je obezbeđen, na primer nekretninama, avionima, brodovima, hartijama od vrednosti itd, već je opcija koja postaje sve atraktivnija, kako tvrde konsultanti na ovom polju, kao što je Deloitte.\nNovi pritisak na banke u Italiji i u balkanskim zemljama.\nEvropska centralna banka (ECB), u pokušaju da podstakne banke da prodaju deo nefunkcionalnih kredita iz svojih bilansa stanja, predlaže likvidaciju ili otpisivanje potraživanja ovih dugova. Ovaj predlog nije popularan kod banaka, budući da bi im ostavio malo toga ili ništa, dok im prodaja nefunkcionalnog kapitala daje nadu da će ostvariti barem neki prihod. Na primer, belgijska banka KBC Bank je tokom restrukturiranja prodala 40% svojih potraživanja dugova, što joj je omogućilo da otplati državnu pomoć koju je dobila pet godina ranije. Portfolije nefunkcionalnih kredita kupila je kompanija EOS Aremas, iskusan igrač u sektoru finansijskih usluga u Belgiji.\nOvaj delotvorni uzor za investiranje u nefunkcionalne kredite mogao bi korisno da se ponovi u Italiji i u balkanskim zemljama, gde nedavni kolaps tržišta razvoja komercijalne imovine može u znatnoj meri da poveća broj velikih, obezbeđenih nefunkcionalnih kredita u ponudi. Regulatorna tela vrše pritisak na banke u ovom regionu da uklone rizik i time poboljšaju svoje ocene kreditne sposobnosti kreditora.\nInvestiranje u nefunkcionalne kredite nije lak posao.\nIako će biti mnogo mogućnosti, menadžeri kapitala moraju da imaju jednu stvar na umu: Investiranje u portfolije nefunkcionalnih kredita nije za one slabog srca niti za neiskusne. Upravljanje obezbeđenim i mešovitim portfolijima je komplikovan posao i kompanije koje upravljaju potraživanjima se suočavaju sa brojnim izazovima. Jedan od njih je mučni problem podataka, koji se delimično može rešiti preko platforme za nefunkcionalne kredite koju predlaže EU. Zakoni o bankarskoj tajnosti i Opšta uredba o zaštiti podataka (General Data Protection Regulation (GDPR)) mogu da otežaju preduzećima za upravljanje kapitalom da dođu do svih informacija koje su im potrebne. Tu je zatim dodatni izazov procene vrednosti instrumenta obezbeđenja koja mora neprekidno da se prati. EBA je ove probleme priznala kao ključne, što može da omete dalji razvoj ove industrije i istakne značaj i integritet sistema podataka koji leži u njenoj osnovi.\nKompanija EOS Group je razvila značajnu dubinsku stručnost; pogotovo na polju zajmova obezbeđenih nekretninama. Koristeći menadžere slučajeva, pravno savetovanje i spoljne specijaliste, kompanija EOS je postala vodeći igrač u ovom sektoru. Ali za EOS, profesionalizam ne ide bez srca: „Način na koji se odnosimo prema svojim klijentima nam je vrlo važan“, kaže Virle Timermans, direktor komercijalnih kredita u KBCS banci.\n„Svako ko radi sa nama mora da se odnosi s poštovanjem i empatijom prema njima, kao što to i mi sami činimo.“ Rizik po reputaciju banke kod prodaje ovih zajmova je ogroman i ne sme se potceniti. U očima sveta, odgovornost se ne završava kada druga organizacije kupi portfolio. Javnost i štampa neće imati milosti ako budu smatrali da banke dozvoljavaju loš ili nepošten tretman svojih bivših klijenata. Iz te svesti je prositekla uspešna prodaja potraživanja preduzeću EOS Aremas, organizaciji koja ima slične vrednosti kao KBC.\nFinansijsko tržište 02-10-2019\nFinansijsko tržište 28-05-2019


Izgradnja hidroelektrane na Savi kod Kupinova sve izvesnija › Made-in-Germany.rs\nPovodom realizacije projekta izgradnje hidroelektrane na Savi kod Kupinova, predsednik Privremenog organa Opštine Pećinci Sava Čojčić sastao se sa Žanom Volfom, vlasnikom kompanije „Volfplus”.\nKako piše novosadski „Dnevnik“, potpisivanjem Memoranduma o razumevanju pre mesec dana, Opština Pećinci je sa ovom kompanijom ostvarila strateško partnerstvo na polju razvoja energetskih potencijala, kroz obezbeđivanje direktnih investicija u hidroenergetske objekte.\n– Ovo je početak realizacije projekta vrednog 200-250 miliona eura, izgradnje hidrocentrale na Savi snage 100 megavata. Najveća korist za nas kao lokalnu samoupravu jesu nova radna mesta i mogućnost zapošljavanja lokalnog stanovništva. Memorandumom je takođe predviđeno da se tri posto vrednosti ukupne proizvodnje struje izdvaja za Opštinu Pećinci, što je cifra koja bi u značajnoj meri stabilizovala naš budžet. Prostorni plan Opštine je urađen, a lokalna administracija će biti maksimalno efikasna u prećenju investicije i pribavljanju dokumentacije – rekao je Čojčić.\nKako je najavio Žan Volf, realizacija investicije počeće odmah nakon izbora, kada se formira Vlada i lokalna vlast. On je istakao da zainteresovanih investitora ima i da je u Evropskoj uniji vrlo pozitivna klima što se tiče ulaganja u projekte zelene energije u Srbiji.\n– Sarađujemo sa DG bankom koja je nemačka državna i evropska institucija, i koja trenutno vrši veliki pritisak da se investira u zelenu energiju u Srbiji. Ova banka je spremna da obezbedi 70 posto sredstava za investiranje, dok bi ostatak bio obezbeđen iz privatnih izvora, ili od strane neke druge institucije. Pregovori se već nakon prvog radnog sastanka nalaze u veomao zbiljnoj fazi, jer i ukupne tehničke mogućnosti, i političke prilike u Opštini Pećinci obećavaju skoru konkretizaciju pregovora – naglasio je Volf.\nDirektor „Eko-energoinženjeringa” Zoran Mojić smatra da bi se osim finansijske koristi, izgradnjom hidroelektrane na Savi, poboljšali i ekološki uslovi, a visok vodostaj reke mogao bi se iskoristiti za navodnjavanje obradivih površina.\n– Ovo je trenutno možda i najveća investicija u Srbiji za koju ne sumnjam da će biti realizovana. Biće to prva izgrađena hidroelektrana u Srbiji nakon 35 do 40 godina. Investicija je dobila podršku Vlade Republike Srbije, svih resornih ministarstava i važnih državnih institucija, a izgradnja hidroelektrane bi mogla biti završena za dve do dve i po godine – rekao je Mojić i objasnio da se turska kompanija sa kojom je Opština Pećinci potpisala Memorandum o razumevanju u maju prošle godine, povukla zbog ulaganja u veće projekte iz oblasti proizvodnje električne energije.


Grupa građana sa zastavama Turske i BiH dočekala Erdogana\nNa platou prekoputa zgrade Predsjedništva BiH okupila se i grupa građana sa zastavama Bosne i Hercegovine i Turske kako bi iskazala dobrodošlicu turskom predsjedniku, koji je prošetao do njih kako bi ih pozdravio.\nPredsjednik Turske Recep Tayyip Erdogan, koji je danas doputovao u jednodnovnu zvaničnu posjetu Bosni i Hercegovini, dočekan je uz najviše državne počasti ispred zgrade Predsjedništva Bosne i Hercegovine u Sarajevu.\nErdogana su dočekali predsjedavajući i članovi Predsjedništva BiH Mladen Ivanić, Bakir Izetbegović i Dragan Čović.\nPrvu zvaničnu posjetu BiH u funkciji predsjednika Turske, Erdogan će započeti sastankom sa predsjedavajućim i članovima Predsjedništva.\nTokom Erdoganove današnje posjete planirano je potpisivanje niza sporazuma, ugovora i memoranduma o saradnji između Bosne i Hercegovine i Turske.\nU poslijepodnevnim satima, turski predsjednik će se sastati i sa čelnicima oba doma Parlamentarne skupštine BiH, zatim sa predsjedavajućim Vijeća ministara BiH Denisom Zvizdićem i pomoćnicima.\nTakođer privrednici koji su doputovali u Erdoganovoj pratnji sastat će se sa bh. zvaničnicima tokom zajedničkog ručka, nakon čega će biti upriličeno potpisivanje sporazuma o finansiranju i početku implementacije kreditne linije koju je osigurala Vlada Turske, a koja će biti plasirana krajnjim korisnicima putem ZiraatBank BH d.d. Sarajevo.\nU predvečernjim satima Erdogan će prisustvovati svečanom otvaranju obnovljenog Isa-begovog hamama u Sarajevu, kao i restaurirane Careve džamije.\nTokom današnje posjete BiH, turski predsjednik će obići i mezar prvog predsjednika Predsjedništva BiH Alije Izetbegovića te će prošetati sarajevskom Baščaršijom.


26-11-2020 10:29 Srbija Društvo\nPojedine privredne grane u Srbiji već se nalaze duboko u krizi, a novo "zaključavanje" dodatno bi udarilo i na ostale delatnosti. Posledice bi na kraju lanca indirektno trpela cela privreda, a negativne efekte bi osećali i građani, i to po više "frontova". Ovo ne spore ni ekonomisti, ni sindikalci, a lošu sliku i prognoze u slučaju zaključavanja argumentuje i statistika.\nProf. dr Branislav Tiodorović rekao je da će kriva vezana za korona virus biti možda zaravnjena i početkom sledeće nedelje. Više o tome čitajte OVDE.


16.03.2018 / 17:53 Politika - Sjednica Predsjedništva\nMirsad Kukić isključen je iz SDA, odlučilo je Predsjedništvo ove političke partije na današnjoj sjednici u Sarajevu, pišu Vijesti.ba.\nZamjenik predsjednika SDA Adil Osmanović rekao je na konferenciji za novinare da je ta odluka donešena zbog nepoštivanja odluka organa SDA i narušavanja ugleda stranke.\nOsim Kukića, iz SDA je isključen i Nudžeim Džihanić.\nTakođe, Predsjedništvo SDA uputilo je Glavnom odboru stranke prijedlog da razriješi Amira Zukića sa pozicije generalnog sekretara SDA.\nOsim toga, usvojena je Odluka o formiranju glavnog operativnog izbornog štaba, za čijeg predsjednika je imenovan Asim Sarajlić.\nPredsjedništvo SDA je na današnjoj sjednici odbacilo tvrdnju predsjedavajućeg Predsjedništva BiH Dragana Čovića da odluka Ustavnog suda BiH u predmetu Ljubić jasno govori šta je to Federacija BiH, ne federacija kantona, već federacija konstitutivnih naroda.\n"Ustavni sud BiH se u svojoj odluci uopšte nije mogao baviti, niti se bavio uređenjem i organizacijom Federacije BiH. Iz odredbi Ustava FBiH jasno je da je Federacija BiH federacija kantona koju ravnopravno uređuju svi građani Federacije BiH: Bošnjaci, Srbi, Hrvati zajedno sa svim ostalim", istakao je Osmanović.\nJedan od zaključaka današnje jednice je i da se osuđuje izjava predsjednika RS Milorada Dodika da bi treći entitet stabilizirao BiH.\n"Put BiH je unutrašnja reintegracija, a zatim integracija u EU i NATO. Bilo kakvo zagovaranje etničkih i teritorijalnih podjela je neostvarivo i vodi BiH u destabilizaciju", naglasio je Osmanović, te dodao da Dodik treba da prestane sa majorizacijom Hrvata u RS.\nPredsjedništvo SDA ukazalo je i na neophodnost usvajanja izmjena Zakona o krivičnom postupku radi provođenja odluke Ustavnog suda BiH iz juna prošle godine.\nU suprotnom, napomenuo je Osmanović, nadležni organi neće biti u mogućnosti da se efikasno bore protiv organizovanog kriminala i terorizma, a istovremeno bi veliki broj pokrenutih postupaka bio obustavljen.\nOsmanović je saopštio da Predsjedništvo SDA osuđuje imenovanje Tvrtka Milovića za urednika Dokumentarnog programa BHRT-a, poručivši da je nedopustivo preglasavanje bošnjačkih članova u UO prilikom izbora urednika.


Ostalo je još malo vremena - Preuzmi odmah OVDE 1.000 RSD i 100 besplatnih spinova - Glas Zaječara\nVučić: Nema novih mera, medicinarima do kraja godine po 10.000 dinara…\nHome Promo Ostalo je još malo vremena – Preuzmi odmah OVDE 1.000 RSD i...\nNavikli ste da Meridian novim igračima poklanja sportski bonus za savršen početak i najbolju dobrodošlicu, ali sada je tu i iznenađenje za ljubitelje kazino igara.\nOve srede stiže još jača promocija za vrhunsku zabavu, samo u kladionici Meridian.\nKratko i jasno – svi novi igrači na sajtu meridianbet.rs odmah dobijaju neviđen poklon – 1.000 RSD bonusa za sportsko klađenje i dobitne tikete, kao i 100 besplatnih spinova na fantastičnoj igri Scopa u Meridian online kazinu.\nBaš kada pomislite da ne može bolje, Meridianbet stiže sa još jačom i boljom promocijom, da vas uveri u suprotno!\nDakle, potrebno je samo da se jednostavno i lako registrujete na meridiabet.rs ili putem mobilne aplikacije i poklon za srećan početak biće na vašem bonus računu!\nPrethodni tekstDirektor Infektivne klinike Goran Stevanović zaražen koronavirusom\nOstalo je još malo vremena – Preuzmi odmah OVDE 1.000 RSD i 100 besplatnih spinova 28/10/2020\nDirektor Infektivne klinike Goran Stevanović zaražen koronavirusom 28/10/2020\nJoš jеdno licе pozitivno na korona virus u Zaječaru 28/10/2020\nBrnabić: Nova vlada će biti proevropska, vlada političkog i ekonomskog kontinuiteta 28/10/2020


29. Jul 1999 16:47 (GMT+01:00)\nPredsednik SAD u petak u Sarajevu izlaže svoju viziju Balkana\nKlinton stiže bez novčanika\nSendi Berger : Izostanak Srbije, s obzirom na značaj koji ima u regionu, otežava ostvarenje ciljeva Pakta stabilnosti\nVAŠINGTON - Američki predsednik Bil Klinton izložiće u petak u Sarajevu, na samitu Pakta stabilnosti za jugoistočnu Evropu, svoju viziju budućnosti Balkana, ali je prema najavama iz Vašingtona malo verovatno da će se u ime SAD obavezati na konkretnu novčanu pomoć regionu.\n"Pruža nam se zaista istorijska prilika (...) da ostvarimo cilj za koji se predsednik zalagao od samog početka svoje administracije: da pomognemo izgradnju nepodeljene, demokratske i po prvi put u istoriji pomirene Evrope", najavio je novinarima Klintonov savetnik za nacionalnu bezbednost Sendi Berger.\nŠef Nacionalnog ekonomskog saveta Bele kuće Džin Sperling najavio je da će predsednik na samitu najaviti nove inicijative koje bi ohrabrile ulaganja i trgovinu na Balkanu, ali i da verovatno neće definisati nikakve konkretne ciljeve, niti ispred SAD obećati finansijsku pomoć.\nPoseta pravoslavnoj crkvi\nProgram Klintonovog boravka u Sarajevu predviđa i obilazak pravoslavne crkve u ovom gradu. Obilazak pravoslavne crkve, kako je pojasnio Sendi Berger, treba da podvuče američku privrženost pomirenju, "kao i poštovanje za kulturu i tradiciju srpskog naroda".\nBerger je kazao da će se svetski lideri u Sarajevu angažovati na izradi paketa načela i mehanizama koji bi zemljama regiona omogućili tešnju saradnju sa ostatkom Evrope i SAD. On je napomenuo da je Srbija "jedina zemlja regiona koja neće biti zastupljena" u Sarajevu i "koja neće biti deo poduhvata koji označava obnovu, preporod i bolji život za stanovništvo regiona".\nPrimetivši da ta činjenica predstavlja "poruku" za narod Srbije, Berger je ocenio da u SRJ raste otpor prema predsedniku Slobodanu Miloševiću. "Nisam u stanju da predvidim scenario, ali verujem da raste opozicija (Miloševiću) i da ćemo mi podržati one u Srbiji, koji se zalažu za demokratske promene", rekao je Berger, priznavši da će odsustvo Srbije sa sarajevskog samita ipak otežati postizanje ciljeva zacrtanih u Paktu za stabilnost, s obzirom na njen politički i ekonomski značaj u području.


Ministarski sastanak, planiran za 19. april u Luksemburgu, će zbog epidemiološke situacije biti održan u formi video-konferencije, pa je u takvim okolnostima prevladao stav da je bolje debatu o Balkanu pomeriti za naredni fizički sastanak, prenose diplomatski izvori i navode da je više zemalja članica insistiralo da Zapadni Balkan bude glavna tema sastanka u maju.\nProšlog meseca devet zemalja članica je u pismu upućenom šefu evropske diplomatije Žozepu Borelu zatražilo "povratak Zapadnog Balkana" na agendu Saveta ministara EU.\n"Vreme je da strateški sagledamo situaciju na Zapadnom Balkanu", naveli su u zajedničkom pismu ministri spoljnih poslova Austrije, Nemačke, Hrvatske, Češke, Slovačke, Grčke, Irske, Rumunije i Slovenije.\nMinistri ovih devet država EU smatraju da je na Zapadni Balkan potrebno gledati ne samo u kontekstu proširenja, već i spoljne politike EU, navodeći da su "drugi igrači spremni da se uključe u regionalna pitanja, često na štetu EU".\nEU je pružila ogromnu podršku regionu, ali su "drugi akteri efikasniji u promociji sopstvene pomoći, čime podrivaju pouzdanost, kredibilitet i percepciju solidarnosti Evropske unije", navodi se u zahtevu za stratešku debatu o Zapadnom Balkanu.


Vodovodi izlaze iz atara? : Nadlanu.com\nVodovodi izlaze iz atara?\nUkoliko evropska iskustva i standardi budu primenjeni i ugrađeni u zakone, građani u Srbiji mogu očekivati bolje vodosnabdevanje i kvalitetniju uslugu.\nU Srbiji, u 21. veku, besmisleno je da se granice vodosnabdevanja poistovećuju s opštinskim granicama i "uteruju" u administrativna razgraničenja. Došlo je vreme da se to prevaziđe, izjavio je juče u Beogradu direktor niškog javnog preduzeća za vodosnabdevanje "Naisus" Darko Anđelković.\nNa prezentaciju projekta pod nazivom "Definicija optimalne teritorije vodosnabdevanja za region "Niša, realizovanog pod pokroviteljstvom Italijanskog instituta za spoljnu trgovinu (ICE), u saradnji s Vodovodom Pulje i JKP "Naisus", on je istakao, da ukoliko se evropska iskustva i standardi primene i ugrade u zakone, građani u Srbiji mogu da očekuju bolje vodosnabdevanje i kvalitetniju uslugu, ali i više cene vode. Ovaj projekat, koji je odobrilo italijansko Ministarstvo proizvodnih aktivnosti i koji je finansiran iz budžeta definisanog italijanskim zakonom 84/2001, a čija je vrednost oko 200.000 evra, polazi od pažljive analize teritorije i nudi institucionalnu reorganizaciju vodosnabdevanja, sistema kanalizacije i prečišćavanja voda. Model koji je proistekao iz iskustava Vodovoda Pulje, može doprineti da se lokalne institucije približe standardima kvaliteta koji važe u celoj Evropi, i to kroz bogatu razmenu iskustava i profesionalnih znanja.\n- Vodovod Pulje je po površini najveći u Evropi. Snabdeva vodom četiri miliona stanovnika i ima najveću infrastrukturu od svih komunalnih preduzeća u regionu Sredozemlja. JKP "Naisus" je srpsko komunalno preduzeće koje se bavi vodosnabdevanjem, izgradnjom i održavanjem i vodovoda i kanalizacije u regionu Niša, a naše iskustvo govori da se mora poći pre svega od dobre zakonske regulative - rekao je direktor Vodovoda Pulja Đanluka Perone. Na jučerašnjem skupu upozoreno je da je najveći problem u Srbiji to što ne postoje uređaji za prečišćavanje otpadnih voda, koji su već postali standard u zemljama EU. Evropska komisija pokrenula je inicijativu za zaštitu Dunava i Crnog mora i od prošle godine u toku je izrada master studije za prečišćavanje vode u 23 opštine u slivu Južne Morave. Niška kanalizacija, na primer, izliva se u Nišavu, koja ide u Južnu Moravu i dalje Dunavom u Crno more. Studiju koja će, kako je najavljeno, biti završena do kraja ove godine i koja košta 2,8 miliona evra finansira EU, a na listi prioriteta je i grad Niš. To podrazumeva da će Niš biti jedan od prvih gradova u Srbiji koji će dobiti prečistače iz evropskih fondova.


Prvi Omladinski forum o ljudskim pravima – Svetski omladinski talas\nSvetski omladinski talas uz podršku Misije OEBS-a u Srbiji ovog leta organizuje prvi Omladinski forum o ljudskim pravima! Forum će okupiti mlade iz Srbije i Albanije koji će govoriti o položaju mladih kroz prizmu edukacije o ljudskim pravima (eng. Human Rights Education).\nFormalni obrazovni sistem u pomenutim državama ne pridaje dovoljno pažnje obrazovanju iz oblasti ljudskih prava, niti o demokratskom građanstvu, čime se studenti i učenici uskraćuju za osnovna znanja iz ovih oblasti.\nForum će okupiti 40 mladih ljudi iz Srbije i Albanije koji će se upoznati sa sledećim:\n•\tKoja ja prava imam i kako ih mogu koristiti u praksi?\n•\tKada su moja prava prekršena i šta mogu uraditi po tom pitanju?\n•\tKako formalni obrazovni sistem vidi obrazovanje o ljudskim pravima?\n•\tKako unaprediti stanje ljudskih prava marginalizovanih grupa u Srbiji i Albaniji?\nDiskusija učesnika Foruma zasnivaće se na Evropskoj konvenciji Saveta Evrope o ljudskim pravima, Povelji Saveta Evrope o obrazovanju za demokratsko građanstvo i obrazovanju iz ljudskih prava, Univerzalnoj deklaraciji Ujedinjenih Nacija o ljudskim pravima. Kao krajnji rezultata, učesnici će definisati preporuke za unapređenje opšteg stanja obrazovanja o ljudskim pravima, koje će biti prosleđene relevantnim institucijama i organizacijama civilnog društva.\nForum će se održati u Tirani, Albanija, od 13. do 15. avgusta 2017. godine, a uoči proslave Međunarodnog dana mladih (12. avgust), gde će učesnici steći relevantne veštine koje će im omogućiti da stečena znanja primene u svojim lokalnim zajednicama i prenesu ista na svoje vršnjake.\nPratite našu Fejsbuk i Twitter stranicu jer uskoro objavljujemo poziv za učesnike Foruma, koji će predstavljati prvu generaciju Omladinskog foruma o ljudskim pravima!\n← Poziv za mlade pripadnike osetljivih grupa\nCall for Participants – The Human Rights Youth Forum →


Zbog ubistva policajaca u BiH Dan žalosti – Haber.ba\nZbog ubistva policajaca u BiH Dan žalosti\nNjih su svirepo likvidirali još nepoznati automafijaši, a potencijalne osumnjičene istražitelji i dalje danonoćno privode, te provjeravaju njihove alibije.\nZbog ubistva dvojice policajaca u Bosni i Hercegovini danas je proglašen Dan žalosti.\nAdis Šehović i Davor Vujinović, sarajevski policajci koji su brutalno ubijeni u petak u ranim jutarnjim satima prilikom vršenja redovnih policijskih aktivnosti, bili su dugogodišnji, iskusni policajci i ponos Ministarstva unutrašnjih poslova Kantona Sarajevo.\nNjih su svirepo likvidirali još nepoznati automafijaši, a potencijalne osumnjičene istražitelji i dalje danonoćno privode te provjeravaju njihove alibije, prenosi “Avaz“.\nTeme:automafija, dan žalosti, Davor Vujinović, izdvojeno, policajci, Sarajevo, ubistvo


Da li Amerika plaća seobe naroda ka Evropi? - Fakultet za diplomatiju i bezbednost\nDa li Amerika plaća seobe naroda ka Evropi?\nIzvor: InfoDirekt, Dnevno.hr\nEvropa prolazi novu izbegličku krizu. “Seoba naroda” epskih razmera krenula je još u jeku privredne krize 2008. godine, no tek sada na videlo izlazi koliko je celi svet zapravo potresen tim događajima, kao i ratnim zbivanjima prouzrokovanim od strane ISIL-a. No, masa izbeglica dobila je potpuno novo značenje nakon što su austrijske obaveštajne službe izrazile svoju sumnju da prevoz izbeglica zapravo finansiraju Amerikanci.\nKako piše austrijski internet časopis InfoDirekt, austrijski obaveštajci došli su do saznanja da je jednostavno nemoguće da izbeglice same plaćaju transport. “Šleperi zahtevaju ogromne sume novca za prevoz u srce Europe. Čak i bez obzira na uslove prevoza, koji se graniče s neljudskima, izbeglice po glavi moraju platiti između sedam hiljada i 14 hiljada evra, zavisno od regije u koju žele doći”, tvrde austrijski obaveštajci. Kako doznajemo, do tih podataka došli su iz policijskih krugova jer oni imaju direktan kontakt sa ljudima koji traže azil. Zbog sve veće navale, sve rigoroznije su policijske provere kamiona, “šlepera” i sličnih vozila te policija izbeglice često vodi na višednevno ispitivanje.\n“Imamo saznanja da sve ili dio troškova transporta za izbeglice snose organizacije iz SAD-a. Otkrili smo to nakon što smo primetili nelogičnosti u ciframa koje su se nakon ispitivanja redovno ponavljale, a nisu se poklapale s mogućnostima ljudi zavisno od regija iz kojih dolaze. Na primer, nije moguće da toliko ljudi iz severne Afrike pri ruci ima oko 11 hiljada evra. Kako je moguće da niko nije postavio to pitanje? Jedino objašnjenje je da neko nešto skriva”, izjavio je jedan obaveštajac te dodao da čak u prijateljskim obaveštajnim krugovima poput Nemačke i SAD-a vlada nekakva neobična tišina.\n“O našim zaključcima niko iz SAD-a ne želi razgovarati s nama, a dosad smo imali izuzetno dobru komunikaciju s njihovim obaveštajnim službama. Čak ni HNAA (austrijska državna agencija za informacije iz spoljne i unutrašnje bezbednosti) nema nikakvih informacija ili je jednostavno dobila zabranu širiti ih. No, ovo mora u javnost“, zaključio je obaveštajac.\nMeđutim, čak i u krugovima geopolitičkih stručnjaka se o ovome zasad ćuti. Iako, kako tvrde Austrijanci, ima onih koji su spremni progovoriti o tome, retki su spremni stati imenom i prezimenom iza toga. Ako je ovo točno, koji je interes SAD-a od toga da što više izbeglica uđe u Europu i dalje je stvar nagađanja.


Dačić: Rano je govoriti da li Rusija i SAD podržavaju razgraničenje - Vijesti Banja Luka\nDačić: Rano je govoriti da li Rusija i SAD podržavaju razgraničenje\nFoto: N.N. | Dačić: Rano je govoriti da li Rusija i SAD podržavaju razgraničenje\nTanjug 12.08.2018 13:34\nBEOGRAD – Rano je govoriti o tome da li Rusija i SAD podržavaju ideju Beograda o razgraničenju sa Albancima, jer je daleko uopšte mogućnost da se dođe do nekih dogovora o rješenju za KiM, izjavio je danas ministar spoljnih poslova Ivica Dačić.\n"Kao što znate, mi nikada ne možemo da priznamo jednostrani akt Prištine što znači da ukoliko žele da se nastavi dijalog o trajnom rešenju, mi stojimo na raspolaganju", kaže Dačić i dodaje da Priština misli da se ništa nije promijenilo.\n"Nemojte vi mene sada da pitate nešto što ja pričam već 10 godina. Sad ispada da je to neko rekao sada novo. Pa ja to pričam 10 godina! Nemojte mene da pitate da ja to kometraišem. Meni je drago, što posle svih napada koje sam doživljavao svih ovih 10 godina, da i drugi tako misle", kaže Dačić.\nIvica Dačić Kosovo SAD Rusija


Home Novosti Gradske novosti Zimski raspust za školarce\nDanas je počeo zimski rasput za oko 9.000 učenika osnovnih i srednjih škola na području Brčko distrikta BiH. Raspust traje od 26. decembra 2017. do 15. januara 2018. godine.\nDok đaci odmaraju i eventualno čitaju lektiru, za nastavnike i profesore biće organizovano nekoliko edukacija i seminara u organizaciji Pedagoške institucije Brčko distrikta BiH, te završen jedan ciklus konkursne procedure za novi nastavni kadar koji će početi sa radom u drugom polugodištu. Do kraja godine očekuje se da bude raspisan konkurs za oko još 40 upražnjenih pozicija u obrazovanju, rekao je u izjavi za Radio Brčko šef Odjeljenja za obrazovanje u Vladi Brčko distrikta BiH Senad Osmanović.\nOn je govorio i o tome da je potpisan ugovor za početak izgradnje fiskulturne sale u Rašljanima, da do kraja januara očekuje da bude završen aneks u srednjoj Poljoprivrednoj i medicinskoj školi, te da uskoro počinje gradnja fiskulturne sale u područnoj osnovnoj školi u Begovači.\nU planu izgradnja autoputa Brčko – Bijeljina\nRedakcija Portala - April 21, 2016 0\nMinistar saobraćaja i veza u Vladi Republike Srpske Neđo Trninić prilikom današnje posjete Kapetaniji u Brčkom koja funkcioniše u okviru tog Ministarstva, izjavio...


Pele je dobio repliku pehara kada je postao jedini igrač koji je osvojio tri Svetska prvenstva. U galeriji u Londonu na aukciji bilo je više od 2.000 trofeja, medalja, sportske opreme i suvenira koje je Pele prikupio tokom i nakon završetka igračke karijere.\nDeo novca od aukcije biće dat jednoj dečijoj bolnici u Brazilu.\nPele (75) se smatra jednim od najboljih fudbalera svih vremena. Sa reprezentacijom Brazila osvojio je tri titule svetskog prvaka, a tokom 20-godišnje karijere postigao je 1.281 gol u 1.363 utakmica.


Mobilni telefoni ubijaju potomstvo! - alo.rs\nIZLOŽENOST ZRAČENJU OVIH TELEFONA UZROKUJE STERILITET I RAK! Mobilni telefoni ubijaju potomstvo!\nAUTOR: J. Mitrović DATUM I VREME: 19.02.2019. 13:08\n„Ukoliko punite mobilni telefon u spavaćoj sobi, pored kreveta, teško da možete da računate da ćete dobiti bebu“, kaže dr Slobodan Dunjić\nGotovo da ne postoji osoba koja danas ne poseduje mobilni telefon, a zračenje pametnih uređaja pogubno je pre svega po potomstvo jer uzrokuje sterilitet, a osim toga, utiče na pojavu kardiovaskularnih bolesti i raka, tvrde eminentni stručnjaci iz struke.\nDr Slobodan Dunjić, Foto: Printscreen\nU trendu su savremeni mobilni telefoni s neverovatnim mogućnostima, koje servisi mobilne telefonije nude uz brojne pogodnosti. Dok se zračenje s negativnim posledicama, tek povremeno nagovesti, uz obrazloženje da je reč o zanemarljivim dozama.\nMeđutim, stručnjaci tvrde da kontinuirana izloženost zračenju dovodi do neplodnosti kod oba pola, srčanih bolesti i pojave tumora.\n- Svetska zdravstvena organizacija je mobilne telefone 2011. svrstala u takozvanu grupu 2B, što znači da su moguće kancerogeni za ljude.\n- U aprilu 2018. dobijen je prvi sudski spor protiv mobilne telefonije, i to jer je čovek, koji je koristio mobilni šest sati dnevno, dobio kancer mozga.\n- Naučnici su dokazali da ovi telefoni najviše zrače tokom razgovora, pri čemu mozak apsorbuje najmanje polovinu zračenja koje se emituje.\n- Nedavna studija otkrila je da zračenje pametnih telefona tanji mozak kod dece - odnosno, prvi njegov sloj, koji pomaže u procesiranju informacija iz fizičkog sveta.\n- Muškarci koji mobilne telefone nose u džepovima pantalona imaju manje pokretljive spermatozoide, pokazuju istraživanja.\nDr Slobodan Dunjić, potpredsednik evropskog Udruženja integrativne medicine i predsednik srpskog Udruženja holističke medicine, kaže za „Alo!“ da ukoliko punite mobilni telefon u spavaćoj sobi, pored kreveta, teško da možete računati da ćete dobiti bebu.\n- Ukoliko vam je mobilni pored kreveta, gde spavate s partnerom, a želite da dobijete dete, ne može da dođe do oplodnje. Naime, usled zračenja, remeti se frekvencija, stoga ne mogu da se spoje spermatozoidi i jajna ćelija. To su, naime, oni slučajevi kada par ode kod lekara, svi rezultati su im u najboljem redu, međutim, potencijalni roditelji i dalje ne mogu da dobiju bebu - započeo je on o štetnosti zračenja pametnih telefona za naš list.\nPrema njegovim rečima, posledice konstantnog zračenja su pre svega kobne po reproduktivne organe i kardiovaskularni sistem. Takođe, izloženost ovoj vrsti štetnog uticaja duže od pet sati dnevno izaziva rak.\n- Starije generacije bile su suočene jedino s emotivnom stresom, a pojavom mobilnih telefona imamo i novu vrstu - elektromagnetni stres. Ta vrsta stresa negativno utiče na hipofizu koja je zadužena za rad hormona, između ostalog i prolaktina, a odatle kreću svi problemi. Mlade devojke, kod kojih je povećan nivo prolaktina, imaju neredovne cikluse, dok višak ovog hormona dalje utiče na pojavu steriliteta.\n88 odsto mladih od 16 do 24 godine u našoj zemlji koristi mobini\n300.000 parova u Srbiji suočeno je s problemom steriliteta\n8 miliona beba iz epruvete rođeno je u zemlji od 1978.\nNa drugoj strani, kod starijih žena povećan prolaktin može da dovede do kancera dojke. Kod muškaraca prolaktin spušta testosteron, zaustavlja spermatogenezu, zato je sve veći broj sterilnih pripadnika jačeg pola. Čim padne testosteron, koji je zaštitnik kardiovaskularnog sistema, muškarci postaju podložni srčanim oboljenjima - infarktu, šlogu i sličnom - objašnjava doktor Dunjić.\nZračenje blokira i enzime za varenje, dodaje doktor, što je dalje okidač za teške bolesti i pojavu tumora.\n- Pre 10 godina imali smo jednu intoleranciju na hranu na 300 pacijenata, a danas od 10 pacijenata svih 10 imaju intoleranciju na hranu, jer zračenje blokira enzime za varenje. Kada ne rade enzimi, imamo puno slobodnih radikala koji usled nespecifičnih reakcija, koje niko od nas ne može da kontroliše, mogu biti okidač za loša zdravstvena stanja koja dovode do kancera - kaže naš sagovornik i napominje da ne govorimo o trenutnom, već kumulativnom uticaju zračenja.\nŠaljite SMS poruke\nNe nosite telefon u džepu\nŠetajte se dok razgovarate\nIzbacite mobilni iz spavaće sobe\nKada je veza loša, prekinite razgovor\nTelefon prinesite uvetu tek po uspostavljanju veze\nCene su bagatela, biće niže i do 30 odsto u odnosu na ostale, a tek kakva im je ponuda!\nBeograđanin izgubio novčanik, pa otišao u policiju! Tamo ga je sačekalo nešto što mu se NI U SNU NE BI DESILO!


Optužena 21 osoba za krijumčarenje ljudi\nTačno vrijeme: 2020-09-30 18:25:06\nObjavljeno četvrtak, 05 septembar 2013 22:49\nSarajevo - Protiv Safeta Ahmetaja (38) iz Prizrena i 20 članova njegove organizovane kriminalne grupe koja se bavila krijumčarenjem imigranata sa Kosova i Metohije prema zemljama Evropske unije, Tužilaštvo BiH podiglo je optužnicu.\nAhmetaj je optužen da je u periodu od 20. decembra 2012. godine do 4. aprila ove godine, kada je sa ostalima uhapšen u akciji Granične policije BiH pod nazivom "Kašmir", organizovao kriminalnu grupu. Prema navodima u optužnici, Ahmetaj i saučesnici su prebacili ukupno 78 imigranata. Oni su naplaćivali 500 evra za prebacivanje imigranata iz BiH u Sloveniju, a 4.000 evra za prebacivanje iz gradova sa Kosova i Metohije u neku od zemalja EU. Najbliži saradnik "desna ruka" Ahmetaja bila je Azra Hasić (35) iz Velike Kladuše. Ostalih 17 optuženih je sa područja Velike Kladuše, dvojica iz Bijeljine, te po jedna osoba iz Zvornika i Pala. Većina optuženih je odranije poznata policiji.\n- Terete se da su međusobno dogovorenim i povezanim radnjama organizovano krijumčarili strane državljane, uglavnom lica albanske nacionalnosti, preko teritorija Makedonije, Srbije, BiH, Hrvatske i Slovenije, a zatim u zemlje zapadne Evrope - navedeno je u optužnici.\nOptuženi su imali jasno podijeljene uloge, pa je tako svaki član ili pronalazio mjesta za skrivanje imigranata ili ih prevozio do određenih lokacija i predavao ih drugom krijumčaru u lancu. Pojedini saučesnici Ahmetaja izrađivali su i falsifikovana lična dokumenta, ukoliko bi nekog od imigranata zaustavila lokalna policija. U isto vrijeme kada je izvedena akcija "Kašmir" u BiH, uhapšeni su i Ahmetajevi saučesnici u Hrvatskoj i Sloveniji, protiv kojih će takođe u budućem periodu biti podignute optužnice pred nadležnim sudovima.


Utorak , 2020-03-17 | 22:10:41\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da je od sutra u 10 časova apsolutno zabranjen izlazak na ulicu osobama starijim od 65 godina u urbanim sredinama, a u seoskim i mestima sa manje od 5.000 stanovnika zabrana važi za starije od 70 godina.\n"Zato što su urbane sredine žarišta zaraze", rekao je Vučić nakon sednice Vlade na kojoj je učestvovao, navodeći gradove Beograd, Novi Sad, Kikindu u Niš.\nOn je rekao da se od sutra u 20.00 do ujutru u 5.00 zabranjuje izlazak na ulicu svima, sem nadležnima na zadatku i sa radnom obavezom u trećoj smeni.\nVučić: Izbori sada ne postoje, datum će se naknadno odrediti\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je večeras da će datum izbora biti odredjen kada bude rešen problem sa korona virusom.\nVučić je na konferenciji za novinare, govoreći o sastanku sa predstavnicima stranaka koje izlaze na izbore, rekao da je to "jednoglasan stav".\n"Izbori sada ne postoje", rekao je Vučić.Vučić: Sve što nam je palo na pamet Kina nam je odobrilaPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da će ubrzo stići stručnjaci iz Kine kao i izuzetno velika pomoć, a da se prva velika pošiljka iz te zemlje može očekivati u subotu i da će on lično biti na aerodromu u Beogradu da to dočeka.\n"Tad očekujem najveću količinu kliničkih respiratora", rekao je Vučić, izražavajući veliku zahvalnost svom "bratu i prijatelju" kineskom predsedniku Si Dinpingu.\nPrema njegovim rečima, od Kine je dobijena sva pomoć koja je bila zatražena i ništa nije odbijeno.\n"Ako Bog da i pobedimo ovog nevidljivog neprijatelja, želja nam je da kineski predsednik dodje, a sigurno će ga bar pola miliona gradjana dočekati", rekao je Vučić.\nOn je rekao i da će biti kupljeno ili dobijeno još 30 miliona zaštitnih maski.\n"Policija radi težak posao, ja sam tražio da proveravaju one koji bi trebalo da budu u izolaciji. Je li moguće da je neko toliko neodgovoran? Kazne će biti veoma oštre za kršenje izolacije", kazao je Vučić na konferenciji za novinare nakon sednice Vlade na kojoj je učestvovao.\nIstakao je da se za dva dana u Srbiju vratilo 45.000 državljana, "koje smo molili da ne dolaze" zbog korona virusa.\n"Vojska mora da bude naoružana. Imali smo incidente da su ljudi koji su došli inostranstva hteli da tuku naše lekare, naše heroje. Lekari moraju da se osećaju zaštićeno", istakao je Vučić.\nRekao je da će VS nositi oružje "jer je to vojska" i kako je kazao, upotrebiće ga ako neko napadne bolnice, objekte ili državne granice koje obezbedjuju.\n"Neću neodgovornim pojedincima da govorim zašto će Vojska Srbije biti na celoj teritoriji Srbije, osim onamo gde je na snazi Kumanovski sporazum i Rezolucija 1244 Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija", kazao je on.\nGovoreći o zalihama hrane, Vučić je rekao da je Srbija po tom pitanju u boljem stanju od "najvećeg broja zemalja" Evropske unije.\n"Mislim da nema nijedne zemlje EU koja je pogodjena korona virusom, a da ima bolju snabdevenost od nas. Hrane je na pretek", rekao je on.\nKazao je da će deo hrane Srbija izvesti komšijama u regionu, jer kako je dodao "mi je imamo previše, a oni je nemaju".\n"Pre svega mislim na Bosnu i Hercegovinu i Republiku Srpsku, posebno kada je izvoz brašna u pitanju, a takav zahtev je i iz Severne Makedonije", dodao je on.\nVučić: Neće biti ograničenja na društenim mrežama, samo ako je krivično delo\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je večeras da nikakvih ograničenja u korišćenju društvenih mreža neće biti, osim u slučaju krivičnih dela.\n"Neka pišu šta hoće, sem kada je krivično delo u pitanju", rekao je Vučić posle sednice Vlade Srbije na kojoj je učestvovao.\nKako je naglasio, neće biti nikakvih dodatnih mera i ograničenja za korisnike interneta osim onih koje su važile i do sada.\nVučić: Moguće i dodatno ograničenje kretanja\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je večeras da bi sledeća mera u suzbijanju korona virusa mogla da bude dodatno skraćenje vremena u kojem se može biti na ulici, u odnosu na zabranu kretanja od 20.00 do pet ujutru.\n"Ne znači da treba da se 'razmile' u periodu koji smo sad ostavili. Ne, već i tad treba da budu ljudi kod kuće. Cilj nam je da ne bude niko na ulici", rekao je Vučić na konferenciji za novinare u Palati Srbija.\nNa pitanje kako će da rade novinari i oni koji po prirodi posla nemaju uobičajeno radno vreme, on je rekao da će se takvi detalji lako dogovoriti sa Vladom.\n"Ne možete dobiti dozvolu za pet ekipa već za jednu dežurnu od 20.00 časova do ponoći, mislim da je to dovoljno, tako se čuvaju i vaši životi", rekao je Vučić.\nOn je naveo i da se razmišlja o potpunom zatvaranju granica, ali da bi se to uradilo mora se naći način da se ne pogazi Ustav.\nGovoreći zašto je odredjen period od 20.00 časova do 5.00 jutru kad je zabranjeno kretanje svima, on je rekao da je to period kad se ostvaruju bliži konakti, odnosno organizuju žurke, rodjendani, porodična slavlja u zatvorenim prostorima.\nKako je naveo, ne mogu se kontrolisati takva mesta, ali se može sprečiti dolazak u njih i zato je ogroman zadatak pred policijom i vojskom.\nOn je rekao i da stariji na selu mogu da izlaze u dvorište, ali da se ne druže sa komšijama.\nPrema njegovim rečima, pozivi na disciplinu su imali efekta jer ih je veliki deo penzionera u urbanim sredinama poslušao.


Otvoren 84. Poljoprivredni sajam | NS Reporter\nOtvoren 84. Poljoprivredni sajam\nDatum: 13 маја, 2017\nNOVI SAD – Međunarodni poljoprivredni sajam, 84. po redu, danas je na Novosadskom sajmu otvorio prvi potpredsednik Vlade Srbije Ivica Dačić koji je istakao da je poljoprivreda jedan od najvećih potencijala privrednog razvoja Srbije i da će vlada nastaviti da pomaže kako poljoprivredne proizvođače tako i prerađivačku industriju.\n“Poljoprivreda za našu zemlju, ali i ostale u regionu, ima veliki značaj, imajući u vidu ne samo njene dosadašnje rezultate, već i njen izuzetan potencijal za dalji razvoj”, rekao je Dačić navodeći da o tome govori udeo poljoprivrednih proizvoda u ukupnom izvozu Srbije.\n“Poljoprivreda je jedina grana naše privrede koja ni u najtežim vremenima nije zakazala”, istakao je Dačić.\nOn je ocenio da je razvoj međunarodne saradnje u ovoj oblasti od izuzetnog značaja, naročito na regionalnom nivou i zahvalio na učešću i saradnji prijateljima iz Bosne i Hercegovine koja je zemlja partner na ovogodišnjem Sajmu i izrazio zadovoljstvo da sa ministrom inostranih poslova BiH Igorom Crnadakom otvori ovu manifestaciju.\nPruga Beograd – Stara Pazova u saobraćaju do kraja marta, uskoro izgradnja autoputa Ruma – Šabac i Fruškogorskog koridora


Čak i da nikada ne uđemo u EU, privreda Srbije je potpuno vezana za moćne evropske privrede | Talas.rs\nČak i da nikada ne uđemo u EU, privreda Srbije je potpuno vezana za moćne evropske privrede\nUlazak Srbije u Evropsku uniju je već dugo na dugačkom štapu. Uprkos konstantnom prisustvu tema o EU u domaćim medijima, proces otvaranja poglavlja i napretka teče relativno sporo.\nPostoji sasvim realna mogućnost da 2025. ne bude ta godina, a možda ni 2040. Kako stvari stoje, nije nemoguće da nikada i ne uđemo u EU – u ovom trenutku je teško zamisliti, recimo, usaglašavanje sa svim deklaracijama EU, uključujući one o Ukrajini i sankcijama Rusiji (što poglavlje 31 zahteva od članica).\nNo, čak i da Srbija ne postane članica Evropske unije, činjenica je da smo, bar kada su ekonomski odnosi u pitanju, najviše povezani upravo sa EU.\nIz EU stiže skoro 14 puta više investicija nego iz Rusije\nPrema podacima Narodne banke Srbije, u 2017. je iz kompanija zemalja EU stiglo 1,84 milijarde evra, a od toga najviše iz Holandije – 491 milion evra.\nStrane direktne investicije iz Rusije u našu zemlju iznosile su 134 miliona evra – približno isto kao iz Mađarske (126), a skoro 14 puta manje nego iz EU.\nTeza o Srbiji kao zemlji na raskršću Istoka i Zapada ima smisla jedino ako govorimo o protivrečnim izjavama i nastupima predstavnika vlasti. Kada tu raspravu pomerimo na polje ekonomije i konkretnih podataka, jasno je gde stojimo.\n11 puta više izvozimo u EU nego u Rusiju\nPacked boxes moving on conveyer belt in warehouse.\nUkupan obim trgovine sa zemljama EU iznosi 24,9 miljardi američkih dolara (podaci RZS), od čega je uvoz 13,69 a izvoz 11,22 milijarde.\nPoređenja radi, svake godine u Rusiju izvezemo robu vrednu 995 miliona dolara a uvezemo 1,59 miljardi (ukupno 2,6 milijardi), dok su u slučaju Kine te cifre 62 miliona i 1,8 milijardi američkih dolara (1,9 milijardi).\nUkupan obim trgovine sa zemljama EU je, dakle, 9,65 puta veći nego sa Rusijom i 13,61 puta veći nego sa Kinom.\nZnačajna grupa sa kojom trgujemo su i članice CEFTA sporazuma (Albanija, BiH, Makedonija, Moldavija, Crna Gora i UNMIK u ime Kosova) sa kojima obim trgovine iznosi 3,9 milijardi američkih dolara – više i od Rusije i od Kine a manje od EU. Naravno, jasno je da se većina članica CEFTA kreće ka članstvu u EU.\nOd ljudi koji napuštaju Srbiju, 8 od 10 bira Zapad\npodacima Ujedinjenih nacija, procenjeno je da se iz Srbije u periodu između 1990. i 2017. godine iselilo 708.804 osobe. Od ukupnog broja, čak 79% posto emigriralo je u Zapadnu Evropu (562.352).\nNajviše građana Srbije odabralo je Nemačku za destinaciju – 428.334 ili 60,4%, a potom Austriju – 107.506 ili 15%.\nZanimljivo je da je u Sloveniju, takođe članicu EU, emigriralo 24.825 ljudi.\nZa Rusiju nisu dostupni podaci, ali je izvesno da je taj broj manji, imajući u vidu da čak 79% naših sugrađana bira Zapadnu Evropu.\nU međuvremenu u medijima: vojska, Putin i značaj Rusije za Srbiju\nVuk Velebit, student master studija na Fakultetu političkih nauka, uz podršku Libertarijanskog kluba Libek sproveo je istraživanje o zastupljenosti ekonomskih tema u dnevnoj štampi.\nKako kaže za Talas, u ovom procesu stekao je utisak da stvarnost često demantuje političare i njima bliske medije koji pokušavaju da kreiraju javni diskurs.\n„To može da se vidi na slučaju ekonomskih odnosa Srbije i Rusije koja se u javnosti od strane nosioca vlasti predstavlja kao jedan od naših značajnih ekonomskih partnera što ako pogledate podatke nije tačno. A mediji svoju ulogu pronalaze u maskiranju ekonomskih odnosa sa Rusijom pričama o nabavci naoružanja i sudbonosnom ulogom koju Rusija ima za naš opstanak.\nNešto je drugačija slika kad se radi o ekonomskim odnosima Srbije i Nemačke koja zaista jeste naš značajan spoljnotrgovinski partner, a čak i sami mediji najviše pišu o njihovim odnosima što potvrđuje realno stanje stvari.“\nVuk dodaje da naša štampa vrlo slabo pokriva ekonomske teme u poređenju sa političkim, vojnim i estradnim temama, dok većina dnevnih listova ni nema ekonomsku rubriku.\n„Svako ko uzme da pročita domaće dnevne novine može da zaključi o sličnosti u njihovim naslovima i odabiru tema. Više se piše o vezama sa Zapadom zbog investicija i robne razmene, dok se Rusija posmatra iz vizure kupovine/donacije naoružanja za vojsku Srbije“, zaključuje.\nŠta god da bude sa EU integracijama, privreda Srbije vezana je za privrede Nemačke, Austrije, Italije i BiH\nDalji proces integracije Srbije u EU zavisi od velikog broja faktora, od kojih je značajan i razvoj same EU koja se nosi sa sopstvenim problemima.\nKada sagledamo kako stoje stvari na polju ekonomije, prilično je jasno da naši najveći trgovinski partneri i investitori ostaju u Evropskoj uniji, kao i da zemlje CEFTA teže da postanu članice EU.\nOd zemalja CEFTA, izdvajamo BiH sa kojom imamo obim trgovine od 1,9 milijardi američkih dolara.\nPitanje izbora između „istoka i zapada“ zaista nema mnogo smisla kada je reč o ekonomiji.\nKo ima jaču vojsku, a ko moćniju ekonomiju? Uporedili smo Srbiju i Brazil\nŠta je mislio Fukujama kada je rekao da je došlo do „kraja istorije”?


Prijave protiv Vulina, Ilića, Dinkića... - Sputnjik Srbija\n16:50 19.03.2015 (osveženo 16:19 05.10.2015) Preuzmite kraći link\nDRI je krivične prijave podnela protiv predsednika opština i odgovornih lica u opštinama Veliko Gradišste, Ruma, Sjenica, Vrbas, Šid, Stara Pazova, Leskovac, Merošina, Aleksinac i Rača.\nKrivične prijave su podneta u slučajevima gde je utvrđeno da je potrošeno više novca nego što je bilo opredeljeno, zatim zbog nesavesanog rada u službi i zloupotrebe službenog položaja.\nMeđu onima protiv koji su podnete prijave za privredni prestup su generalni direktor Aerodroma „Nikola Tesla“Velimir Radosavljevića, bivši direktor „Službenog glasnika“ Radoš Ljušić, generalni direktor BAS-a Anđelko Mučibabić i vršilac dužnosti generalnog direktora „Skijališta Srbije“ Dejan Ljevnajić.\nNa spisku lica protiv kojih su pokrenuti prekšajni postupci je veliki broj bivših i sadašnjih ministara — Goran Knežević, Mlađan Dinkić, Saša Radulović, Aleksandar Antić, Milutin Mrkonjić, Dragan Glamočić, Velimir Ilić i Aleksandar Vulin.\nPravni timovi DRI, kako je saopšteno, nastaviće da razmatraju i analiziraju izveštaje o obavljenim revizijama, kako bi utvrdili da li ima osnoova za pokretanje novih prijava.\nprijave, DRI, Saša Radulović, Goran Knežević, Aleksandar Antić, Velimir Ilić, Aleksandar Vulin, Mlađan Dinkić, Srbija


RADIONICA MOZAIKA ZA DECU U KULTURNOM CENTRU NOVOG SADA\nDva meseca druženja, učenja i kreativnog rada\nPrva u nizu besplatnih radionica mozaika za decu, koju vodi umetnica Ljiljana Rivić u saradnji sa Kulturnim centrom Novog Sada, polako se privodi kraju. Svake subote, u proteklih dva meseca, najmlađi sugrađani provodili su po dva sata u kreativnom radu, druženju i učenju, trošeći slobodno vreme na koristan način.\nOsim toga što su razvijali maštu, oni su stekli elementarna znanja i savladali tehnike u vezi sa izradom mozaika, koji će pomoći da u budućnosti, možda neko od njih, stasa u prave umetnike. Prvi deo radionice činila je priprema crteža za mozaik, tačnije skica koje će predstavljati podlogu za njegovu izradu, nakon čega su se bavili obradom kamenja, dok su poslednjeg časa radionice „mali umetnici“ počeli da rade izlivanje mozaika u za to određenu modlu. Ljiljana Rivić kaže da su deca vrlo lako prihvatila novu tehniku i da je veoma zadovoljna njihovim trudom i željom da nauče nešto novo.\n-Polako radionicu privodimo kraju, trenutno izlivamo mozaike, a sledeće subote će deca konačno imati priliku da vide svoje delo na kojem su radili dva meseca. Na početku radionice sve im je bilo apstraktno, ali kako je vreme odmicalo oni su otkrivali talenat u sebi, pa sada čak koriste tehniku koja nije baš svojstvena njihovom uzrastu-rekla je Rivićeva dodavši da ima mnogo lepih radova, kao i da su deca veoma talentovana.\nZa prvu radionicu prijavilo se više od 30 mališana. Rivićeva je više nego zadovoljna odzivom, i nakon ove grupe u kojoj je učestvovalo petnaestoro dece, oformiće se još jedna. Druga radionica počeće uskoro, a kada se završi, naši najmlađi sugrađani imaće svoju prvu kolektivnu izložbu u Kulturnom centru Novog Sada.


04. Jan 2001 16:40 (GMT+01:00)\nŠiptarski teroristi oglasili se i u opštini Medveđa\nBEOGRAD - Grupa naoružanih šiptarskih terorista, koja je s Kosova i Metohije prešla u zonu kopnene bezbednosti na jugu Srbije, otvorila je u sredu uveče, oko 23 časa, vatru na policiju u rejonu Avdiljevići kod naseljenog mesta Grbavce, u opštini Medveđa.\nOružane provokacije, na koje su policijske snage u zoni bezbednosti odgovorile, trajale su s prekidima duže od jednog sata. U ovom napadu među policajcima nije bilo povređenih.\nPredsednik Skupštine opštine Medveđa Slobodan Drašković izjavio je novinarima da su teroristi koristili svetleću municiju.\nOva provokacija treća je u poslednjih pet dana u rejonu Medveđe. Teroristi su u ovoj zoni, u rejonu Marovac i Velja Glava, u noći između 31. decembra prošle i 1. januara ove godine izvršili dva oružana napada.\nS obzirom da se u rejonu Batlavskog jezera koncentrišu veće grupe terorista, mogu se narednih dana očekivati nove provokacije. Takođe, kako " Glas" saznaje iz izvora na Kosovu, u ovaj rejon mogli bi uskoro da dođu i teroristi koji završavaju obuku u kampovima u zapadnoj Makedoniji.\nOpština Medveđa se, inače, nalazi na administrativnoj granici Srbije sa svojom južnom pokrajinom, a većinsko stanovništvo čine Srbi.\nLažno predstavljanje Šiptara\nU razgovoru s novinarom " Glasa" koji je prošle sedmice boravio u Medveđi, meštani su izrazili bojazan od oružanih provokacija terorista, ali i nadu da se neće ponoviti kosovski scenario. Šiptari, koji čine oko 20 odsto stanovništva, pokušavaju da, po oprobanom scenariju, sebe predstave kao žrtve i navode da su izloženi pritiscima zbog kojih se iseljavaju. Istina je, međutim, drugačija.\nProšle godine, po dolasku Kfora na Kosmet, Šiptari iz ove nerazvijene opštine naglo su počeli da dolaze u Prištinu u želji da žive u gradu. Upadali su u srpske stanove, izbacivali stanare ili im nudili zamenu stana. Izloženi pritiscima, Srbi su prihvatali zamenu, a po dolasku u Medveđu shvatali su da su prevareni.


Dodao: dana 23/7/13 • Svrstano u: Menadžment,Seminarski radovi\nZemlja: • Grad: Novi Sad • Institucija: F@M – Fakultet za menadžment, Novi Sad\nU ovom radu baviću se analizom strukture i organizacije preduzeća “Novosadska toplana”, mapiranjem problema koji postoje u organizaciji i prezentovanjem mogućih rešenja.\nTokom izrade ovog seminarskog rada koristila sam sve podatke koje sam uspela da prikupim o preduzeću “Novosadska Toplana”, prevashodno sa internet sajta preduzeća i koristeći se stručnom literaturom, obezbeđenom od strane fakultetskog osoblja.\nRadi što transparentnijeg pristupa radu, opredelila sam se da na početku predstavim osnovne informacije o preduzeću, a zatim da analiziram te informacije. Na osnovu te analize pokušala sam da mapiram neke od najupečatljivijih problema koji postoje kako u organizacionoj strukturi , tako i u samom procesu rada i proizvodnje. Nakon mapiranja problema, konsultovajući se sa dostupnom literaturom i koristeći se informacijama koje sam do sada prikupila, predstavila sam neka od rešenja koja su mi se činila najprihvatljivijim za date probleme.\nIstorijat i delatnost firme\nGodine 1916. izgrađena je stara električna centrala snage 5,3 MW. To je bila osnova za budući nastanak “Novosadske toplane”. Parni kotlovi ove termoelektrane iskorišćeni su 1961. godine za grejanje novih višestambenih zgrada na području naselja Grbavica. Preduzeće „Novosadska toplana“ osnovano je te iste godine u sastavu „Elektrovojvodine“.\nIzgradnja daljinskog sistema grejanja zgrada u Novom Sadu, u južnom delu grada, pod zajedničkim nazivom „Sistem Jug“, započeta je 1963. godine. Iste godine započeta je izrada Studije o snabdevanju toplotnom energijom za grejanje Novog Sada. Zbog intenzivne izgradnje više stambenih i javnih objekata na severnom gradskom području, u blizini nove železničke stanice, 1964. godine počinje i izgradnja pripadajuće vrelovodne mreže i kotlarnice. Naredne godine formiran je sistem Toplane „Sever“, kao drugi gradski sistem grejanja.\nPrvi planski dokument o snabdevanju toplotnom energijom za grejanje Novog Sada, završen je 1965. godine. Njime su prvi put definisane granice gradskih područja za grejanje iz toplifikacionog sistema, kojima su bili obuhvaćeni samo severni, centralni i južni delovi bačke strane grada. Već naredne godine izgrađen je prvi vrelovodni kotao u Toplani „Jug“, a 1968. godine u toplanama „Jug“ i „Sever“. Mazut, koji se koristio kao osnovni energent, zamenjen je prirodnim gasom. Treći gradski sistem grejanja, Toplana „Istok“, priključen je na gasovod i pušten u pogon 1970. godine. Iste godine je zbog izgradnje objekata na Limanima napravljen poseban ogranak trocevne mreže iz Toplane „Jug“.\nOdluka o izgradnji Termoelektrane-toplane „Novi Sad“ je doneta 1974. godine, u okviru „Elektrovojvodine“, a pripreme za izgradnju počele su tri godine kasnije. Ovaj objekat, smešten na levoj obali Dunava, namenjen je kombinovanoj proizvodnji električne energije, toplotne energije za grejanje i tehnološke pare za industrijsku zonu grada. Kao gorivo koristi prirodni gas, dok je alternativno gorivo mazut. Godine 1976. planirano je da se na ovu toplanu priključe potrošači na Novom naselju i Detelinari, Telepu, i delu Limana IV, zatim bolnica i preduzeće „Jugoalat“.\n2 - 4 h (35%, 29 Glasovi)\n5 - 8 h (35%, 29 Glasovi)


Da li je energetska tranzicija pravedna - Klima 101 Da li je energetska tranzicija pravedna - Klima 101\nSve češće se čuje da energetska tranzicija mora biti pravedna i inkluzivna. To znači da u globalnom poduhvatu da se napuste fosilna goriva i zaustave klimatske promene radinici koji rade u tim industrija ne smeju biti zapostavljeni.\n29/04/2021 autor: Nenad Spasojević\nDugi niz godina se već govori o neminovnosti energetske tranzicije, odnosno prelaska na veću proizvodnju energije iz obnovljivih izvora i odustajanja od proizvodnje energije iz uglja. Međutim, često se u toj priči zanemaruje značaj da ta tranzicija mora biti i pravedna. Najednostavnije rečeno, potrebno je da prilikom energetske transformacije budu zadovoljeni interesi svih aktera, a posebno onih koji u tom procesu moraju da napuste svoja radna mesta i prekvalifikuju se na druge radne pozicije.\nEnergetska tranzicija predstavlja veoma važnu temu današnjih generacija, ali i za sve one koje će tek doći. Naime, decenijama su neobnovljivi izvori (fosilna goriva) predstavljali dominantan izvor energije u čitavom svetu. Ubrzani privredni i tehnološki razvoj, zahtevao je potrebe za velikom proizivodnjom energije. Shodno tome i posledice su bile sve primetnije, te se današnje genaracije suočavaju sa velikim izazovom rešavanja problema klimatskih promena.\nIako je i dalje u velikoj meri prisutna proizvodnja energije iz uglja, razvoj proizvodnje energije iz obnovljivih izvora, ipak je poslednjih godina u sve većem porastu, što pokazuju i podaci.\nPrimera radi tokom prethodne godine, na nivou Evropske unije je po prvi put generisano više struje iz obnovljivih izvora, nego iz fosilnih goriva. Tako je prema podacima EMBER i Agora Energiewende u 2020. godini 38% energije u EU proizvedeno iz obnovljivih izvora, dok su za nijansu slabiji bili neobnovljivi izvori sa 37%. U godinama koje su pred nama, svakako da shodno visokim ulaganjima, možemo očekivati da ne samo u Evropi, nego i širom sveta da se procenti energije iz obnovljih izvora samo još više uvećavaju.\nPrelazak na obnovljive izvore ekološki, socijalni i ekonomski značaj\nA šta zapravo podrazumeva pravedna energetska tranzicija?\nDa bi bila postignuta u potpunosti, energetska tranzicija mora da zadovolji i druge važne elemente. Tu se u prvom redu pre svega ističe socijalni aspekt, koji je često zanemaren u ovom procesu. Ali kada dođe do zadovoljenja ekološkog, socijalnog i energetskog aspketa, onda se može govoriti o uspešno zatvorenom krugu i stvaranju jednog održivog sistema.\nOtvaranjem, primera radi, novih solarnih, vetro i hidroelektrana, ostvaruje se i otvaranje novih radnih mesta. U svakom pogledu za jednu državu ovo je od višestrukog značaja, ali kakvo je stanje kada se gase termoelektrane?\nU takvim slučajevima je potrebno voditi računa o radnicima, pre svega rudarima, s obzirom na njihovu brojnost i kvalifikacije, ali i svim onima koji su važni delovi rada tih postrojenja. Tu se prvenstveno misli na obezbeđivanje poštovanja prava i obaveza koje postoje prema njima. Ti uslovi se odnose na pitanja prevremene penzije, isplate nadoknada i dodataka, pružanja podrške pri započinjanju svojih privatnih poslova, ali posebno značajnih prekvalifikacija ove radne snage.\nShodno potrebnim troškovima za pomenute obaveze prema ovim radnicima, vrlo je važno da ne dođe do izvrgavanja obećanog. Zato što su u ovim slučajevima prava radnika ta koja su u velikoj meri ugrožena. Dodatni problem predstavlja i često nepostojanje jasnog plana i strategija kako će, uglavnom veliki broj radnika, nastaviti svoj radni vek i živote posle zatvaranja postrojenja za proizvodnju i sagorevanje uglja.\nRadnici u energetskom sektoru poseduju znanja i ekspertizu koji su korisni i drugim industrijama, a takođe se mogu organizovati programi prekvalifikacija i za drugačija radna mesta\nU Evropskoj Uniji je poslednjih godina prepoznat značaj pravedne tranzicije. Zato je kroz Mehanizam za pravednu tranziciju, koji je deo investicija planiranih Evropskim zelenim planom, Evropska komisija je tokom 2020. godine opredelila oko 100 milijardi evra za potrebe pravedne energetske tranzicije. Na zahtev 18 država članica Unije, obezbeđena su pomenuta ulaganja, pomoću kojih će države članice dobiti neophdnu ekspertsku i stručnu pomoć od strane Komisije, a sve u cilju što uspešnijeg postizanja pravedne tranzicije.\nNeodstupanje od uglja na Zapadnom Balkanu – problem i za pravednu tranziciju\nAkteri na Zapadnom Balkanu su i te kako oslonjeni na proizvodnju energije iz uglja. Samim tim i energetski sistemi ovih država su u velikoj meri zavisni od iskopavanja i sagorevanja ovog energenta. Pored prekomernog zagađenja vazduha, koje je posledica rada termoelektrana, izazov predstavlja i proces tranzicije i proizvodnje energije iz obnovljivih izvora. Iako značajan, ovaj proces kod svih država teče veoma sporo, što najbolje pokazuju neispunjeni planovi za ostvarivanje zacrtanih ciljeva ukupne proizvodnje energije iz obnovljvih izvora. U slučaju Srbije poslednjih nedelja su aktuelni novi zakonski okviri, kao i novi cilj da se do 2040. godine ostvaruje 40% energije iz obnovljivih izvora. Gledano iz današnje perspektive, dostizanje ovog cilja izgleda sasvim izvodljivo, ali ipak ostaje da se vidi kako će taj proces u Srbiji teći s obzirom na njene planove za proizvodnju energije iz uglja.\nRegion Zapadnog Balkana svakako siromašniji u odnosu na Evropsku uniju, a pored toga, često su i radna prava radnika ugrožena. Pored toga što je energetska tranzicija u ovom regionu spora, problem je i u njenoj pravednosti. Srbija koja je u velikoj meri okrenuta uglju, a i s obzirom na planove za njegovu dugoročnu eksploataciju, vrlo je upitna i po pitanju pravednosti u tom domenu. Tu se posebno ističe nepostojanje planova za radnike koji su na udaru ove tranzicije, ali ni javnih politika kojima bi se detaljno ovakva pitanja uređivala i definisala. Na taj način se o pravednosti još uvek i ne razgovara, a još manje definišu ciljevi za njeno postizanje.\nI u Crnoj Gori, koja u velikoj meri zavisi od postrojenja u Pljevljama, postoje problemi kada je reč o pravednoj tranziciji. Naime, iako nema detaljnih planova kojima će se definisati ovo pitanja, predstavnici nevladinog sektora upućuju na neophodnost spremnosti i postepenog pristupanja rešavanju problema.\nSaradnjom i ulaganjima do pravednih rešenja\nDa bi se pomenuto stanje u ovom regionu popravilo, neophodna je saradnja među državnim akterima u cilju rešavanja problema. Kao jedan od takvih vidova saradanje može se izdovojiti Platforma za podršku energetskoj tranziciji.\nUz podršku Svetske banke, ali i Evropske komisije, Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD), Sekretarijata Energetske zajednice i drugih, želi se postići saradnja, a pre svega razmena iskustava iz prakse i pomoć pri usvajanju dokumenata u cilju postizanja pravedne tranzicije. Ova incijativa ima za cilj da pomogne pravednu tranziciju u zemlje Zapadnog Balkana i Ukrajine.\nOvakve inicijative posebno su značajne za države Zapadnog Balkana iz ugla prakse. Naime, deo podrške čine i predstavnici poljskog Nacionalnog fonda za zaštitu životne sredine i upravljanje vodama. Njihov značaj se ogleda u pružanju saveta, jer je Poljska u prethodnim godinama uspela da smanji broj rudara u procesu tranzicije sa čak 400.000 na 80.000, ali kako su i sami isticali postojalo je mnogo grešaka u postizanju pravednosti te tranzicije.\nDa se problemi dešavaju i u razvijenim državama Zapadne Evrope, najbolje mogu posvedočiti stanovnici belgijskog grada Genka.\nOvaj rudarski grad je tokom XX veka doživeo transformaciju u pogledu radne snage. Veliki broj zaposlenih je iz rudarstva u periodu između 60-ih i 80-ih godina prekvalifikovan za rad u automobilskoj industriji. Tako je ovaj grad predstavljao primer dugoročnog, ali uspešnog pravednog prelaska radne snage iz jednog u drugi privredni sektor. Međutim, tokom prethodne decenije stanovnici Genka su se susreli sa iznenadnim padom proizvodnje u automobilskoj industriji i fabrika automobila u njihovom gradu je zatvorena. Tako je ovaj grad u samo pola veka morao da prolazi kroz još jednu transformaciju, pošto su brojni stanovnici ponovo ostali bez posla. Ovaj primer pokazuje da prekomerna oslonjenost na jednu industriju može ima velike posledice. Zato na ovakvim greškama, kao i na onima koji su činili u Poljskoj pri prekvalifikacijama rudara, najbolje se može učiti i sprečavati ponavaljanje istih.\nMožda je pravi put da se ne razmišlja samo o pronalasku novog radnog mesta za ljude koji su u industriji fosilnih goriva, već im treba pomoći da razviju nove veštine koje su potrebne za moderno tržište rada, i na taj način im omogućiti da budu nezavisni.\nEnergetska tranzicija neminovno predstavlja stanje sa kojim se susreće celokupna svetska populacija, a sa kojim će se u narednim decenijama susretati i buduće generacije. Iako veoma značajna, da bi bila potpuna, ona samim tim mora da bude i pravedna. Zato je od velike važnosti da u narednim godinama i države na Zapadnom Balkanu ulože velike napore i sredstva kako bi pri prelasku na obnovljive izvore, postigli uspehe i na socijalnom polju po pitanju prava i interesa različitih profila radnika koji su tom tranzicijom najpogođeniji.


Pošto sve se više ljudi odlučuju za električna vozila, a paralelno s tim mnoge evropske zemlje uvode zabrane pristupa užim zonama njihovih gradova vozilima na dizel motore, potreba za električnim „pumpama“ raste nezajažljivim stopama. Zato je nemačka kompanija Sortimo rešila da izađe u susret vozačima tako što će na auto-putu A8 izgraditi najveću stanicu za punjenje električnih vozila na svetu sa 144 punjača, piše frankfurtski FAZ.\nJednom kada bude izgrađen, Innovationspark Zusmarshausen će moći da napuni 4.000 vozila za dan. Od 144 punjača, 24 će biti superbrzim punjačima kapaciteta 350 kW koji su brži od Teslinog Superchargera od 150 kW. Po proračunima kompanije Sortimo, ova stanica bi mogla da smanji potrošnju goriva za 29,5 miliona litara godišnje čijim sagorevanjem bi se u atmosferu izbacilo 60.000 tona karbondioksida.\nNaravno, koliko god punjači danas bili napredni oni i dalje zahtevaju izvesno vreme za punjenje baterije automobila. Zbog toga će ova stanica ponuditi restorane, kafiće i prodavnice ali i kancelarijske prostore u kojima će vozači moći da rade dok čekaju da se njihov auto nadopuni.\nStanica je projektovana tako da bude u ekološkom duhu pa će zato njen krov biti prekriven travom, a objekat će biti građen po LEED principima energetske efikasnosti. Kaku kažu iz kompanije Sortimo, „stanica je okružena zelenilom pa smo s toga predvideli mesta da se ljudi odmaraju u prirodi dok se automobili pune.“\n#elektricna vozila #Innovationspark Zusmarshausen #nemacka #pumpa za ev #punjaci #stanica elektricna vozila #stanica ev #stanica za punjenje elekticnih vozila


ESGN otkazao planirane Hearthstone Champions događaje\nProteklih desetak dana se uveliko pričalo o finansijskim teškoćama sa kojima se ova kuća, koja se bavi organizacijom i produkcijom eSport događaja, susreće. Osoblje nije primilo platu od februara meseca, a firma nije u stanju ni da pokrije sve tekuće…\nStrifeCro pobednik Tavern Takeover 2 turnira.\nDrugi po redu Tavern Takeover Hearthstone turnir u organizaciji TakeTV i tehničkom podrškom samog Blizzarda održan je ovog vikenda. Videli smo izuzetno zanimljive partije, pojavio se i po neki inovativniji špil, koji nije toliko standardan ovih dana, ali su se varijacije popularnih špilova i…\nIHearthU King of The Hill #24\nOvog vikenda odigran je 24. po redu Hearthsotne King of the Hill duel u organizaciji ihearthu.com sajta. Pobednik prethodna dva KotH duela, ThijsNL, će pokušati da odbrani svoj tron na “brdu” protiv malo poznatog Spoa, a da li će u…\nPočinje 3. ranked Hearthstone sezona\nPočetak je meseca, druga sezona nakon zvaničnog izlaska igre je gotova, nadamo se da ste svi uspeli da pribavite bar rank 20 i uživate u novim pozdinama za vaše špilove, dok ujedno želimo i da vam prikažemo i novu pozadinu koja…


Leotar dolazi u Foču- Sutjeska napada lidera Radio Foča\nRadio Foča » Sport » Leotar dolazi u Foču- Sutjeska napada lidera\nLeotar dolazi u Foču- Sutjeska napada lidera\nFeb 16, 2018 @ 12:01 | autor Igor Janković\nKošarkaši Sutjske ugostiće sutra trebinjski Leotar u 16. kolu Prve lige Republike Srpske.\nLeotar je lider prvenstva sa 14 pobjeda, dok je Sutjeska na sedmom mjestu sa sedam trijumfa.\nFočaci u nastavku sezone pružaju odlične igre u gostima- slavili su u Prijedoru i u prošlom kolu u Višegradu, ali su na svom terenu neočekivano izgubili od zvorničkog Principa.\nTrener Sutjeske Milenko Ivanović vjeruje da borbenom i disciplinovanom timskom igrom njegovi igrači mogu iznenaditi najbolju ekipu u ligi.\n„U prvom dijelu sezone u Trebinju smo odigrali veoma loše, već u prvoj četvrtini smo dozvolili protivniku da postigne veliki broj poena, tako da je pobjednik bio odlučen već u prvom poluvremenu. Naš cilj je da probamo da dobro otvorimo utakmicu, da uđemo maksimalno koncentrisano, da ne dozvolimo Leotaru da na početku stekne prednost, da uđemo u egal utakmicu i da tražimo svoju šansu. Dobro su popunjeni na svim pozicijama, a najbolji su ispod koša gdje igraju Radmilović i Vuković, jedan atipičan par centara, jer su obojica petice i dosta ih je teško čuvati sa našim laganim četvorkama, ali smo spremili neka taktička iznenađenja. U napadu ćemo probati preko našeg možda i najboljeg igrača u ovoj sezoni Živanovića da napravimo prednost u odnosu na njihovu visoke, sporije igrače. Leotar igra brzo, dosta poena postiže iz kontranapada, tako da ćemo težiti da to pokušamo da zaustavimo, da imamo tu defanzivnu tranziciju da ne dozvoljavamo lagane poene. Ako tako odigramo, siguran sam da ćemo biti u poziciji da dobijemo utakmicu“, rekao je Ivanović.\nOn je pozvao ljubitelje košarke da dođu sutra u dvoranu, da bi zajedničkim snagama pokušali da savladaju lidera šampionata.\nUtakmica se igra u Gradskoj dvorani od 19 časova.\nVrijeme i da kod kuće zaigraju kao u gostima\nNavijači Sutjeske još čekaju prvi trijumf svojih ljubimaca u ovoj polusezoni na domaćem terenu. Ekipa mnogo bolje djeluje na gostujućim terenima, ali Ivanović vjeruje da je vrijeme da takvu igru njegov tim pruži i pred svojom publikom.\n„Ja i moji saradnici u stručnom štabu nismo još uspjeli da odgonetnemo zašto je to tako u ovoj sezoni. Moje neko lično mišljenje je da igrači, pogotovo mlađi, stvaraju sebi pritisak na domaćem terenu, traže se kroz neke poene i individualne akcije. Na strani sve izgleda mnogo bolje, igra se timski, vidi se da igrači igraju jedan za drugog, dok na domaćem terenu dolazi do pojedinačnih iskakanja. Trudimo se da to smanjimo na najmanji mogući nivo, ali možda nas koči i taj pritisak od pune dvorane, pa mlađi igrači ne mogu da se fokusiraju na najbolji način. Siguran sam da ćemo u ovu utakmicu protiv Leotara ući maksimalno koncentrisano i borbeno, jer imamo veliku želju da konačno jednu utakmicu na domaćem terenu odigramo na pravi način. Igračima posebna motivacija nije potrebna- igraju protiv najbolje ekipe u ligi i siguran sam da će pružiti sto odsto“, rekao je Ivanović.


U Radiju Berane bez promjena na bolje - Sindikat medija Crne Gore\nVišegodišnji dug prema zaposlenima u Lokalnom javnom emiteru Radio Berane nije smanjen pa su i dalje u zaostatku osam plata, a Radio je gotovo potrošio budžet za ovu godinu, koji mu transferiše Opština Berane, kao osnivač. Zbog toga će, najvjerovatnije, do kraja godine primiti još samo jednu neto zaradu.\nKako su predstavnicima Sindikata medija Crne Gore (SMCG) kazali zaposleni i rukovodstvo Radija, nadaju se da će im Opština, rebalansom budžeta, do kraja godine obezbijediti nedostajući novac za redovne zarade.\nPredstavnici SMCG, predsjednica Marijana Camović, potpredsjednik Radomir Kračković i članica stručne službe Bojana Laković – Konatar posjetili su članove u sindikalnoj organizaciji Radija Berane kako bi saznali kakva je trenutna situacija u ovom lokalnom javnom emiteru, koji se godinama suočava s velikim problemima.\nPlan da se otvori i Televizija Berane i dalje je na čekanju, nakon što ni nakon javne rasprave o toj ideji, nije stavljen na dnevni red lokalne Skupštine. SMCG je ranije upozoravao da je takav projekat neodrživ u ovom trenutku i da bi prvo trebalo isplatiti sva dugovanja prema zaposlenima, nakon čega bi oni bili više nego voljni da podrže osnivanje televizije, kao dalji korak u razvoju tog emitera.\nRadio Kotor jedan od rijetkih stabilnih lokalnih medija