AIK banka i MK Grupa doniraju 100.000 evra porodilištu u Beogradu – Vesti iz srbije i sveta\nHome > Ekonomija > AIK banka i MK Grupa doniraju 100.000 evra porodilištu u Beogradu\nAIK banka i MK Grupa doniraju 100.000 evra porodilištu u Beogradu\nAIK banka i MK Grupa objavili su danas da će iz programa “Podrška porodici”, porodilištima u Srbiji, Bosni i Hercegovini, Hrvatskoj, Sloveniji i Crnoj Gori donirati ukupno više od 700.000 evra.\nNa sastanku predstavnika AIK banke i MK Grupe sa ministrom zdravlja Srbije Zlatiborom Lončarom dogovorena je donacija od 100.000 evra za porodilište u okviru KBC “Dr Dragiša Mišović” u Beogradu.\nLončar je zahvalio na donaciji kojom će se obezbediti još bolji uslovi u srpskim porodilištima, navedeno je u saopštenju.\nOn je istakao da je rast nataliteta i briga o najmladjima strateški cilj za Srbiju i zato država ulaže velika sredstva u obnovu i izgradnju novih bolnica, obnavlja pedijatrijska odeljenja, ginekološko-akušerske klinike, gradi Tiršovu 2, kako bi stvorila bolje uslove za najmladje pacijente.\n“Ali nam je veoma drago da će MK Grupa i AIK banka i ove godine podržati naš zdravstveni sistem, ovoga puta u pravcu podrške našim porodilištima. Dogovorili smo donaciju za odeljenje ginekologije u KBC Dragiša Mišović, naročito imajući u vidu da ta bolnica zbrinjava trudnice i decu koja su COVID-19 pozitivna. Ovog puta dogovorili smo i još jednu važnu stvar, a to je da ćemo na svaki uložen dinar MK Grupe i AIK banke u srpsko zdravstvo, mi uložiti još jedan”, istakao je Lončar.\nPodsetio je i da je MK Grupa i prošle godine pomogla zdravstveni sistemu Srbije, uključujući i odmor koji su za zdravstvene radnike koji rade u kovid-19 sistemu obezbedili u svojim hotelima.\nPredsednica izvršnog odbora AIK banke Jelana Galić zahvalila je Ministarstvu zdravlja na podršci u realizaciji donacije.\n“Ova donacija predstavlja širenje programa ‘Podrška porodici’ koje i AIK banka i MK Grupa organizuju za svoje zaposlene koji se u tekućoj godini ostvare u ulozi roditelja. Ove godine ‘Podrška porodici’ proširila se i na lokalne zajednice u kojima poslujemo, kroz donacije porodilištima u celom regionu – u Srbiji, Hrvatskoj, Sloveniji, Bosni i Hercegovini i Crnoj Gori”, kazala je ona.\nGalić je istakla da je ulaganje u nove naraštaje ulaganje u budućnost regiona, i da zato na taj način žele da doprinesu unapredjenju uslova u kojima se radja novi život.\nDirektorka korporativnih poslova MK Grupe Aleksandra Stojanović istakla je da su društveno odgovorne aktivnosti kompanije i do sada najvećim delom bile usmerene ka zdravstvu i brizi o deci i mladima.\n“Ovog puta su u fokusu buduće majke i bebe. Za ove potrebe smo za porodilište u okviru KBC ‘Dragiša Mišović’ izdvojili 100.000 evra, a vrednost celog regionalnog projekta iznosi preko 700.000 evra. Na ovaj način još jednom povezujemo ceo region kao kompanija koja zapošljava 6.000 ljudi širom Jadranske regije”, kazala je ona.\nIstaknuto je da će regionalni projekat “Podrška porodici” biti realizovan u narednom periodu u pet zemalja regiona u kojima posluju MK Grupa i AIK banka.\nKako je precizirano, finansijske donacije odabranim porodilištima imaju za cilj da omoguće bolje uslove za trudnice, porodilje i novorodjene bebe, ali i da dugoročno pruže podršku porodičnoj politici i merama za podsticaj nataliteta.\nPodseća se i da je u lokalnim zajednicama u kojima je prisutna, MK Grupa samo tokom proteklih pet godina realizovala više od 500 društveno odgovornih akcija u vrednosti koja premašuje pet miliona evra.\nProšle godine kompanija je za svoje humanitarne aktivnosti u borbi protiv korona virusa izdvojila više od milion evra i zbog toga nagradjena Glavnim Virtus priznanjem za doprinos filantropiji na nacionalnom nivou, ali i proglašena za društveno odgovoru kompaniju godine od strane Srpske asocijacije menadžera.\nPOVEĆANO INTERESOVANJE ZA VAKCINU Prvu dozu dobilo više od 60 ODSTO punoletnih građana, a jedan pšodatak DODATNO OHRABRUJE\nDezember 6, 2021 Dezember 6, 2021 016\nZbog Partizana sam zanemario karijeru, ali ne kajem se


Dileme: Ekonomska održivost Kosova i budućnost Srbije u EU\nProglašenje kosovske nezavisnosti nametnulo je između ostalog dvije važne dileme-da li će Kosovo izgraditi institucije sistema ravne države i biti ekonomski održivo, te kojim će putem Srbija nastaviti. Na ta pitanja pokušali su da odgovore zvaničnici Stejt Dipartmenta, i vašingtonski analitičari na pretresu u senatskom Odboru za inostranu politiku.\nPomoćnik državnog sekretara Danijel Frid saopštio je članovima senatskog spoljnopolitičkog odbora da je proglašenjem nezavisnosti Kosova okončana tragična epizoda u istoriji regiona, ali i otvoreno novo poglavlje.\nKosovska nezavisnost približava Evropu njenom cilju da bude jedinstvena, slobodna i bezbjedna, ali donosi i nove izazove. Naš posao u tom području još nije završen.\nFrid smatra da je sada neophodno da se izgradi multietničko društvo sa jakim i efikasnim institucijama koje će garantovati vladavinu prava. Kosovske vlasti, kaže visoki funkcioner Stejt Dipartmenta, napreduju u ispunjavanju obaveza iz Ahtisarijevog plana.\nUz našu pomoć, podršku MMF-a i Svjetske banke, Kosovo će biti održivo. Ima velike rezerve lignita i mlado, motivisano stanovništvo, koje želi da se pridruži evropskoj porodici država.\nSjedinjene Države razumiju osjećanja Srbije u vezi sa kosovskom nezavisnošću, kaže Frid, ali opominje da nasilje, poput onog koje je viđeno 21. februara u Beogradu, kao i srpske provokacije unutar Kosova - neće biti tolerisane.\nSrbija mora da se okane politike nacionalizma. I sama je, u konačnom, suočena sa izborom - da li da napreduje ka Evropi ili samoizolaciji.\nOdgovor na to pitanje,tražili su i članovi senatskog odbora.\nMnogi kritikuju, ali mnogi podržavaju to što Vašington i Brisel, nastavljaju da zanemaruju loše ponašanje srpskih vlasti. Da li je potrebno, pita senator Džozef Bajden, procijeniti da li Srbija zaslužuje podršku koju dobija prije nego što joj se ponudi nova, ili je bolje i dalje nastaviti sa dosadašnjom sa podrškom? Danijel Frid odgovara:\nNaša odgovornost je da otvorimo sva vrata da Srbija ostvari evropsku budućnost, ali potrebni su i želja i konkretni koraci Beograda. Nadamo sa da Srbija neće izabrati samoizolaciju, iako postoji ta opasnost.\nSenatorku Barbaru Bokser iz Kalifornije, između ostalog, interesuje ozbiljnost razlika unutar srpskog rukovodstva u vezi sa budućim političkim kursom.\nČini mi se da su razlike ozbiljne, mada ne znam tačno šta se događa. Pitanje je da li se premijer samo igra politike, odnosno - kako se može raditi sa Tadićem i izbjeći Koštunica.\nSituacija u Beogradu dominirala je i drugim panelom, na kome su svoje mišljenje iznijeli analitičari. Januš Bugajski iz Centra za strateške i međunarodne studije:\nBeogradu će trebati vremena da se ponovo fokusira na Evropsku uniju i prihvati novu realnost na Kosovu. Treba pokazati strpljenje i nastaviti dijalog sa Srbijom kako bi se spriječila njena izolacija i mogućnost da je Rusija eksploatiše.\nDanijel Server, iz Američkog instituta za mir, vjeruje da je potrebno pomoći Srbiji, ali bez povlastica i uz jasne uslove.\nVjerujem da će na građani Srbije na kraju izabrati evropsku budućnost koja im pripada, ali smatram da sada nisu na tom putu. Ako nastavimo da im bezuslovno obezbjeđujemo povlastice, što je bila američka politika od pada Miloševića, mislim da će ih oni samo uzeti i ostati na pogrešnom putu.\nDirektor Balkanskog fonda za demokratiju, Ivan Vejvoda, pak smatra da je srpski narod – na nedavnom plebiscitu - jasno stavio do znanja da želi evropsku budućnost.\nPobjeda Borisa Tadića na predsjedničkim izborima daje odgovor na pitanje o stavu srpskog naroda. Od 2000. godine sva ispitavanja javnog mnjenja pokazuju da 70 odsto Srba želi u Evropsku uniju.\nDvojicu čelnih ljudi u Odboru – senatora Bajdena i vodećeg republikanca, Ričarda Lugara, interesovala je i ekonomska održivost Kosova. Takođe, pitali su o spremnosti evropskih zemalja i Amerike da investiraju na Kosovu. Senator Lugar:\nPitanje sa kojim se suočavamo je da li je politička nezavisnost koju smo pozdravili i ekonomski održiva. Pitanje je kako će se to dogoditi.\nFrid podsjetio da će tokom ove godine biti održana donatorska konferencija za Kosovo, kao i da već postoje određene investicije, mahom kosovske dijaspore. Visoki američki zvaničnik vjeruje da će i velike kompanije biti zainteresovane za ulaganje u energetski sektor.\nSenator iz Ohaja, Džordž Vojinovič, zapitao se koliko je Evropska unija riješena da finansijski pomogne razvoj Kosova.\n«Pitam se da li će Evropljani stvarno obezbijediti novac i biti odlučno da obave posao na Kosovu, jer prethodna iskustva ukazuju da obećanja nisu praćena odgovarajućim djelima?»\nPredsjedavajući senatskog odbora Džozef Bajden najavio je da će se o pitanjima koja su dominirala ovim pretresom diskutovati ponovo i da će se senatski odbori istovremeno pozabaviti drugim aspektima situacije u regionu.


[PREMIUM] Najava Bundeslige – 29. kolo (subota) - Sportske novosti\nNaslovna Fudbal Najave i prognoze Fudbal Najava Bundeslige – 29. kolo (subota)\nAUGZBURG – ARMINIJA BILEFELD\nAUGZBURG u poslednje vreme igra po principu toplo-hladno, a posebno su podbacili u prošlom kolu kada su pretrpeli poraz od poslednjeplasiranog Šalkea (1:0), te ovog vikenda imaju imperativ ostvarivanja pozitivnog rezultata. Stoga, i dalje nisu obezbedili svoj opstanak u Bundesligi, iako imaju šest bodova više u odnosu na opasnu zonu. Ipak, kako im sada predstoji susret protiv direktnog rivala, nema dileme da je ovo itekako bitna utakmica za njih, na kojoj pre svega ne smeju da ostanu “praznih ruku”. Uspeli su da poprave izdanja na domaćem terenu u predhodnom periodu, jer su osvojili sedam bodova na poslednja tri duela na svom stadionu (dva trijumfa i jedan remi). Van stroja su – Iago (defanzivac), T.Civeja (vezista), J.Moravek, F.Jensen (vezista).\nOčekivani sastav (4-2-3-1) – R.Gikiewicz – R.Framberger, J.Gouweleeuw, F.Uduokhai, R.Gumny – R.Khedira, C.Gruezo – D.Caligiuri, A.Hahn, R.Vargas – F.Niederlechner\nARMINIJA BILEFELD je uspela da sakupi četiri poena u predhodna dva kola, te se trenutno nalaze na poziciji koja vodi u baraž za opstanak u Bundesligi. Velikih problema imaju u fazi napada, gde su sa samo 22 postignuta pogotka drugi najneefikasniji tim u ligi. Posebno slabe partije prikazuju na strani – samo dve ostvarene pobede na 13 odigranih utakmica, te su osvojili samo 10 bodova kao gosti, te je jedino Šalke slabiji od njih u ovom pogledu. Za goste neće nastupiti – R.Yabo (vezista), S.Cordova (napadač).\nOčekivani sastav (4-2-3-1) – S.Ortega – C.Brunner, A.Pieper, J.Nilsson, A.Lucoqui – M.Prietl, A.Maier – R.Doan, M.Okugawa, A.Voglsammer – F.Klos\nPredlog za tipovanje – 1X&0-3/ @1.85 ili Winner 1 / @1.75 – 0:0\nBORUSIJA MEHENGLADBAH – AJNTRAHT FRANKFURT\nBORUSIJA MEHENGLADBAH se trenutno nalazi na osmoj poziciji na tabeli sa do sada 40 osvojenih bodova, te i dalje imaju šanse da izbore plasman u Ligu Evrope naredne sezone. Podigli su nivo svoje igre, jer su osvojili sedam bodova iz predhodna tri duela. Utakmice popularnih “Koltova” su generalno dosta efikasne, jer u proseku na njihovim susretima vidimo 3.25 pogodaka po meču. Godinama unazad jedan su od ponajboljih domaćih timova u ligi, ali su ove sezone u tom segmentu dosta “podbacili”, jer na svom terenu imaju skor od – šest pobeda, četiri remija, četiri poraza uz pozitivnu gol razliku 22:17. Biće oslabljeni neigranjem – Y.Sommer (prvi golma), C.Kramer (vezista), T.Musel (vezista), J.Vilalba (napadač), dok su upitni nastupi – N.Elvedi (defanzivac), L.Stindl (vezista).\nOčekivani sastav (4-2-3-1) – T.Sippel – S.Lainer, M.Ginter, N.Elvedi?, R.Bensebaini – D.Zakaria, F.Neuhaus – J.Hofmann, L.Stindl?, M.Thuram – Plea\nAJNTRAHT FRANKFURT uoči ovog kola zauzima četvrtu poziciju na prvenstvenoj lestvici (poslednje koja vodi u Ligu Šampiona) sa sedam bodova prednosti u odnosu na petoplasiranu, Borusiju Dortmund. Stoga, “Orlovi” će do kraja sezone nastojati da zadrže svoju poziciju među TOP 4 tima i tako izbore plasman u najkvalitetnije klupsko takmičenje na Starom kontinentu, što bi zaista bio veliki uspeh. Defanzivno “ne stoje” na zavidnom nivou, jer su primili najmanje po gol na poslednjih sedam utakmica u nizu, ali su sa druge strane itekako efikasni sa 59 datih golova (drugi najbolji napad u Bundesligi). Veoma teško ih je savladati, te uz Bajern Minhen imaju najmanje poraza u dosadašnjem toku šampionata (3). Za goste neće zaigrati – M.Hinteregger (defanzivac), A.Toure (defanzivac), R.Ache (napadač).\nPredlog za tipovanje – 1+I&3+ / @1.60 – 4:0 (1:0)\nPrethodni tekstPredlozi za kladioničarsku igru “I1-3 & II1-3” – 17.04.2021\nSledeći tekstZoran Tošić ima novi klub


Terzić o posledicama visokih cena energenata\nBranko Terzić, energetski ekspert firme "Delojt i Tuš"\n“Kakve bi mogle da budu posledice većih cena energenata, posebno nafte i benzina, na ekonomiju SAD i zemalja širom sveta?” Kolega Branko Mikašinović zamolio je za odgovor na to pitanje energetskog eksperta u firmi “Delojt i Tuš”, Branka Terzića.\nTerzić: “Veće cene energenata, posebno nafte, odražavaju se na različite načine u zavisnosti od nivoa ekonomskog razvoja zemlje i procenta nacionalnog bruto proizvoda koji se izdvaja za energetske potrebe. U veoma razvijenim zemljama iznos koji se izdvaja za energente je samo 3 do 4 odsto celokupnog nacionalnog bruto proizvoda. U zemljama u razvoju, kao što su Egipat ili Malezija, izdvaja se oko 9 odsto nacionalnog bruto proizvoda. Stoga SAD i Evropa mogu lakše da tolerišu veće cene energenata u poredjenju sa zemljama u razvoju. Medjutim, procenjuje se da u SAD svako povećanje cene nafte za 10 dolara po barelu, nekoliko godina kasnije dovodi do pada stope ekonomskog rasta za dve desetine procenta. Dakle, biće ekonomskih posledica, ali će one biti različite i razlikovaće se od zemlje do zemlje.”\nGlas Amerike: Kakve će biti kratkoročne i dugoročne posledice problema sa nuklearnim elektranama u Japanu u pogledu izgradnje budućih nuklearanih elektrana?\nTerzić: “Posledice problema u Fukušimi će se opet razlikovati od zemlje do zemlje. Neke zemlje su odlučile da preispitaju svoje nuklearne programe. Na primer, Nemačka je odlučila da više ne izgradjuje nove nuklearke i da tokom vremene ugasi preostalih 17 nuklearnih elektrana. Italija ponovo razmatra svoje planove o izgradnji nuklearki, održaće referendum o tom pitanju i možda će odlučiti da odbaci nuklearnu opciju. Parlament Švajcarske je prošle nedelje odlučio da ugasi svih pet nuklearnih elektrana u toj zemlji. S druge strane, Indija, Kina i Južna Koreja su odlučile da nastave agresivnu izgradnju novih nuklernih elektrana, jer to vide kao jedini način za obezbedjenje električne energije bez zagadjivanja prirodne sredine. U Sjedinjenim Državama imate skroman program za dalju izgradnju nuklearki.”\nGlas Amerike: U SAD su pronadjene nove velike količine prirodnog gasa u škriljcima. Kako će se to odraziti na cene prirodnog glasa u SAD i širom sveta?\nTerzić: “Nove zalihe prirodnog gasa iz škriljaca imale su veliki uticaj na zadržavanje cena prirodnog gasa na relativno niskom nivou, u poredjenju sa cenom nafte, što je podstaklo veću upotrebu gasa, posebno u proizvodnji električne energije. Pre otkrića mogućnosti korišćenja prirodnog gasa iz škriljaca, što se dogodilo tek pre dve-tri godine, neke bliskoistočne zemlje i proizvodjači prirodnog gasa izgradili su postrojenja za pretvaranje prirodnog gasa u tečno stanje u cilju pomorskog transprota u SAD. Medjutim, takav prirodni gas više nije potreban u SAD, tako da je sada Evropa korisnik niskih cena bliskoistočnog prirodnog gasa. Cene prirodnog gasa sa Bliskog istoka su konkurentnije, odnosno niže, od onih koje nudi Rusija. Dakle, otkriće novih izvora prirodnog gasa iz škriljaca u SAD bilo je indirektno od koristi ne samo za Sjedinjene Države, već i za evropsko tržište.”


EVROPSKI parlament tuži EVROPSKU komisiju\n10/06/2021 | 20:53\nPoslanici Evropskog parlamenta su usvojili rezoluciju kojom su nagovestili pokretanje sudskog procesa protiv Evropske komisije, zbog toga što nije ništa učinila na primeni pravila o uslovljavanju korišćenja sredstava iz evropskih fondova poštovanjem vladavine prava.\nZa Rezoluciju je glasalo 506 poslanika, 150 je bilo protiv, a 28 uzdržanih, saopštio je Evropski parlament.\nU Rezoluciji se navodi da je mehanizam korišćenja sredstava iz evropskih fondova poštovanjem vladavine prava stupio na snagu 1. januara, a da Evropska komisija, uprkos tome, nije predložila mere na osnovu novog pravila i nije izradila smernice o njegovoj primeni do 1. juna, što je rok koji joj je dao EP.\n“To čini dovoljnu osnovu za preduzimanje pravnih poteza protiv Komisije, na osnovu Člana 265 Ugovora o funkcionisanju EU”, navodi se u Rezoluciji.\nParlament će, navodi se u dokumentu, “u međuvremenu odmah početi neophodne pripreme za mogući sudski postupak protiv Komisije na osnovu Člana 265 Ugovora o funkcionisanju EU”.\nEvroparlamentarci pozivaju Komisiju da brzo reaguje na teška kršenja principa vladavine prava u nekim državama članicama koje ozbiljno ugrožavaju poštenu, zakonitu i nepristrasnu raspodelu sredstava EU.\nKomisija bi trebalo da koristi sva neophodna sredstva za reagovanje na konstanta kršenja demokratskih principa i osnovnih prava u EU, uključujući napade na slobodu medija, na novinare i na slobodu udruživanja i okupljanja, stoji u Rezoluciji.\nPravilo o uslovljavanju korišćenja sredstava iz evropskih fondova stanjem u oblasti vladavine prava osmišljeno je da zaštiti fondove EU od moguće zloupotrebe od vlada država članica, ali na osnovu njega do sada nisu predložene nikakve mere.\nEvropski savet je zatražio od Komisije da odloži primenu novog pravila kako bi države članice mogle da ga ospore pred Sudom pravde EU, što su Poljska i Mađarska i učinile 11. marta.\nUsvajanje novog mehanizma dogovoreno je na samitu evropskih lidera krajem 2020. godine, čemu su se Poljska i Mađarska dugo protivile.\nTada je, međutim, postignut kompromis da pravilo o povezivanju korišćenja evropskih sredstava sa vladavinom prava ne bude u primeni dok ga ne odobri Sud pravde EU.\nPo tužbi Mađarske i Poljske, taj Sud treba da odluči da li mehanizam o uslovljavanju dodele sredstava Unije predstavlja kršenje Ugovora o EU.\nevropa/evropska komisija/raspodela/Skuština Srbije/sredstva/tuzba/unija\n18/02/2022 | 20:42\nOrkanska oluja u Evropi nosila sve pred sobom (VIDEO, FOTO)\n23/04/2022 | 12:05\nSamouvereni Rus: Evropa NEĆE IZDRŽATI ni nedelju dana bez našeg gasa\nU Hrvatskoj se ipak očekuje dobra turistička sezona


ITALIJAN VERUJE DA JE PARTIZAN BIO BOLJI: "Crveno-beli da se raduju ŠTO SE SEZONA OVAKO ZAVRŠILA" | Happy BSC portal\nBrine se za Evrokup\nItalijanski sportski novinar i osnivač portala "Sportando" bio je gost podkasta "Sa terena" gde je prokomentarisao nedavno završenu sezonu.\nSmatra da će nivo Evrolige ostati na visokom nivou, makar što se tiče elite, dok se brine za Evrokup!\nDotakao se Partizana koji je odbio da učestvuje u FIBA-inoj Ligi šampiona:\n- Mislim da je njihov cilj Evroliga, a oni ne mogu u Evroligu kroz Košarkašku ligu šampiona. Kada potpišete ugovor sa Ligom šampiona, onda morate da potpišete višegodišnji ugovor i morate da im date garancije, jer vam plaćaju, da ćete narednih tri, četiri ili pet godina igrati njihovo takmičenje. To bi značilo da Partizan narednih pet sezona neće igrati Evoligu, tako da su zato izabrali da ostanu u Evrokupu i vide da li mogu da dođu do Evrolige tako što će osvojiti Evrokup ili doći do finala - rekao je Karkija o objasnio:\n- To će biti teško jer oni su ove sezone imali velike šanse. Nažalost, koronavirus im je zaustavio najbolju sezonu u poslednjih nekoliko godina. Ne znam da li će sledeće sezone biti jaki kao ove sezone, pogotovo zato što su izgubili i Trinkijerija koji je učinio da igraju prelepu košarku -\nUporedio je potom predstavnika Italije i Srbije u Evroligi, a to su Olimpija Milano i Crvena zvezda.\n- Oni ne mogu da se porede jer Milano ima tri ili četiri puta više novca od Zvezde za narednu sezonu. Zvezda je dovela novog trenera, sklapa dobar tim, mislim da će se boriti za plej-of, ali Milano je tim za Fajnal-for, ne samo plej-of tim. Ne mogu da kažu da će pokušati posle toliko sezone samo da uđu u plej-of, pogotovo posle ovakve razočaravajuće sezone. Oni mogu da budu čak i srećni što se sezona ovako završila - zaključio je Karkija.


Bahatost vlasti i vlast bahatosti\nUgovor Vlade Srbije i Fiata\nBahatost srpske vlasti perpetuum je mobile i kao da niko tome ne može stati na kraj. Ponovo su od javnosti, ali i od Saveta za borbu protiv korupcije – koji je telo te iste vlasti - sakriveni aneksi ugovora potpisanog sa italijanskim Fiatom.\nKao da nije bilo dovoljno bruke oko skrivanja od javnosti ugovora o koncesiji za gradnju auto-puta Horgoš-Beograd, za šta je odgovorna Vlada Vojislava Koštunice, Ministarstvo ekonomije aktuelne vlade Mirka Cvetkovića, četiri i po godine posle te afere usudilo se da sakrije od građana Srbije anekse ugovora sklopljenog sa italijanskim Fiatom.\nSavet za borbu protiv korupcije je posle tantalovih muka i intervencije čak i Poverenika za javne informacije, konačno dobio anekse tog ugovora, ali u toj knjizi od sto strana svaka reč je cenzurisana - prekrivena crnom bojom da ne bi bila čitljiva. Taj ugovor Savet je tražio jer istražuje da li je aranžman s „Fijatom“ isplativ i napravljen u korist ili protiv interesa građana Srbije.\nFiat obnavlja srpski Detroit\nPredsednica Saveta Verica Barać kaže za Radio Slobodna Evropa da je to vrhunac bahatosti i cinizma Vlade Srbije.\n“Skoro dve godine pokušavamo da od Ministarstva za ekonomiju dobijemo ugovor sa Fiatom, kao i sve anekse i prateću dokumentaciju. Prvo smo, pre više od godinu i po dana, dobili jedan ugovor u kome je za sve važne podatke u zagradi pisalo “redakcija teksta”. Nastavili smo da tražimo, da bismo juče ili prekjuče dobili najmanje 5-6 velikih blokova, sigurno preko 10 kilograma papira, u kojima je, osim nekog početnog teksta, doslovno sve zatamnjeno crnim, tako da to ne može da se koristi jer je to potpuno cenzurisan tekst”, kaže Barać.\nMinistar ekonomije Nebojša Ćirić branio se naivno kao đače. Rekao je, naime, da ugovor sa Fiatom nije tajna, da stoji na internet sajtu Vlade Srbije, a da je anekse koje je tražio Savet zacrnio FIAT jer je smatrao da je to poslovna tajna:\n„Ugovor sa Fijatom nije tajna, on se nalazi na sajtu Vlade Srbije. Savetu za borbu protiv korupcije i povereniku za informacije poslati su aneksi koje\nnije niko 'zacrnio' iz Vlade Srbije nego su to uradili ljudi iz Fijata jer se radi o poslovnoj tajni", kazao je Ćirić.\nPrinudnim putem obezbediti izvršenje\nRazume se da ministar Ćirić mora znati da ugovor nije isto što i aneks ugovora, kao i to da je prekršio ustav i zakone Srbije učestvjujući u skrivanju aneksa od građana.\nPotvrđuju to i reči Rodoljuba Šabića, poverenika za informacije od javnog značaja, na čiju intervenciju su Savetu i dostavljeni traženi aneksi, doduše – „zavijeni u crno“.\n„Potpuno je jasno da se ugovorima koji imaju obligaciono-pravni karakter, koji, dakle, nisu medjudržavni nego poslovni ugovori ne mogu menjati imperativno-pravne odredbe Ustava i zakona. Dakle, srpska javnost ima pravo da zna informacije od javnog značaja i uskratiti takve informacije nije moguće odredbama nekakvih poslovnih ugovora. Savet za borbu protiv korupcije sada treba da insistira da se prinudnim putem obezbedi izvršenje rešenja“, objašnjava Šabić.\nOvo je najdrastičniji primer cenzure jednog ugovora koji je tražio Savet za borbu protiv korupcije. Ali, kaže Verica Barać, vrlo često se događa da se ne dostavlja tražena dokumentacija:\n“Institucije, ministarstva, posebno nezavisne institucije, vrlo brižljivo kriju svoju dokumentaciju i uprkos svim naporima poverenika Šabića kome se mi često obraćamo i koji donosi rešenja da se dokumentacija dostavi, ona na kraju ili bude nedostupna ili samo delimično dostupna. Skoro smo od antimonopolske komisije dobili rešenje za kupovinu Delta-maxija. Tu su svi važni podaci iz rešenja i iz studije koja ga prati potpuno izbrisani, tako da to skoro da ne može da se koristi. To vrlo često rade i druga ministarstva, a radi to često i Komisija za hartije od vrednosti i druge institucije”, upozorava Verica Barać.


"Izrael se neće izviniti Ankari" - Klix.ba\nIzraelski ministar inostranih poslova Avigdor Lieberman izjavio je danas da se Izrael neće izviniti Turskoj za akciju komandosa na brodu koji je prevozio humanitarnu pomoć u pravcu Gaze, a u kojoj je ubijeno devet turskih aktivista.\nOn je na sastanku izraelskih ambasadora u Jerusalimu rekao da je zahtjev Ankare da se Izrael izvine ukoliko želi normalizaciju odnosa obična drskost.\n"Turska vlada je ta koja treba da se izvini jer podržava terorizam", rekao je Lieberman, dodajući da nema nikakvih izvinjenja.\nU akciji izraelskih komandosa na brodu koji je prevozio humanitarnu pomoć 31. maja ubijeno je devet turskih aktivista, što je izazvalo međunarodnu osudu i dovelo do tenzija između dvije zemlje koje su skoro prekinule odnose.\nPočetkom mjeseca dvije strane održale su razgovore pomirenja u Ženevi i uradile nacrt sporazuma za okončanje krize, koji Izrael tek treba da odobri.\nOvaj sporazuma poziva Izrael da se izvine za napad, plati nadoknadu porodicama žrtava, kao i da obje strane nastave veze, uključujući povratak turskog ambasadora u Tel Aviv.\nU Izraelu postoji veliki otpor izvinjenju za ovaj incident, posebno jer se to može vidjeti kao priznanje odgovornosti i otvaranje mogućnosti da se Izrael i izraelski vojnici nađu pred međunarodnim sudovima.


Građani sa Kosova glasaće u Kuršumliji, Raški, Novom Pazaru i Vranju - JuGmedia\nRepubička izborna komisija (RIK) donela je večeras odluku po kojoj će glasači sa Kosova i Metohije, budući da Priština nije dopustila Srbima da glasaju na referendumu, svoje pravo moći da iskoriste na biračkim mestima u četiri grada centralne Srbije – Kuršumliji, Raški, Novom Pazaru i Vranju.\nObrazlažući predlog odluke, predsednik RIK-a Vladimir Dimitrijević je rekao da je obaveza da se svim glasačima, pa i onima sa Kosova i Metohije, omogući da ostvare svoje Ustavom garantovano pravo, posebno imajući u vidu da je referendum jedno od prava koje se ostvaruje neposrednim učešćem građana, piše RTS.\nZato je predloženo da se, nakon što privremene prištinske institucije nisu dozovlile održavanje referenduma, odnosno prikupljanje listića na KiM, glasanje, umesto na Kosovu i Metohiji, vrši u Kuršumliji, Raški, Novom Pazaru i Vranju.\n„Glasanje bi se vršilo na 45 biračkih mesta, u ta četiri grada, tako što će broj birača na već postojećim biračkim mestima biti uvećan za broj birača koji je ušao u onaj ukupan broj koji smo već utvrdili na sednici pre dva dana. Nakon usvajanja odluke, sve bi bilo objavljeno sa brojem birača na ovim mestima u Službenom glasniku. Tako bismo pružili šansu biračima sa KiM da iskoriste svoje pravo“, rekao je Dimitrijević.\nPredsenik GO Medijana ugosio dame koje se bave neobičnim zanimanjima i hobijima\nPovodom Osmog marta, Međunarodnog dana žena, u Gradskoj opštini Medijana,nakon dve godine pauze usled pandemije izazvane virusom kovid – 19, organizovan…


U Britaniji se gradi solarni park veličine 20 fudbalskih terena | Original\nU Britaniji se gradi solarni park veličine 20 fudbalskih terena\nVlada Velike Britanije odobrila je projekat izgradnje, kako se navodi, najvećeg solarnog parka u državi, koji će se graditi u okviru okruga Kent, na jugoistoku Engleske.\nOčekuje se da će nakon završetka projekta generisana snaga iznositi čak 50 MW. Drugim rečima, solarni park će obezbediti dovoljno energije za napajanje više od 91.000 domaćinstava.\nPored toga, prihod lokalnih vlasti od ovog projekta će, prema očekivanjima, iznositi i milion funti godišnje, piše Energetski portal.\nSolarni park pod nazivom „Cleve Hill“ u rukama je zajedničkog ulaganja kompanija „Hive Energy“ i „Wirsol Energy“.\nPlanirano je da objekat ima postrojenje površine 20 fudbalskih terena za skladištenje litijumske baterije i čak 880.000 solarnih panela.\nPročitajte i: Svaki novi krov u Beču mora da ima solarni panel\nTagovi: solarni park velika britanija\nBudi aktuelanBesplatan primerak Original magazina #54


Za ugrožene pandemijom u svetu Nemačka spremila 300 mil. € › Made-in-Germany.rs\nKao humanitarnu pomoć za borbu protiv korona virusa širom sveta Nemačka je izdvojila 300 miliona eura, kao odgovor na poziv za pomoć Ujedinjenih nacija, Crvenog krsta i Crvenog polumeseca, saopštilo je nemačko Ministarstvo spoljnih poslova.\nPrema rečima ministra spoljnih poslova Hajka Masa, ljudi u ratnim zonama, izbegličkim kampovima i zemljama sa preopterećenim zdravstvenim sistemima su posebno izloženi riziku tokom pandemije, prenosi agencija Beta.\n– Naša solidarnost je potrebna kako bismo olakšali patnju, jer samo zajedno možemo trajno da pobedimo pandemiju, inače će uvek biti novih talasa infekcije – poručio je Mas i dodao da se očekuje da će se pomoć koristiti u projektima zdravstvene zaštite, merama za obezbeđivanje pijaće vode i pobiljšanje sanitarnih uslova za život.\nNemačka humanitarna pomoć biće namenjena raznim organizacijama, uključujući i Svetsku zdravstvenu organizaciju, Međunarodnu organizaciju za migracije, Crveni krst i Crveni polumesec, Svetski program za hranu i Visoki komesarijat UN za izbeglice.\nOd MiG na 30/04/2020 / AKTUELNO / Ostavite komentar


Vi ste ovdje:Home»Extra»Nove pristupne rampe u Banjaluci\nGrad Banjaluka i kompanija m:tel – partneri u poboljšanju uslova života građana\nU okviru kontinuiranog ulaganja u poboljšanje uslova života građana, Grad Banjaluka je inicirao nastavak izgradnje pristupnih rampi za lica sa invaliditetom. Uklanjanje ovih vrsta barijera za ulazak u javne ustanove na području grada je jedno od konstantnih aktivnosti koje Grad preduzima. I ovoga puta, kompanija m:tel je pružila podršku Gradu Banjaluka u realizaciji ovog projekta, a koja se odnosi na finansiranje i postavljanje rampi na ulazu u prostorije Uslužnog centra, Kancelarije za pravnu pomoć i Mjesne zajednice u okviru stambeno-poslovne zgrade u ulici Živojina Mišića u naselju Borik.\nJelena Maksimović, portparol m:tel-a izrazila je zadovoljstvo zbog još jedne u nizu društveno odgovornih aktivnosti koju su zajednički realizovali Grad Banjaluka i kompanija m:tel. „U kompaniji m:tel naročitu pažnju posvećujemo društvenoj odgovornosti, a putem ovakvih partnerstava kakvo imamo sa Gradom Banjaluka, zadovoljstvo nam je što imamo priliku i da realizujemo korisne projekte koji se tiču dobrobiti građana. Takođe, tradicija podrške aktivnostima koje Grad inicira, nastaviće se i u narednom periodu, kako bismo svi zajedno živjeli u što boljim i ljepšim uslovima“, rekla je Jelena Maksimović i dodala da m:tel gaji naročito razumijevanje prema osjetljivim grupama, te da im kompanija nastoji pružati podršku konstantno, učestvujući u brojnim aktivnostima i društveno odgovornim projektima.


Градоначелник Града Пожаревца Бане Спасовић обишао радове на топлификацији у МЗ Сопот и Чачалица\nGradonačelnik Grada Požarevca Bane Spasović obišao radove na toplifikaciji u MZ Sopot i Čačalica\nGradonačelnik Grada Požarevca Bane Spasović sa saradnicima i direktorom JP Toplifikacija Dejanom Dačićem obišao je radove na toplifikaciji u MZ Sopot i Čačalica.\nNa teritoriji MZ Sopot u toku su radovi vrednosti 123 miliona dinara, dužina trase je 11 kilometara a omogućuje se priključak za 264 domaćinstva.\nPrema rečima direktora JP Toplifikacija Dejana Dačića završetkom ovih radova svi žitelji Sopota od kasarne do nadvožnjaka moći će da se priključe na toplifikacionu mrežu. Dačić je još dodao da se ove godine na više lokacija radilo na rekonstrukciji mreže. Tako su zamenjene stare cevi u Sinđelićevoj, Goranskoj, Šeste ličke divizije i Beogradskoj ulici gde su bili najveći problemi sa curenjem. Kada je u pitanju početak grejne sezone on je napomenuo da se ove godine sa dopunom sistema počelo ranije kako bi pripreme bile gotove ukoliko pre početka grejne sezone dođe do naglog zahlađenja. Sistem se puni do 1. oktobra, a narednog dana se pušta u cirkulaciju, a 8.oktobra počinju tople probe.\nGradonačelnik Grada Požarevca Bane Spasović je rekao da su investicije za širenje toplifikacione mreže u prethodnom period nikad veće. Te investicije omogućuju građanima priključenje na toplifikaciju i tako mogu da dobiju najbolje grejanje u Srbiji. On je podsetio da je na teritoriji Grada Požarevca grejanje 24 sata dnevno i najjeftinije je u odnosu na ostatak Srbije. Samim tim što se građani priključuju na toplifikacionu mrežu gase se dimnjaci što ima velikog uticaja na životnu sredinu odnosno zagađenje vazduha. Ove godine je omogućeno 1000 novih priključaka za građane.\nNakon MZ Sopot gradonačelnik je sa saranicima obišao radove i na teritoriji MZ Čačalice gde su u toku radovi u ulici Cane Babović i okolnim ulicama, dužina trase je 2.370 metara a omogućuje se priključak za 120 domaćinstava, vrednosti preko 65 miliona dinara.\nPredsednik gradske skupštine, Bojan Ilić kaže da će radovi na rekonstrukciji kolovoza u delu ulice Moše Pijade i Požarevačkog partizanskog odreda biti sinhronizovani, odnosno da će rekonstrukcija kolovoza od spomen parka do vrtića sačekati završetak radova toplifikacije u Cane Babović. Dodao je da će na platou pored vrtića Duško Radović biti formirano parkiralište za roditelje dece koja su na dnevnom boravku, kako bi se predupredile gužve koje će nastati zbog preusmeravanja saobraćaja.


🚌 Autobus Novi Pazar → Manheim - Autobuske Karte | AutobuskiPrevoz.com\nAutobus Novi Pazar - Manheim\nAutobuske karte za Novi Pazar Manheim kupite po najnižoj ceni na tržištu. Informišite se o redu vožnje, rezervišite mesto u autobusu i izaberite način plaćanja.\nInformacije za Autobus Novi Pazar - Manheim\nNovi Pazar - Manheim se nalaze na udaljenosti od 0 km.\nNa ovoj stranici predstavljeni su svi autobuski prevoznici sa kojima je AutobuskiPrevoz.com ostvario saradnju želeći da vam ponudi autobuske karte po najnižoj tržišnoj ceni. Takođe, obratite pažnju na akcije koje često imamo u našoj ponudi a koji vam mogu znatno smanjiti cenu autobuske karte za relaciju Novi Pazar - Manheim. Nakon što se odlučite za datum i vreme, kliknite na "Rezerviši" i popunite neophodna polja ili nas pozovite na 011 405 31 51 radi rezervacije. Kao poslednji korak izaberite način plaćanja među kojima su lično preuzimanje u Balkanskoj 35 - 39.


GO Crveni Krst ove godine za sport izdvojila 7 i po miliona dinara. Naredne godine planirano za milion više\nPočetak/Sport/GO Crveni Krst ove godine za sport izdvojila 7 i po miliona dinara. Naredne godine planirano za milion više\nNiške Vesti 23. decembra 2019.\nGradskoj opštini Crveni Krst jedan od fokusa je sport i promocija zdravog načina života. Jedina su opština u Nišu koja ima seoske Olimpijske igre, a kako ističe predsednik ove opštine prof. dr Miroslav Milutinović, uvek se trude da koliko je god to u njihovoj moći pomažu rekreativni sport i sportske manifestacije u svojoj opštini.\nMilutinović ističe da su u toku ove godine za sport opredelili sredstva u iznosu od 7 i po miliona dinara, dok je u budžetu za narednu godinu, ta suma uvećana za još milion dinara.\nFoto: N. V.\n„Sve sportske i kulturne manifestacije finansiramo i pomažemo logistički. Kada kažem da pomažemo sportske manifestacije, imamo 23 sela i vrlo nam je bitno da stvorimo mladim ljudima ambijent i uslove. Da bi mladi ljudi ostali na selu, moramo i mi njima nekako da pomognemo“, rekao je Milutinović.\nNa seoskim Olimpijskim igrama, dodaje on, učestvuje 300 do 500 takmičara, dok je GO „Crveni Krst“ na republičkom nivou osvojila prvo mesto.\nMilutinović ističe, da posebnu pažnju usmeravaju ka mladim talentima, ali i sportu osoba sa invaliditetom.\n„Nedavno smo izdvojili 50 hiljada dinara za pomoć KKK ‘Nais’ za nabavku kolica njihovom košarkašu Aleksandru Diniću. Takođe, kupili smo im i prekopotrebne lopte, kako bi nesmetano održavali treninge“, istakao je Milutinović.\nTakođe, u GO „Crveni Krst“, rade na programu angažovanja osoba sa invaliditetom na polju sporta i rekreacije kako bi se ovoj grupi naših sugrađana podigao standard društveno-socijalnog života, ali i popravila fizička kondicija, pa i sama zdravstvena slika, što je posebno naglašeno na prijemu Milana Antića, člana paraolimpijske reprezentacije Srbije u stonom tenisu, pred odlazak na Međunarodni turnir u Podgorici.\n„Pored toga imamo i šahovske klubove, koje takođe pomažemo finansijski i učestvujemo u odranizovanju i održavanju turnira. Imamo oko 11 fudbalksih timova i sve njihove sportske manifestacije pomažemo“, rekao je predsednik GO „Crveni Krst“.\nFoto: GO Crveni Krst\nMilutinović je dodao da su na teritoriji njihove opštine napravili, do sada, šest teretana na otvorenom.\n„Na obostrano zadovoljstvo je to urađeno. Naši sugrađani, a pogotovo mladi su veoma zadovoljni. Uvek kada ih obilazimo ima onih koji treniraju“, rekao je Milutinović i zaključio da će Gradska opština Crveni Krst finansijski i na sve druge moguće načine, nastaviti da pomaže klubove, pojedince, manifestacije i rekreativni sport.\nFoto: Screenshot; Belle Amie\nTekst je deo projekta „Za jači sport“ koji je sufinansiran od strane GO Crveni Krst u okviru raspodele sredstava za finansiranje proizvodnje medijskih sadržaja u 2019. godini.\nfinansijska pomoć Gradska opština Crveni Krst Miroslav Milutinović mladi talenti sport Sportske manifestacije\nKačar: Pozicioniramo Niš na sportskoj mapi (VIDEO)\nBRANISLAV JOVANOVIĆ: Izbori šansa da se zaustavi rasipništvo\nPrvi koraci u sportu i radnoj etici – Dečija akademija sporta


Crnogorsko tužilaštvo će provjeriti Mugošine optužbe\nVrhovni državni tužilac Crne Gore provjeriće sve navode koje je izrekao gradonačelnik Podgorice Miomir Mugoša na račun profesora Miodraga Perovića i ostalih vlasnika dnevnog lista Vjesti. U intervjuu TV IN Mugoša je nazvao vlanike Vijesti „medijskom mafijom“ i optužio ih za niz nezakonitih radnji.\n"Tužilaštvo sa pažnjom prati ovaj događaj. Do sada nije bilo vremena da se ispitaju ovi navodi zbog neradnih dana. Pratimo šta se dešava, saslušaćemo sve strane i provjeriti navode gradonačelnika Podgorice", rekla je vrhovni državni tužilac Ranka Čarapić u izjavi za dnevni list „Pobjeda“.\nNakon intervjua u emisiji „Živa istina“, kada je Perovića optužio za manipulacije dionicama Monitora, korišćenje svojih medija za berzanske špekulacije te iznošenje miliona eura iz Crnogorske komercijalne banke, gradonačelnik Podgorice je kasnije, u novoj izjavi za TV IN, proširio optužbe.\nJavno je zatražio da se oglasi Centralna banka Crne Gore i da odgovori da li je tačno da je Crnogorska komercijalna banka, po izvještaju za 2009. godinu bila u minusu 40 miliona EUR. Mugoša je pitao i centralu CKB, mađarsku OTP banku da li su sa "najmanje 200, a najviše sa 300 miliona EUR pokrili takozvane kolaterale", tvrdeći da je „u tim radnjama učestvovao i pomenuti gospodin Perović sa svojim medijsko-mafijaškim okruženjem".\nPerović je u Vijestima negirao optužbe Mugoša i saopštio da je sve urađeno zakonito. U izjavi datoj Radiju Slobodna Evropa najavio je tužbu protiv Mugoše, ali tek nakon okončanja sudskog procesa koji se vodi zbog ljetošnjeg konflikta gradonačelnika Mugoše i novinske ekipe Vijesti.


Bilić želi reprezentativca Srbije u Vest Hemu? - Sportskacentrala.com\nBilić želi reprezentativca Srbije u Vest Hemu?04.04.2017 16:17hLazar Marković konačno je dobio priliku da zaigra na nekoliko vezanih utakmica.\nReprezentativac Srbije daje značajan doprinos igri Hala, koji se ravnopravno uključio u borbu za opstanak u Premijer ligi.\nPo svemu sudeći menadžer Livrpula Jirgen Klop neće vratiti bivšeg fudbalera sa pozajmice, ali je nekoliko klubova zainteresovano da otkupi Markovićev ugovor na kraju sezone.\nKako prenosi britanski "Sun", među njima je i Vest Hem Junajted. Navodno, menadžer "čekićara" Slaven Bilić je zadovoljan partijama brzonog krilnog igrača iz Čačka u Halu i ponudiće Liverpulu 16 miliona funti za njegov transfer.


Gašenje Novina - Kaži Traži\nAko nema Vranjskih novina, onda nema ni pravog grada, i ako hoćete, nema ni slobode i svetla u tom gradu: imate podanike koji pokušavaju da prežive, kojima više nije stalo, koji čekaju da se njihovo putovanje završi na što bezbolniji način\nAutor: Slobodan Georgiev\nZa one koji su rođeni u vreme kada je Vukašin Obradović u Vranju devedesetih pokrenuo nedeljnik Vranjske, štampa sada ne znači ništa više od dekora u kafićima i frizerskim salonima. Pa ni tamo neko od dvadesetak godina neće da se maši za štampu, koja je po pravilu žuta, osim ako na naslovnoj ne vidi nešto što nije tema na društvenim mrežama.\nOpet, za nas koji smo u vreme kada su te novine nastajale krenuli na fakultet, štampa i dalje Znači, ona je Bitna i ima svoje važno mesto u društvu koje bi možda želelo da bude zasnovano na vladavini zakona, a ne na vladavini jačeg.\nVukašin je Obradović, vrativši se u rodni grad iz Beograda koji je mučen sankcijama, ratom koji nismo vodili, nemaštinom i sveopštim očajem, osnovao Novine, koje je nazvao Vranjske, ne vranjanske, dakle „po starom“, i za skoro 1.100 objavljenih brojeva, za 1.100 nedelja trajanja, uspeo da svoj rodni grad, koji je i za srpske pojmove mali, često stavi u centar – zbog načina na koji su te novine radile i opstajale.\nBrnabić u Vranju neće dočekati novinari\nDanas je to gotovo, stigao je glas iz Vranja da je Vukašin rešio da likvidira ono što je njegov životni projekat, mučen nepremostivim finansijskim teškoćama, kojih je bilo od početka, ali, sad se vidi, nikada kao sada u ovo doba opšteg uzleta Srbije, investicija, rasta BDP-a, smanjenih suficita i makroekonomske konsolidacije.\nDanas, 19. septembra 2017. godine, kada sadašnja premijerka Ana Brnabić ode u Vranje sa svojim kolegama ministrima privrede i socijale (zanimljiv izbor ministara), dočekaće je razne „novinarske ekipe“, ali neće biti novinara – jer su jedine Novine prestale sa radom.\nTakve novine nije imao Novi Sad, nije imala Subotica, nisu imali Čačak, Kraljevo, Zaječar, Niš – dakle, veći i bogatiji gradovi nisu uspeli da iznedre ono što je imalo Vranje s Vranjskim\nZa vlast je to dobro: teren je čist, medijske kamere i diktafoni služe za besplatnu promociju vlasti – narodu će reći da Vranje dramatično napreduje, da investicije dolaze, da će za 10 godina možda biti kao 1989. godine.\nSad kada je i Vukašin ugasio svetlo u svojim Vranjskim, taj glavni grad na jugu Srbije ostao je puka kasaba koju će s dolaskom zime prekriti dim iz odžaka, varošica siromašnih ljudi koji se ne nadaju nečemu većem od toga da im se deca odsele negde, bar u Beograd, da vide pozorište, da vide bioskop, da vide kako živi grad.\nVranjske su za ovih 20 i kusur godina pokušale da od Vranja naprave urbano mesto, izvlačeći svake nedelje i pakujući u format pravog političkog magazina ono što je pravi život tog grada i okoline, ispisujući hroniku bez koje neće biti moguće utvrditi šta se u tom delu Srbije dešavalo krajem 20. i na početku 21. veka.\nNovinari koji su tamo radili krpili su se kako su znali i umeli, pravili su priče koje ne da su bile rame uz rame s onima koje su objavljivale kolege u Beogradu, nego često i mnogo bolje: vrhunac je serijal o vladici Pahomiju i njegovim pedofilskim sklonostima – priča čiji je pandan u Bostonu novinarima Boston glouba doneo Pulicera i tako dalje.\nTakve novine nije imao Novi Sad, nije imala Subotica, nisu imali Čačak, Kraljevo, Zaječar, Niš – dakle, veći i bogatiji gradovi nisu uspeli da iznedre ono što je imalo Vranje s Vranjskim.\nMožda je i to razlog što se nije moglo opstati, jer i sam sam se godinama čudio i divio gde ti ljudi nalaze materijal u mestu od 80.000 stanovnika za šezdesetak stranica svake nedelje, TO jednostavno nije bilo moguće, to je bilo preterano, TO mesto TO nije moglo da podnese.\nBez Vranjskih nema ni grada\nNasleđe onoga što je Vukašin radio poslednjih 1.100 nedelja je veliko: njegov primer biće uvek vodič za one koji budu hteli da prave medij koji bi trebalo da se na pošten način bavi životom jedne zajednice, ali i pokazatelj da bez podrške ljudi, bez njihovog uključenja, bez svesti onih koji pokušavaju da prave neki posao u zajednici – bez toga je nemoguće opstati.\nA ako nema Vukašina i njegovih novina, onda nema ni pravog grada, i ako hoćete, nema ni slobode i svetla u tom gradu: imate podanike koji pokušavaju da prežive, kojima više nije stalo, koji čekaju da se njihovo putovanje završi na što bezbolniji način.\nZa skoro 1.100 objavljenih brojeva, za 1.100 nedelja trajanja, Vukašin je uspeo da svoj rodni grad, koji je i za srpske pojmove mali, često stavi u centar – zbog načina na koji su te novine radile i opstajale\nOni koji se „lože“ da su neki „privrednici“ takođe lažu sebe, jer bez jake zajednice neće biti ni dobrog i dugotrajnog posla za njih – tako je sve to povezano.\nU Beogradu, nošeni političkim odlukama, neki privrednici su rešili da ne dozvole da propadne Pink imperija. Pre toga, nisu bili zainteresovani da podrže opstanak B92, koji je nakon toga, nizom pogrešnih odluka upravljača i vlasnika, na kraju nestao.\nMediji se pretvaraju u zabavni program koji svoju obavezu da informiše građane završava vremenskom prognozom i stanjem na putevima.\nPolitika je odlučila da nam pravi informativni sadržaj nije potreban jer su sve informacije na jednom mestu, kod jednog čoveka koji ih daje i saopštava onda kada njemu to prija i na način koji mu savetnici za rejting predlože.\nU takvom društvu ni Vranjske nisu potrebne, jer sve što građanima koji su postali podanici treba – dobiće od vlasti. Danas su na vlasti oni koji vam kažu: šta ti ima da mi pričaš o tome kako se upravlja kada nikada to nisi radio. To vam je kao kod Tita: standard, ali da se ćuti. A ako vam smeta, u tome je još uvek razlika od Tita, kandidujte se, pobedite, budite vi na čelu.\nE, moj Vukašine, kada su ti to predlagali, ti si se smejao. Svi ćemo za tobom, ne brini.


3D odštampan Mikelanđelov David visine samo 1 mm | PC Press\n3D odštampan Mikelanđelov David visine samo 1 mm\n25. decembar 2019. 27. decembar 2019. Branislav Bubanja\n3D štampa se dokazala u mnogim industrijama. Omogućava relativno brzo i jeftino štampanje delova koji su teški ili preskupi za izradu nekom drugom tehnikom. Međutim i ona ima neka ograničenja, po pitanju preciznosti i završne obrade. Ako je suditi po kompaniji Exaddon, to više neće biti problem. Oni su na svom CERES 3D štampaču, upotrebom novorazvijene tehnike, uspeli da naprave reprodukciju Mikelanđelovog Davida, sa neverovatnim nivoom detalja, visine samo jedan milimetar!\nZa štampu je upotrebljen mlaz jonizujućeg tečnog bakra koji je prskan u količini od jednog femtolitra (10−15 litara) u sekundi. Skulptura je nazvana „Tiny David“ a za njenu izradu bilo je potrebno 12 sati štampe. Preciznost štampe je podignuta na do sada neviđen nivo. Uz pomoć ove tehnike je reprodukovana čak i talasasta kosa na Mikelanđelovom remek delu, kao i mišićni tonusi i to bez ikakvog dodatnog poliranja 3D modela.\nZa ovakav rezultat zaslužan je i nov način procesiranja 3D modela statue i njeno konvertovanje u mašinski kod kojim je upravljan 3D štampač. Objekat je bio „iseckan na tanke listove“ čime je obezbeđen nov način prikupljanja informacija za štampanje dizajna pomoću CERES sistema.\nPročitajte i: 3D bioštampane konstrukcije vremenom menjaju oblik\nTagovi: 3D printer, 3D štampa, CERES, david, exaddon, mikelanđelo, tečni bakar\n← Puzzle Software: 10 godina agilne slagalice\nOKI C844dn: Kvalitetan i efikasan štampač za svaku priliku →


Ekonomija - datum: 2018-10-04 ISTRAŽIVANJE CDT-A O PORESKOJ UPRAVI Najotvoreniji za saradnju\nU istraživanju otvorenosti institucija izvršne vlasti u regionu i Crnoj Gori, sprovedenom od strane Centra za demokratsku tranziciju i regionalnih partnera iz nevladinog sektora, Poreska uprava (PU) najbolje je rangirana u obuhvaćenom uzorku organa uprave.\nIz Poreske uprave je saopšteno da je u ispitivanju uzorka organa uprave PU ostvarila indeks otvorenosti od 72,5 procenata, što je dvostruko više u odnosu na prosjek, koji iznosi 32 procenta, a znatno iznad indeksa poreskih uprava regiona, koji se kreće od 30 procenata u Bosni i Hercegovini do 57 procenata u Srbiji.\n– Izrađenom analizom, koja je prezentovana na konferenciji organizovanoj 28. septembra 2018. godine, prepoznate su oblasti u kojima je neophodno dalje unapređenje, kao što su transparentnost i komunikacija, trošenje državnog budžeta i percepcija vlasti od strane građana. Takođe, analiza precizira set preporuka za unapređenje indeksa otvorenosti institucija, koje obuhvataju redovno ažuriranje internet stranica i upotrebu društvenih mreža kao sredstva komunikacije, veći opseg omogućavanja slobodnog pristupa informacijama, te proaktivnije objavljivanje organizacionih i finansijskih informacija o radu institucija – saopšteno je iz PU.\nIstraživanje, sprovedeno od januara do marta 2018. godine, bavilo se ocjenom indeksa otvorenosti vlada zemalja zapadnog Balkana sa ministarstvima i organima uprave sa aspekta ispunjavanja četiri principa – transparentnosti, pristupačnosti, integritata i učinkovitosti.


Enerdžinet: Stabilan dotok gasa u Dansku preko Nemačke\nTanjug 1. juna 2022. 10:14\nKOPENHAGEN – Dotok prirodnog gasa u Dansku preko Nemačke ostao je stabilan danas, uprkos odluci Gasproma da obustavi isporuke danskoj kompaniji Orsted i Šel Enerdžiju, evropskoj podružnici britanskog Šela, pokazuju podaci Eneržineta, danskog operatera gasnog sistema.\nNema direktnih isporuka gasa od Rusije do Danske, a danski dobavljači gasa imaju mogućnost kupovine od drugih snabdevača osim Gasproma, saopštila je Danska agencija za energetiku, prenosi Rojters.\nIz Gasproma su danas potvrdili da su u potpunosti suspendovali isporuke gasa Orstedu i Šel Enerdžiju za ugovor o snabdevnju gasom nemačkih potrošača, a zbog neplaćanja računa u rubljama do 31. maja, kada im je istekao rok za izmirenje obaveza, preneo je Tas s.\nGasprom Eksport nije do kraja radnog dana 31. maja primio uplatu od Orsteda za gas isporučen u aprilu, koja je trebalo da bude izvršena u rubljama u skladu sa Ukazom predsednika Rusije iz marta 2022, navodi se u saopštenju ruske gasne kompanije i dodaje da nije primljena ni uplata od Šel Enerdžija za gas isporučen u aprilu.\nDalje se dodaje da je Gasprom u 2021. godini isporučio 1,97 milijardi kubnih metara gasa Orstedu, što je činilo oko dve trećine ukupne potrošnje gasa u Danskoj.\nUgovorom između Gasprom eksporta i Šel Enerdžija o isporuci gasa predviđena je količina do 1,2 milijarde kubnih metara gasa godišnje, prenosi Tas s.


LAZAREVAC - U periodu pre nego što je postavljeno novo rukovodstvo "Rudarskog basena Kolubara" (RBK), kralo se između tri i po i pet tona nafte dnevno, saopšteno je danas u direkciji RBK.\nRukovodstvo je, prema rečima generalni direktor "Kolubare", Milorada Grčića, preduzelo sve mere da se potpuno onemogući krađa nafte. On, međutim, nije isključio mogućnost da se to i dalje čini, ali u minimalnom obimu. Novo rukovodstvo ostvarilo je u prvih sto dana rada, samo u oblasti investicija, uštedu od pola miliona evra, rekao je Grčić na konferenciji za novinare u Lazarevcu.\nGrčić je istakao da je u januaru ove godine ostvarena rekordna proizvodnja od 3,05 miliona tona uglja na površinskim kopovima "Kolubare". Ističući da se zahvaljajući uglju iz RBK proizvodi 54 odsto električne energije u Srbiji, Grčić je naveo da je godišnje u taj rudarski basen potrebno ulagati oko 150 miliona evra da bi se tokom 12 meseci proizvodilo oko 30 miliona tona uglja.\nOn je naglasio da su takva ulaganja potrebna za održavanje energetske stabilnosti u zemlji, ali i prvovremeno otvaranje novih kopova i pristup zalihama uglja. Novi čelnik "Kolubare" je rekao da će se eksproprijacija zemljišta za širenje kopova isključivo sprovoditi u skladu sa važećim zakonom, i da će procene vršiti zvanične državne institucije, a to su Republička uprava javnih prihoda i Gradski zavod za veštačenje. Na pitanje novinara ko je ranije vršio procenu, Grčić je kazao da su to bile institucije koje je angažovala "Kolubara".\nPrema njegovim rečima, Elektroprivreda Srbije je sredstva za investicije, koja je trebalo ravnomerno rasporediti, od 2006. godine usmeravala neopravdano samo u Termoelektranu 'Nikola Tesla' u Obrenovcu.\nGrčić: Policijska istraga o slučaju Kene se "uozbiljila"\nGeneralni direktor Rudarskog basena Kolubara, Milorad Grčić, izjavio je danas da novo rukovodstvo preduzeća dostavlja policiji sve neophodne podatke u vezi rasvetljavanja slučaja Radosava Savatijevića-Keneta, i ocenio da se "policijska istraga uozbiljila".\nGrčić je na konferenciji za novinare, povodom sto dana od stupanja na dužnost novog rukovodstva Kolubare, rekao da policija, koja se bavi privrednim kriminalom, radi na rasvetljavanju tog slučaja.\n"Postoji mogućnost da na površinu isplivaju stvari koje mi ni ne očekujemo", rekao je on, uz napomenu da ne može da saopšti sve detalje, jer je istraga u toku, kao i da će obavestiti javnost o tome čim bude mogao.\nGrčić je ranije izjavio da je Savatijeviću na ime eksproprijacije kuce u Vreocima, u vreme prethodnog menadžmenta, isplacena ogromna naknada, iako objekat uopšte nije bio predviđen za iseljenje, dok prethodni direktor, Nebojša Ćeran, ističe da je sve urađeno po zakonu. Direktor Grčić je potvrdio saznanja vicepremijera Aleksandra Vučica, prema kojima je Savatijeviću isplaćeno više od 1,2 miliona evra naknade za eksproprisanu kuću.\nGrčić je dodao da je prilikom unutrašnje kontrole, koja se intenzivno sprovodi od trenutka njegovog imenovanja, otkrivena nepravilnost u vezi pomenute eksproprijacije. Usaopštenju "Kolubare" navodi se da se nekretnine nalaze "900 metara od druge granice prioriteta širenja fronta rudarskih radova", i dodaje da je RBK preduzeo sve mere koje su mu u nadležnosti i dokumentaciju predao Birou za borbu protiv korupcije. Eksproprijacija će u Vreocima biti nastavljena prema dinamici širenja površinskih kopova, objasnio je Grčić, napominjući da je u 2013. godini investicionim planom za potrebe eksproprijacije predviđeno 3,1 milijardi dinara, što je, po njegovim rečima, nedovoljno za planirane aktivnosti.\nIstovremeno, bivši direktor "Kolubare" Nebojša Ćeran, koji je član Glavnog odbora Demokratske stranke, kaže da je netačno da je pomenuta kuća u Vreocima izvan zone eksproprijacije.\n"Dokument Programske osnove preseljenja naseljenog mesta Vreoci, koji je usvojen novembra 2007, predviđa da se celo naselje seli a da se domaćinstvima na početku projekta nudi avans od 30 odsto grube vrednosti imovine", objasnio je Ćeran u pisanoj izjavi za javnost.\nOn navodi i da je Plan generalne regulacije usvojen decembra 2008. a Opšti interes proglašen februara 2009. godine i to za celo naselje, tako da je na osnovu tih dokumenata "Kolubara" tokom 2010. godine isplatila više od 350 avansa domacinstvima u Vreocima, i pokrenula eksproprijaciju celog naselja sa više od 800 domaćinstava. Procenu imovine obavljaju veštaci "Kolubare" za avansne isplate, a konačan obračun, kada dođe na red, obavljaju veštaci Gradskog zavoda za veštačenje, objašnjava proceduru bivši direktor Ćeran.\nZahvaljujući uspešno realizovanom preseljenju naselja i groblja u Vreocima, tvrdi Cheran, "Kolubara" je danas u stanju da ove godine proizvede tri miliona tona uglja iz zone ispod groblja, čime će Srbija da izbegne uvoz struje vredan 80 do 100 miliona evra, a sledeće godine proizvodnja iz ove zone biće duplirana. Cheran podseća da prostor naseljenog mesta Vreoci obuhvata 500 miliona tona uglja, čija se vrednost meri milijardama evra i koji postaju dostupni za eksploataciju preseljenjem naseljenog mesta Vreoci.\nVučić je ranije rekao da je prethodno rukovodstvo Rudarskog basena "Kolubara", prilikom eksproprijacije zemljišta radi širenja kopa, isplatilo Savatijeviću za trećinu kuće milion i 200.000 evra, a da se ta kuća uopšte ne nalazi u zoni eksproprijacije, niti je planirana za rušenje. Taj navod negirao je, međutim, funkcioner DS Božidar Đelić tvrdeći da nekadašnje rukovodstvo RBK nije isplatilo 1,2 miliona evra za nekretninu koja se nalazi van zone eksproprijacije.\nTagovi: RB Kolubara, nafta, krađa


Turska se hvali: Imamo rezerve gasa u Crnom moru za 45 godina\nEnergetske rezerve u Crnom moru dovoljne su da pokriju svetsku potražnju za prirodnim gasom za 45 godina, izjavio je danas zamenik šefa turske vladajuće Partije pravde i razvoja\n- Rezerve prirodnog gasa u Crnom moru procenjuju se na 540 milijardi kubnih metara. Ovo je samo početak, biće i nastavka. Crno more je u stanju da pokrije svetske potrebe za gasom za 45 godina - rekao je Jildirim, prenosi turski portal Soczu.\nHitan sastanak ministara energetike EU: Na stolu tema gasa!\n- Nameravamo da počnemo sa proizvodnjom gasa, najverovatnije u prvom kvartalu sledeće godine. U početnoj fazi proizvodnja gasa dnevno biće 10 miliona kubnih metara, u roku od tri do četiri godine planiramo da povećamo obim na 40 miliona kubnih metara po dana, odnosno, godišnji obim proizvodnje gasa će takođe rasti - rekao je ministar.\nČavušoglu: Turska otkazala niz vojnih vežbi NATO\nturska gas Crno more rezerve gasa


Analiza stanja stabala u ilidžanskoj aleji – SARAJEVO.co.ba\nAnaliza stanja stabala u ilidžanskoj aleji\nU organizaciji Ministarstva prostornog uređenja i zaštite okoliša Kantona Sarajevo i Kantonalne javne ustanova za zaštićena prirodna područja, prezentiran je projekat “Analiza stanja stabala Aleja Ilidža – Vrelo Bosne – sa prijedlogom sanacije”.\nNa sastanku kome su, osim predstavnika resornog ministarstva i Općine Ilidža, prisustvovali i stručnjaci Šumarskog fakulteta Univerziteta u Sarajevu ukazano je na trenutno stanje, kao i mjere koje je potrebno poduzeti kako bi se sačuvale prirodne i kulturno-historijske vrijednosti ovog područja.\nOvo je jedinstven projekat u BiH i okruženju koje je Kanton Sarajevo izradio u saradnji sa Šumarskim fakultetom.\n“Polazeći od činjenice da je Velika aleja Ilidža-Vrelo Bosne kulturno-historijski spomenik i bitan faktor rekreativno- turističkog značaja za grad Sarajevo, bilo bi neophodno sačuvati svako stablo ili sanacionim mjerama omogućiti mu što duži vijek egzistencije”, istakao je Mirza Dautbašić, koordinator projekta.\nOvom prilikom konstatovao je i da su stabla u aleji u prilično lošem stanju i narušnog vitaliteta.\nS tim u vezi dodao je da bi aktivnosti koje su vezane za očuvanje i unapređenje stanja aleje trebalo provoditi etapno, sa težištem na sanaciju oštećenih i bolesnih stabala, te čišćenju i održavanju krošnji, kako bi se poboljšali stanišni uvjeti za dalji rast stabala platana i kestena.\nPrema riječima pomoćnice ministra prostornog uređenja i zaštite okoliša Kantona Sarajevo, Zijade Krvavac, prvu fazu projekta ministarstvo je podržalo sa 50'000 KM, a istakla je i kako će ova institucija u skladu sa finansijskim mogućnostima podržati i drugu fazu, u okviru koje je planirana stručna analiza kompletnog drvoreda Aleje sa preporukama i mjerama za njeno očuvanje.\nNazad Kulturna baština jugoistočne Evrope\nNaprijed Dani organske proizvodnje Ilidža 2010


Stefanović: Ako treba ispitaće policija Sinišu Malog zbog stanova\nBeta 19. oktobra 2015. 18:10\nMinistar unutrašnjih poslova Srbije Nebojša Stefanović izjavio je danas da nema ništa protiv da policija istraži tvrdnje medija i po nalogu Tužilaštva ispita da li gradonačelnik Beograda Siniša Mali poseduje 24 stana u Bugarskoj.\n„Ako je to tačno i ako tužilaštvo bude našlo elemente krivičnog dela, nemamo nikakav problem da privedemo bilo koga iz vlasti, opozicije ili biznisa, ako se utvrdi da je učestvovao u nečem protivzakonitom“, rekao je Stefanović novinarima u Beogradu.\nIstraživačka mreža KRIK objavila je danas da je Mali tokom 2012. i 2013. godine kupio 23 apartmana kao zastupnik dve ofšor kompanije sa britanskih Devičanskih ostrva, a jedan na svoje ime, na odmaralištu Sveti Nikola.\nI lider Demokratske stranke (DS) Bojan Pajtić ranije dana rekao je da je policiji i tužilaštvu podneo čvrste dokaze da direktor Elektromreža Srbije (EMS) Nikola Petrović i Siniša Mali imaju of-šor firme na Devičanskim ostrvima.\nMali je negirao takve navode, naglašavajući da je „užasnut besmislenom kampanjom“ koja se vodi protiv njega.\nGradonačelnik je u saopštenju prosleđenom medijima naveo da u Bugarskoj poseduje samo jedan stan, koji je pošteno zaradio, platio i na vreme prijavio Agenciji za borbu protiv korupcije.\nBramerc o predstojećem izveštaju, Mladiću, radikalima…\nĐurić: Šta je to čitao Jeremić kad je postao ovakav čovek?\nJovanov o Jeremiću: Ima svega, osim istine\nBramerc: Žrtve na Kosovu traže pravdu, ali bojim se potrajaće\nBrnabić: Šta god se desi, neko preti da izađe iz radne grupe\nDačić: Dokle će Albancima da se toleriše neispunjavanje…


"Profi-Mont": Pravi primjer društveno odgovornog preduzeća /VIDEO/ - NTV Arena\n“Profi-Mont”: Pravi primjer društveno odgovornog preduzeća /VIDEO/\nFirma Profi mont iz Ugljevika je pravi primjer društveno odgovornog preduzeća, koja brine o svojim zaposlenima. Ovo preduzeće svoje radnike zajedno sa porodicama svake godine o trošku firme šalje na odmor, radno vrijeme je do 15 časova i tada svi zaposleni idu kući. Dobrovoljni su davaoci krvi, a pomažu i razna kulturna i sportska dešavanja.\nDo sada je firma Profi-Mont uradila pokrivanje više od 16 vjerskih objekata. Ovo je jedno od rijetkih društveno odgovornih privatnih preduzeća u našoj regiji. Vlasnik firme Pero Jović svoje zaposlene svake godine šalje na odmor sa porodicama i sve o trošku firme, a radno vrijeme takođe nije kao u ostalim preduzećima.\nNije to njihova jedina humana aktivnost – doborovoljni su davaoci krvi i pomažu razna kulturna dešavanja, ugljevičke mlade harmonikaše, sportske manifestacije, srpsku pravoslavnu crkvu, te na taj način pokazuju dobru praksu koju bi trebala slijediti i ostala uspješna preduzeća.\nKvalitet, poštovanje rokova, bezbjednost na radu i briga o zaposlenima poslovna su politika preduzeća ,,Profi- mont” iz Ugljevika koje se bavi toplotnim izolacijama u termoelektrana i toplanama, krovopokrivačkim i limarskim radovima i specijalnim visećim skelama.\nOvo je još jedno izvozno orijentisano preduzeće, a najviše izvoze u Austriju.\nPočeci firme “Profi- mont” datiraju od 2009. godine, kada je njen vlasnik Pero Jović,mašinski inženjer napustio posao na termo elektrani u Ugljeviku i osnovao vlastiti biznis koji danas ima 15 stalno zaposlenih, a po potrebi zna biti angažovano i oko 40 radnika.\nTags: bijeljina, profi mont, ugljevik\nPašalić: Dobar rod, kvalitet i cijena pšenice /VIDEO/\nDanas na sjeveru i do 40 stepeni, uveče prolazna kiša


Akademija fudbala Lazarevac u saradnji sa fudbalskim klubom ”Mladi radnik” i mesnim zajednicama Arapovac i Junkovac, formirala je svoju sekciju u Junkovcu a interesovanje je pokazalo dvadeset dečaka i devojčica. Poželevši im uspešan početak rada, predsednik Akademije fudbala Lazarevac Zoran Stoisavljević im je uručio komplete opreme i najavio početak treninga u zimskoj sezoni u balon sali u Velikim Crljenima. Pored treninga i utakmica Akademija za svoje članove organizuje časove engleskog, veronauke, posete zatvorenom bazenu u Velikim Crljenima kao i dečije pozorišne predstave u saradnji sa ”Puls teatrom”. Stoisavljević je istakao da će uskoro biti formirana sekcija i u Mirosaljcima.\nI ove pozorišne sezone Akademija fudbala Lazarevac nastaviće saradnju sa ”Puls teatrom”, a pozorišnim predstavama za decu članovi akademije prisustvovaće jednom mesečno. Svi članovi Akademije fudbala kako u Lazarevcu tako i u novoformiranim sekcijama imaće potpuno iste uslove, bilo da se radi o treniranju ili dodatnim sadržajima.


Čović: Rusija ne stoji iza nereda u Beogradu, Zapad podiže ekstremnu desnicu /video/ - Centar za evroatlantske studije - CEAS\nOvako je na pisanje „Srpskog telegrafa“ da „duboka država Rusije ruši Vučića iz Putinovih leđa“ reagovao bivši potpredsednik Vlade Srbije Nebojša Čoviću emisiji radio Sputnjika „Od četvrtka do četvrtka“.\nPisanje tog lista, kaže naš sagovornik, nije zasnovano na činjenicama, jer, koliko on zna, Ruska Federacija nikada nije imala duboku državu, već oligarhe koji su zarad sopstvenog bogaćenja nešto „muljali“ po politici, a jedan takav primer jeOleg Deripaska,koji je finansirao nezavisnost Crne Gore.\nOn naglašava da jeinteresantan trenutak plasiranja vestio navodnoj „ulozi Rusije“, jer se upravo sada u Beogradu održava nedelja NATO-a sa razočaravajućim rezultatima — samo 24 odsto građana Srbije podržava put u tu Alijansu.\n„Možemo tome da dodamo sve njihove ’prepelice‘ u pojedinim nevladinim organizacijama koje tajno finansiraju. To su projekti od nekoliko desetina hiljada evra, ali sam veomazabrinut kada ti ljudi počnu da brane Srbiju. Potpuno sam siguran da su svi njihovi stavovi anacionalni i nepatriotski“, objašnjava Nebojša Čović.\nOčigledno jekorona pokrenula velike grudvekoje će napraviti lavinu geopolitičkih, globalnih promena u svetu, ali sa sigurnošću mogu da tvrdim da se više 1999. godina za Srbe neće ponoviti, kaže Čović.


Beograd: Završena sjednica Vlade Srbije i Republike Srpske\nOdržana je zajednička sjednica vlada Srbije i Republike Srpske. Sjednici prisustvovao i predsjednik Tomislav Nikolić, koji je naglasio da će Srbija učiniti sve da pomogne RS.\nU obraćanju članovima vlada Republike Srbije i Republike Srpske predsjednik Tomislav Nikolić je rekao da je situacija u regionu veoma složena, konstatujući da su napadi sve učestaliji kako je Srbija bliža Europskoj uniji.\n"Srbija će učiniti sve da pomogne Republici Srpskoj. Moja podrška Vladi je bezuslovna, vreme je teško i moramo da budemo jedinstveni i složni. Neki se trude da stvore nepovoljnije okolnosti kako bi zaustavili naš napredak, stoga vas molim da uspostavite i održite snažne veze i budete kao porodica", naglasio je Nikolić.\nPrethodno su se predsednici Tomislav Nikolić i Milorad Dodik, kao i premijeri Aleksandar Vučić i Željka Cvijanović sastali su u Palati Srbija. Kako prenosi Tanjug, na tom sastanku je trebalo da, između ostalog, zvaničnici razgovaraju i o Srebrenici i o "slučaju" Nasera Orića.


UMETNOST PRAVLjENjA PLOČICA - Glas Podrinja\nOTVORENA VRATA ZORKA KERAMIKE\nUMETNOST PRAVLjENjA PLOČICA\nIdeja je da u okviru fabrike ljudi vide da sam proces nastajanja pločica nije magija nego zahteva posvećenost zaposlenih i svakodnevnu kontrolu kvaliteta kako bi svaki čovek dobio pločicu kakvu zaslužuje, što podrazumeva najbolji kvalitet, po čemu je Zorka Keramika između ostalog i poznata\nU susret sajmu građevinarstva, “Zorka Keramika” bila je domaćin svim arhitektama, dizajnerima keramike, potencijalnim klijentima i saradnicima u “svojoj kući” u Hajduk Veljkovoj ulici od 19. do 22. ovog meseca u fabrici u Šapcu. U roku od četiri dana predstavnici kompanije pružili su zainteresovanima priliku da iskuse kako nastaju pločice. Korisnici proizvoda koje nudi Zorka Keramika, imali su priliku da vide kako se od gline prave dekori koji ulepšavaju njihove domove.\nSvaki dan organizovan posebno, imao je tematsku celinu, a gostima su bili podeljeni i pokloni. Dosta noviteta, korisnih saveta ali i upoznavanja sa kompletnim procesom proizvodnje imao je za cilj da dodatno približi ovu fabriku onima koji su u direktnoj komunikaciji sa kupcima. Do subote, vrata Zorka Keramike bila su otvorena za arhitekte, dizajnere, keramičare ali i građane.\nIdeja je generalno da u okviru naše fabrike pozovemo ljude da vide da sam proces nastajanja pločica nije magija nego zahteva zaista posvećenost ljudi i svakodnevnu kontrolu kvaliteta kako bi svaki čovek dobio pločicu kakvu zaslužuje, a to podrazumeva najbolji kvalitet, po čemu je Zorka Keramika između ostalog i poznata. U ove dane je ideja da kroz otvorena vrata primimo sve ljude koji sarađuju sa nama – istakao je jedan od predstavnika firme.\nKvalitet proizvoda dokazuje i to da proizvodi Zorka Keramike ne pronalaze svoje kupce samo u Srbiji, već u njima uživaju i potrošači iz Evrope. Poverenje koje su zaslužili biće pretočeno u širenje dalje proizvodnje.\n-Ove godine završavamo jedan veliki investicioni projekat koji će omogućiti da se Zorka Keramika još više proširi na okolna tržišta i da postane kompetentna u jednom novom segmentu, srednjevisoke klase proizvoda. Time pomeramo granice proizvoda i ove i sledeće godine i planiramo da tu tehnologiju promovišemo na adekvatne načine kroz pokretanje novog brenda i kroz neke nove kanale prodaje. Sve to ima za cilj da se postojeća fabrika proširi i da ono po čemu je Zorka Keramika prepoznatljiva postane deo poslovnog okruženja, ne samo Srbije nego i svih okolnih zemalja – naveo je Petar Miljković, direktor Zorka Keramike.\n„Zorka Keramika“ je specijalizovana firma za proizvodnju zidnih pločica u klasi Monoporoza i podnih pločica u klasi Gres Porcelanato čije su glavne odlike visok kvalitet, atraktivan dizajn, širok asortiman, prirodan materijal, zdrava sirovina, moderna oprema i tehnologija i konstantan rast proizvodnje i prodaje i sposobnost za ravnopravan nastup na evropskom i svetskom tržištu. Nakon 40 godina proizvodnje keramičkih pločica, postala je najveći srpski proizvođač pločica.\nFirma prati moderne svetske trendove u oblasti dizajna keramičkih pločica. Program podnih keramičkih pločica ne bi bio kompletan bez velikog broja pripadajućih serija koje kombinuju podnu i zidnu keramiku u širokom dijapazonu boja i dezena, koji se okreću aktuelnom trendu prirodnog okruženja u vidu imitacija prirodnih materijala: kamena, mermera, tekstila i drveta.


Koncert Akademskog folklornog ansambla SKC-a danas, tačno u podne u Velikom parku - Glas Šumadije\nNaslovna > Kultura > Koncert Akademskog folklornog ansambla SKC-a danas, tačno u podne u Velikom parku\n18/09/2021 18/09/2021 297Ostavi komentar na Koncert Akademskog folklornog ansambla SKC-a danas, tačno u podne u Velikom parku\nDanas, u subotu, 18. septembra u 12 sati u Velikom parku održaće se Koncert folklora AFA „Svetozar Marković”.\nNakon dužeg vremena ponovo delimo radost igre sa kragujevačkom publikom. U subotu, 18. septembra, u 12h u zelenilu Velikog parka, Akademski folklorni ansambl Svetozar Marković održaće koncert folklora. Tradicionalne igre i pesme na scenu donose naši folklorni ansambli, Pevačka grupa Studenac i Narodni orkestar, najavljuju iz kragujevačkog SKC-a.\nTakođe, ovaj događaj je i idealna prilika za najmlađe da nauče nove korake, ali i da nam se pridruže i postanu novi članovi našeg Dečijeg ansambla. Koncert je ujedno i početak prijema novih članova u redove naših najmlađih izvođača i biće otvoren do 30. septembra, pzivaju iz Studenstskog kulturnog centra.\nTagovi: AFA Svetozar Marković SKC folklor koncert folklora SKC Kragujevac Veliki park


Javna rasprava o rebalansu u pisanoj i elektronskoj formi - NTV Arena\nJavna rasprava o rebalansu u pisanoj i elektronskoj formi\nJavna rasprava o rebalansu budžeta grada Bijeljina biće obavljena pisanim i elektronskim putem zbog vanredne situacije prouzrokovane epidemijom virusa korona, najavljeno je iz gradskog Odjeljenja za finansije.\nRok za dostavljanje primjedaba i prijedloga za rebalans budžeta, koji je u formi nacrta usvojen na vanrednoj sjednici Skupštine grada 16. aprila, trajaće do 24. aprila.\nSvi zainteresovani mogu primjedbe i sugestije na rebalans budžeta dostaviti na adresu Gradska uprava Bijeljina, Odjeljenje za finansije, Trg kralja Petra Prvog Karađorđevića 76 300 Bijeljina ili elektronski na adresu – [email protected].\nBudžet Bijeljine je rebalansom uvećan sa 51,2 na 62,7 miliona KM, a povećanje od 11,5 miliona KM je iz novog kredita od sedam miliona KM i nepovučenih 4,5 miliona KM kredita od šest miliona maraka iz prošle godine.\nPrilikom redovne kontrole pronađena marihuana\nZabranjen uvoz grejpfruta iz Turske zbog većeg sadržaja pesticida


Novi Sad: Poljoprivredni sajam u novom terminu od 12. do16. septembra - Agroportal\nDatum: 23 jula, 2020\nNovosadski sajam je, kako je saopštio, odlučio da se ipak održi 87. Međunarodni poljoprivredni sajam. Kako je najavljeno, najznačajnija sajamska manifestacija ove kuće biće održana u periodu od 12. do 16. septembra, a u istom terminu održaće se i 53. Međunarodni sajam lova i ribolova, Ove sajamske priredbe organizuju se pod zajedničkim nazivom Međunarodni jesenji sajmovi.\nU saopštenju koje je izdao Novosadski sajam navodi se da imajući u vidu značaj delatnosti koje se predstavljaju na ovim manifestacijama, dobijena podrška od Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede, Pokrajinske vlade i Grada Novog Sada, biće dodatna snaga i privrednicima i Sajmu za uspešno prevazilaženje novonastale situacije.\nUsledio je poziv svima koji žele da iskoriste priliku i nastupe na ovim događajima, da zajednički doprinesu stabilizaciji srpske privrede i oporavku poslovnog ambijenta.\nManifestacije će, kako se navodi u saopštenju, biti organizovane u skladu sa svim preporukama Vlade Srbije, kao i Međunarodne asocijacije sajamske indindustrije UFI, zarad zdravstvene bezbednosti svih izlagača i posetilaca.\nDirektor Novosadskog sajma Slobodan Cvetković najavio je da će cene ulaznica za najveću poljoprivrednu priredbu u ovom delu Evrope biti znatno niže od prošlogodišnjih kada se za ulaz plaćalo 600 dinara.\nPrethodni : Đerdap upisan u svetsku listu geoparkova\nSledeći : Klonovi, klupske, brendirane jabuke sve su veća konkurencija standardnim sortama\nProšle sedmice cenovni maksimum pšenice, rasle cene soje i suncokreta\nNovu žetvu dočekujemo sa 705.000 tona prelaznih zaliha pšenice\nBeogradski sajam: „Agro Belgrade 2022.“ od 27. do 29. januara


Forbsova lista najvećih svetskih javnih kompanija: Trkaju se Kinezi i Amerikanci - Bizlife.rs\nNa prvih pet mesta ovogodišnje Forbsove liste najuspešnijih i najvećih javnih kompanija u svetu našle su se tri firme iz Kine i dve iz Sjedinjenih Američkih Država (SAD).\nMeđu 2.000 najboljih, na prvom mestu je kineska banka „ICBC“, prati je „Čajna konstrakšn bank“ (China Construction Bank), dok se na trećem mestu nalazi banka iz SAD „Džej Pi Morgan Čejs“ ( JP Morgan Chase).\nČetvrtu poziciju je zauzela kompanija Berkšir hatavej (Berkshire Hathaway) iz SAD, a petu „Kineska poljoprivredna banka“ (Agricultural Bank of China).\nTokom proteklih nekoliko meseci, svet je posmatrao rast tenzije u trgovini izmedju Kine i SAD. Ogromna ekonomska moć dve zemje se ogleda i na ovogodišnjoj Forbsovoj listi „Global 2000“.\nPo prvi put od 2015. godine, Kina i SAD dele jednako prvih deset mesta. Ipak, SAD su i dalje dominantne posmatrajući ukupan broj kompanija iz te zemlje koji se nalazi na listi. Američke kompanije zauzimaju 30 odsto od ukupnog broja preduzeća na Forbsovoj listi.\nKina na toj 16. godišnjoj Forbsovoj listi ima 291 kompaniju, dok su SAD na vrhu sa 560 kompanija.\nBroj kineskih kompanija koje su se ove godine našle na listi je porastao sa 262 koliko ih je bilo u 2017. godini.\nNa prvoj takvoj listi koja je sačinjena 2003. godine, bilo je svega 43 kompanije iz Kine. U međuvremenu, Japan, Ujedinjeno kraljevstvo i Južna Koreja su takođe ušle u prvih pet zemalja sa većinom kompanija.\nLista „Global 2000“, koju je uradio taj američki časopis, ove godine obuhvatila je najveće i najuspešnije javne kompanije iz 60 zemalja sveta, rangirane prema veličini prihoda, profita, imovine i tržišne cene.\nUkupno, kompanije na toj listi čine 39,1 biliona dolara u prodaji, 3,2 biliona dolara u dobiti, 189 biliona dolara u imovini i 56,8 biliona dolara u tržišnoj vrednosti. Ukupan profit raste iz godine u godinu, tako da dostiže i rast od „impresivnih“ 28 odsto.\nsad kina lista forbs najuspešnije kompanije


ALBANAC IZGAZIO ZASTAVU SRBIJE: Usred bijela dana ispred ambasade Francuske (FOTO) - Prnjavorski informativni portal\nALBANAC IZGAZIO ZASTAVU SRBIJE: Usred bijela dana ispred ambasade Francuske (FOTO)\nJedan Albanac izgazio je zastavu Srbije ispred zgrade Ambasade Francuske u Tirani, u znak protesta zbog hapšenja Ramuša Haradinaja.\nPrema izveštaju objavljenom na portalu BalkanVeb, mladić identifikovan kao Ljeonard Dedaj izgazio je zastavu Srbije u znak protesta zbog hapšenja bivšeg komandanta OVK, držeći franusku zastavu na kojoj je bilo ispisano “Je suis Haradinaj” ( Ja sam Haradinaj).\nDogađaj se zbio u četvrtak, a u izveštaju nije navedeno da li je policija intervenisala. Haradinaj je uhapšen u sredu na međunarodnom aerodromu Bazel-Mulhaus, u francuskom delu, po poternici Interpola.\nBeograd izrazio protest zbog gazenja srpske zastave u Tirani. Ministarstvo spoljnih poslova Srbije izrazilo je danas protest zbog gaženja državne zastave Republike Srbije ispred zgrade Ambasade Francuske u Tirani.\nUsmeni protest saopšten je privremenom otpravniku poslova Albanije u Beogradu Dželjalju Fejzi sa zahtevom da albanske vlasti nadju počinioca, koji je identifkovan, kazne ga u skladu s albanskim zakonima i da zvanični Beograd obaveste o ishodu postupka.\nPrivremeni otpravnik poslova Ambasade Albanije je izrazio žaljenje zbog pomenutog incidenta i rekao da će reakcija Srbije odmah biti preneta Ministarstvu inostranih poslova Albanije.\nNEVIĐEN PRIZOR U SRBIJI: Ovih 14 ljudi bukvalno pomjera automobile na snijegu (VIDEO)\nKada pročitate ovaj tekst, više nikada nećete vaditi telefon iz džepa kad je napolju minus (FOTO)


Naredne sedmice konsultacije o Deklaraciji o Srebrenici - Klix.ba\nNaredne sedmice konsultacije o Deklaraciji o Srebrenici\n30.1.2010. u 22:32\nPredsjednik Narodne skupštine Srbije Slavica Đukić-Dejanović najavila je da će iduće sedmice održati konsultacije sa šefovima poslaničkih grupa o deklaraciji o Srebrenici. Dejanovićeva je za Radio-televiziju Srbije rekla da nije cilj usvojiti rezoluciju "tjesnom" većinom i izrazila uvjerenje da svaka poslanička grupa ima svoj tekst rezolucije.\n"Vrlo je verovatno da će doći do pokušaja da se usaglase ti tekstovi, jer nama u krajnjem predstoji glasanje o tekstu rezolucije i naravno da je jako važno da to ne bude samo 126 poslanika", rekla je Dejanovićeva.\nFunkcioner DS Jelena Trivan rekla je da je za rezoluciju potreban širi konsenzus i da u tom smislu ova stranka želi da ima za partnere i poslanike opozicije.\n"Ništa ne želimo da radimo u tajnosti, nego u dogovoru sa njima. Zbog toga je i predviđeno da u narednoj nedelji sednemo svi za sto i krenemo u izradu teksta", tvrdi Trivanova.\nPredsjednik Srpske napredne stranke Tomislav Nikolić ne vjeruje da će opozicija učestvovati u pisanju inicijalnog teksta, već da će biti pozvana tek kada konačna verzija rezolucije bude gotova.\n"Voleo bih da vidim kompletan tekst od prve do poslednje reči, da bih mogao da se izjasnim. Nije valjda da se ta deklaracija donosi zbog jedne reči, nije valjda ta reč bitna za celu deklaraciju", upitao je lider SNS-a.\nDSS i radikali isključuju svaku mogućnost da podrže posebnu rezoluciju o Srebrenici, bez obzira na termin, koji bi u njoj bio upotrebljen.\nDSS je juče u zvaničnu proceduru vratio svoj prijedlog rezolucije, koji je sličan onom iz 2005. godine.\n"Svi znaju stav javnosti u vezi sa predlogom rezolucije o Srebrenici, da je to bespotrebno besmisleno i nametnuto, i znaju stav da ukoliko je potrebno usvojiti rezoluciju ona mora biti jedinstvena za sve zločine koji su se odigrali na prostoru bivše Jugoslavije", rekao je funkcioner DSS-a Slobodan Samardžić i dodao da "zbog toga nisu ni zvali nikog iz DSS-a.\nNemanja Šarović je rekao da Srpska radikalna stranka osuđuje sve zločine, ali da sada ne treba donositi nikakvu rezoluciju, jer se ona, kako kaže, donosi pod pritiskom međunarodne zajednice.\nTermin kojim će biti nazvani događaji u Srebrenici iz jula 1995. godine još nije poznat, ali se, navodi RTS, zna da će on biti graničnik oko kojeg će se lomiti podrška rezoluciji.\nDok predsjednik parlamenta smatra da je adekvatan termin zločin, LDP je mišljenja da je neophodno iskoristiti formulaciju Međunarodnog suda pravde u sporu BiH protiv SRJ. U presudi piše da je na području Srebrenice počinjen genocid i da je Srbija odgovorna što on nije spriječen, ali da ga nije direktno izvršila, preko svojih organa niti ljudi pod njenom kontrolom.\nOprečne su i informacije ko piše rezoluciju. Spekulacije da na njoj uveliko radi ekspertski tim Ministarstva spoljnih poslova, iz ove institucije su demantovali.\nIako je u više navrata najavljivano da će rezolucija biti tema prvog skupštinskog zasedanja u februaru, u parlamentu kažu da je verovatnije da će na dnevnom redu biti do 1. marta, jer je za to neophodno da inicijativu pokrene ili 84 poslanika ili Vlada.


Sedam Skenera Za Arhive U BiH/ Jedan Skener Dolazi U Travnik - Travnik\nSvečano potpisivanje Sporazuma o preuzimanju opreme za digitalizaciju upriličeno je danas u Arhivu Bosne i Hercegovine u prisustvu direktora arhiva u BiH i predstavnika Turske agencije za saradnju i koordinaciju TIKA.\nRiječ je o sedam profesionalnih skenera. Po jedan uređaj će biti doniran Arhivu BiH, Arhivu RS-a, Historijskom arhivu u Sarajevu, arhivima Unsko-sanskog kantona, Tuzlanskog, Srednjobosanskog i Hercegovačko-neretvanskog.\nKoordinator TIKA-e u BiH Muhamed Unal podsjetio je da su se danas okupili povodom realizacije projekta u okviru protokola o saradnji potpisanog između državnih arhiva Turske i BiH.\n“U okviru ovog projekta planirane su i uzvratne posjete eksperata arhiva dvije zemlje koje će raditi na očuvanju zajedničke građe. Danas smo isporučili opremu potrebnu za realizaciju digitalizacije osmanske arhivske građe koja se nalazi u BiH”, rekao je Unal.\nOn je izrazio zadovoljstvo što je TIKA dio takvog projekta.\n“Kao rezultat digitalizacije osmanske građe, naredni korak će biti prevođenje na turski jezik tih dokumenata, koji su pisani na staroosmanskom. To će biti veoma značajno radi daljnjeg istraživanja”, kazao je Unal.\nDirektor Arhiva BiH Saša Klepić smatra da je riječ o značajnom projektu, koji je u trećoj fazi.\n“Dinamiku ćemo dogovarati u narednom periodu, a u skladu sa situacijom i u jednoj i drugoj zemlji”, kazao je Klepić.


Elektroprenos BiH ulaže u sistem elektromreže: Potpisani ugovori vrijedni 30 miliona KM - Portal 072info\nElektroprenos BiH ulaže u sistem elektromreže: Potpisani ugovori vrijedni 30 miliona KM\nKompanija Elektroprenos BiH zaključila je u prva tri mjeseca ove godine više od 45 ugovora sa kompanijama iz BiH i okruženja za realizaciju različitih projekata ukupne vrijednosti oko 30 miliona KM.\nU martu je sa konzorcijumom Elektroenergetika BL potpisan ugovor za izgradnju transformatorske stanice Laktaši dva, vrijednosti 3,259 miliona KM, koja bi trebalo da bude završena i puštena u pogon u drugoj polovini naredne godine, saopšteno je iz Elektroprenosa BiH.\nOvaj konzorcijum izvodiće radove i na izgradnji 110-kilovoltnog dalekovodnog polja za Kotor-Varoš u transformatorskoj stanici Ukrina, čija je vrijednost 330.860 KM, a zadužena je i za nabavku i ugradnju ormara zaštite i upravljanja, te nedostajuće opreme za kompletiranje transformatorskih polja 220 i 110-kilovoltnog drugog transformatora transformatorske stanice Trebinje.\nU ovoj godini počeće rekonstrukcija dalekovoda Mostar četiri – “Široki Brijeg” i “Široki Brijeg” – “Grude”, ukupne vrijednosti 2,497 miliona KM, koju će izvoditi konzorcijum Dalekovod Mostar i Dalekovod Zagreb, sa kojima je u martu parafiran ugovor kao najpovoljnijim ponuđačem na provedenom tenderu, dok je rok za okončanje radova devet mjeseci.\nVažni ugovori u prethodnom mjesecu sklopljeni su i sa konzorcijumom koji čini sarajevska kompanija Komel i makedonski Inženjering DASS iz Ohrida koji će sanirati dalekovod transformatorska stanica Sarajevo jedan – transformatorska stanica Visoko i dalekovod transformatorska stanica Sarajevo 20 – transformatorska stanica Sarajevo 13, ukupne vrijednosti 541.924 KM.\nDrugi ugovor koji je Elektroprenos potpisao sa ovim kompanijama odnosi se na nabavku materijala i opreme, te izvođenje usluga projektovanja i rekonstrukcije dalekovoda transformatorska stanica “Sarajevo jedan” – transformatorska stanica Sarajevo 10, za šta će biti izdvojeno 492.523 KM.\nU martu je potpisan i ugovor o sanaciji dalekovoda Sarajevo 20 – Buk Bijela, koja će koštati oko 1,512 miliona KM, a povjerena je kompaniji Energomontaža Beograd.\nKompanija Lanako Banja Luka u martu se ugovorom obavezala da u narednih pola godine izvrši isporuku i instalaciju IT infrastrukture za ERP poslovno okruženje, čija je ukupna vrijednost 2.477.415 KM.\nIz Elektroprenosa poručuju da će i u narednom periodu nastaviti ulaganja u prenosnu mrežu, te rekonstrukciju i zamjenu dotrajale opreme kako bi obezbijedila veću sigurnost u napajanju potrošča.\nPrethodni članakIzumljen novi parfem: Što se više znojite, bolje mirišete\nSljedeći članakMala škola pakiranja: Sve što vam je potrebno može stati u jedan kofer (VIDEO)


U tom smislu se tumači i simbolika datuma Putinove posete, dan uoči 12-godišnjice početka NATO bombardovanja Srbije. Osim toga, zahtev Putina bio bi i logičan nastavak tema otvorenih tokom posete ruskog predsednika Dmitrija Medvedeva Srbiji 2009. godine, kada je državnom vrhu Srbije izložen koncept nove bezbednosne arhitekture koji je trebalo da predstavlja neku vrstu reforme OEBS-a i odgovor širenju NATO-a u neposrednoj blizini Rusije.\nPutinova poseta dešava se u trentku jedne od ozbiljnih političkih kriza u poslednjem periodu, pa su mnogi analitičari ocenili da iza posete stoji plan Rusije da, u trenutku kada je odlučnost političke elite i poverenje građana u evropsku budućnost poljuljano, proširi i produbi svoj uticaj na ovim prostorima.\nOvo je ujedno i prva Putinova poseta Srbiji posle 2001. godine, a budući da su u tom periodu odnosi naše dve zemlje uznapredovali u mnogim oblastima, očekuje se da će se ova prilika iskoristiti za dogovor niza konkretnih saradnji između Srbije i Rusije. Slično misli i Konstantin Nikifrov, direktor Instituta za slovenske studije Ruske akademije nauka.\n- Ova poseta će, pre svega, biti usmerena na ekonomsku saradnju i za očekivati je da se potpiše niz sporazuma u energetskom, trgovinskom, kulturnom sektoru, kao i u drugim sektorima. Nema sumnje da će biti reči o Južnom toku - kaže Nikiforov, koji ovu posetu vidi i kao priliku da se svetu pošalje poruka o dobrim odnosima Srbije i Rusije, potvrdi stav Rusije o Kosovu i podrži istraga o trgovini organima.\nU ovom trenutku Srbija i Rusija imaju niz oblasti u kojima sarađuju, ali je do sada iz toga više profitirala Rusija. Istina, tokom prošle godine srpski izvoz u Rusiju se povećao za 55 odsto, ali i pored toga Srbija s Rusijom ima veliki spoljnotrgovinski deficit. Ovom posetom, kako očekuje Nenad Popović, potpredsednik DSS i biznismen koji uspešno sarađuje s Rusijom, ekonomska saradnja će se znatno unaprediti.\n- Putinova poseta će imati veliki politički i ekonomski značaj za Srbiju. Ekonomski jer će to biti pozitivna poruka i podsticaj za ruske, ali i evropske investitore da više ulažu u Srbiju i razvijaju s njom ekonomsku saradnju. Postoji još mnogo prostora za razvoj, posebno u pogledu saradnje malih i srednjih preduzeća i organizaovanijeg nastupa naših firmi na ruskom tržištu - kaže Popović.\nMeđutim, ekonomska i trgovinska saradnja nisu jedine oblasti u kojima ima prostora za napredak. Naprotiv. Kako kaže vojni analitičar Aleksandar Radić, poseta ruskog premijera trebalo bi da bude i prekretnica u rusko-srpskim bezbednosnim odnosima, koji, za razliku od ekonomskih i političkih, nisu za pohvalu.\n- Većina ratne tehnike u naoružanju Srbije proizvedena je u zemljama bivšeg Sovjetskog Saveza, pa je za remont i dugoročno održavanje neophodna saradnja s Rusijom. Upravo se ta saradnja može iskorisiti u obostranu korist, pre svega zajedničkim nastupom naših vojnih industrija u transferima i poslovima ka trećim zemljama - kaže Radić.\nOsim toga, može se očekivati da će biti reči o regionalnom centru za civilnu zaštitu i borbu protiv organizaovanog kriminala, čije je formiranje najavljeno prilikom posete ruskog predsednika Dmitrija Medvedeva. Međutim, kako kaže Zoran Dragišić, profesor Fakulteta bezbednosti, zbog činjenice da su sve zemlje regiona članice NATO ili na putu da to postanu, mogućnosti da se ovaj centar i oformi ostaju male.\n- NATO ima svoje procedure za vanredne situacije i čisto sumnjam da će im odgovarati regionalni Centar pod upravom Rusije - kaže Dragišić.\nDetaljan program posete Vladimira Putina Srbiji će tek biti sastavljen. Zasad se zna da bi krajem naredne nedelje u Beograd trebalo da stigne prethodnica ruskog premijera koja će biti sastavljena od njegovih članova kabineta i ljudi iz sektora bezbednosti. Izvesno je i da će se, osim s premijerom Mirkom Cvetkovićem, što nalaže sama procedura, Putin sastati i s predsednikom Borisom Tadićem. Očekuje se da će Putin sa sobom povesti još veću delegaciju nego ruski predsednik.\nMedvedev je došao u delegaciji sa sto zvaničnika, a dan pre njegovog dolaska u Beograd sleteo je avion pun ruskih agenata koji su kontrolisali rizične delove grada. Tokom posete Medvedeva na svim zgradama su postavljeni snajperisti.


Stručna rasprava o Nacrtu Zakona o posebnom registru lica pravosnažno osuđenih za krivična djela seksualne zloupotrebe i iskorištavanja djece, Banja Luka, 15.11.2017.\nOmbudsman za djecu u saradnji sa Ministarstvom pravde danas je organizovao stručnu raspravu o Nacrtu Zakona o posebnom registru lica pravosnažno osuđenih za krivična djela seksualne zloupotrebe i iskorištavanja djece s ciljem da se dobiju stručna mišljenja, sugestije i primjedbe na ponuđeni tekst Nacrta Zakona. Navedenim zakonom uspostavlja se poseban registar lica pravosnažno osuđenih za krivična djela seksualne zloupotrebe i iskorištavanja djece, određuju lični podaci koji se upisuju, način njihovog čuvanja i davanja na korištenje, stepen povjerljivosti kao i obaveze lica upisanih u registar.\nRaspravi su prisustvovali predstavnici nadležnih ministarstava, institucija, javnih ustanova i organizacija nevladinog sektora koji se ovom temom bave već niz godina, a posebno od usvajanja Krivičnog zakonika. Ombudsman za djecu imao je prijedloge da se obaveze lica koja su u registru sa predviđenih 10 godina produže na 15 ili 20 godina, te da se poveća učestalost javljanja lica koja su u registru, kao i da javljanje bude lično.\nUspostavljanjem registra lica pravosnažno osuđenih za krivična djela seksualne zloupotrebe i iskorištavanja djece u normativnom smislu bi se zaokružio sistem zaštite djece od različitih oblika nasilja, a što podrazumijeva preduzimanje cijelog niza mjera u različitim resorima.


Obrazac za Planove organizacije prakticne nastave i spiskove organizacija\n/ REKTORAT Centar za unapređenje kvaliteta /OBAVJEŠTENJA /OBRASCI /OBRAZAC ZA PLANOVE ORGANIZACIJE PRAKTICNE NASTAVE I SPISKOVE ORGANIZACIJA\nStručna praksa obavezna je za sve studente Univerziteta i predstavlja sastavni dio procesa nastave koji podrazumijeva praktičan rad u cilju sticanja praktičnih znanja, vještina i kompetencija za nesmetano uključivanje na tržište rada.\nOsim ovog osnovnog cilja, stručna praksa:\nje obavezni dio nastavnog procesa za sticanje Bachelor diplome sa ishodom učenja koji je garant neposrednog uključenja u proizvodne procese rada, primjenom konkretnog profesionalnog znanja i vještina;\nje obavezni dio nastavnog procesa za sticanje Master diplome sa ishodom učenja koji je garant sticanja specijalizovanih i naprednijih znanja i vještina, uz naučno-istraživačku i umjetničku-istraživačku aplikativnu komponentu;\nuopšte, utiče na zapošljavanje, konkurentnost na tržištu rada, nakon završetka studija;\nobezbjeđuje bolje veze između Univerziteta i privrede/javnog sektora i ostvarivanje dublje saradnje i evaluacije u dijelu koji se odnosi na zajednički rad na edukaciji studenata i unapređenju rezultata saradnje na polju razvoja ljudskih resursa, na polju inovativnosti i transfera znanja i tehnologija.\nStručna praksa obavlja se u skladu sa nastavnim planom odgovarajućeg studijskog programa, a po posebnom programu stručne prakse, koji usvaja vijeće organizacione jedinice Univerziteta.\nPraktična znanja, vještine i kompetencije mogu se sticati u okviru nastavne i naučno-istraživačke infrastrukture Univerziteta, odnosno organizacione jedinice, ili kliničkim nastavnim bazama, ili praksom kod poslodavca u odgovarajućim privrednim subjektima, naučno-istraživačkim i kulturnim ustanovama i drugim pravnim licima koja ispunjavaju uslove propisane ovim pravilnikom.\nStandard za usklađivanje realizacije prakticne nastave je: praktična nastava iznosi najmanje 25% u odnosu na ukupno opterećenje studenata po predmetima, odnosno godini, u zavisnosti od ishoda ucenja za pojedini studijski program.\nObrasce za izradu Planova realizacije prakticne nastave i spiskove organizacija za prakticnu nastavu mozete preuzeti na sledecem linku:\nObrazac _ Plan organizacije prakticne nastave i Spiskovi nastavnih baza.docx


Ulazak u Nemačku iz Češke - obaveštenje MGSI - Pluton Logistics\nMinistarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastruktukture uputilo je Pumedtransu obaveštenje o ulasku u Nemačku iz Češke.\nDokument sadrži informacije koje su poznate, a možete ga pogledati OVDE.\nUlaz u Nemačku iz Češke, podsetimo, dozvoljen je samo određenim kategorijama lica (kao što su radnici u međunarodnom transportu), uz obavezu (od ponoći između 13. i 14. februara) posedovanja negativnog rezultata PCR/antigenskog testa na COVID-19. Isto važi za sva lica koja kroz Češku Republiku tranzitiraju do Savezne Republike Nemačke. Ulazak iz Češke radi tranzita kroz Nemačku nije dozvoljen.\nU skladu sa ovim odredbama, prilagođena su i pravila ulaska u Češku, te su svi radnci u međunarodnom transportu koji preko Češke tranzitiraju do Nemačke moraju da od 14. februara poseduju negativan rezultat PCR/antigenskog testa na korona virus, ne stariji od 36 sati.\nOglasila se i PKS: vozači zbog testova satima na granici!\n← NOVI logistički centri: Još jedno tržište u portfoliju MLP Group\nIzvoz hrane u Emirate – Ove kompanije iz Srbije izlažu na sajmu GULFOOD! →\nElektronski obrazac za ulazak u Švajcarsku obavezan i za vozače


Selektori ProFiFesta izabrali su filmove koji će se takmičiti za jednu od nagrada Festivala. Ovi filmovi su kao i prethodnih godina podeljeni u pet kategorija i to kratki igrani, animirani, dokumenarni, eksperimentalni i domaći film.\n10. ProFiFest će se održati od 26. do 28. avgusta 2021. godine, a publika u Prokuplju moći će da uživa u najboljim svetskim kratkim filmovima, ali i bogatom pratećem programu. Festiavl ogranizuje Film klub Prokuplje sa svojim partnerima uz pomoć grada i Ministarstva kulture i informisanja R. Srbije.\nProjekat "Prikazi svoje - upoznaj tudje"\nFilm klub Prokuplje realizuje projekat "Prikaži svoje - upoznaj tuđe" u okviru kojeg mladi ljudi pohađaju likovne, glumačke i filmske radionice.\nVeć par meseci u Prokuplju, mladi polaznici ovih radionica kroz učenje i igru spoznali su svoje prve likovne, glumačke i filmske korake. U ovom delu projekta polaznici radionica su krenuli sa zajedničkim radom i pripremama da snime svoj prvi film . Projekat se realizuje uz finansijsku pomoć Evropske unije i američkog naroda putem USAID.


Datum: Petak, 15 Maj 2020\nPrvi autor koga predstavljamo je Tamara Jovanović Mana, sa izložbom fotografija „Anatomija prostora“.Izložbu možete pogledati do 25. maja.\nU svojoj obimnoj produkciji, Tamara Jovanović - Mana otvara nekoliko tema koje uporno iznova obrađuje, a čiji je zajednički imenitelj PROSTOR.\nOd prvobitne fascinacije napuštenim prostorom polusenki, potpunog mraka i oštrih svetlosnih snopova, Mana se kreće ka njegovoj strukturalnoj suštini. Ispituje naslage boje, patinu, materijale, a u krupnim planovima su segmenti konstruktivnih elemenata te tako ove serije odišu piktoresknom atmosferom. Snažni koloriti se prvi put pojavljuju u susretu sa banatskom secesijom koju pronalazi u selima, što najbolje ilustruje serija fotografija pod radnim nazivom „Vatin”. Simetrično postavljene kompozicije u koje smešta fasade sa prozorima snažnog rustičnog kolorita, uvek su simetrično komponovane.\nUporedo vraća prvobitnoj opsesiji zgradama-zgarištima ideje socrealizma, koje joj omogućavaju da ispituje konstruktivnu simetriju prostora. Fotografije iz ove serije ukazuju na specifičan pristup kompoziciji. U njima uspeva da prenese snažan osećaj čvrstine materijala, betonskih greda i stubova, koje postavlja u potpuno geometrijski organizovane kompozicije. Ona u nekadašnjim fabrikama, šivaonicama, livnicama i kombinatima nalazi svu grandioznost velike ideje koju sada zatičemo napuštenu, tačnije osvojenu pa napuštenu.\nArhitektonske konstrukcije koje nam Mana donosi u kontrasnom obliku, gotovo da čujemo kako još uvek odzvanjaju od entuzijastičnog pokliča njenih graditelja. Kroz ovu seriju ne bavi estetikom ruine samo na likovnom nivou, već zadire duboko i onomijski analizira kontekste: društvene, istorijske, ekonomske, kolektivno psihološke i na kraju personalne a koji dovode do napuštanja ideje socrealizma, kao i same njegove predstavničke arhitekture. Ono što se dogodilo na jednom širem području istočne Evrope, Mana pronalazi u svojoj neposrednoj okolini, ali isto tako odlazi i stotinama kilometara dalje, van granica Srbije, i zatiče istovetne svedoke iste ideje u ogromnom rudarskom kompleksu oko Anine (RO), ili pak u novobeogradskim blokovima.\nMana, dakle, ove prostore dekonsturiše dvoslojno, kao arhitekturu i kao čovekovo delanje u njemu samom. Njena dekonstrukcija bi se mogla raščlaniti na komponovanje prostora, koje Mana iskazuje u svoj njegovoj lepoti i grandioznosti, na sekundarno-obitavanje čoveka u prostoru i ideju napuštanja. Ona postavlja pitanje šta je dovelo do tog neobično neestetskog stila gradnje lišenog kitnjastog, oblog, mekog, humanog i u strukturalnom smislu svedenog na armaturu i beton.\nIzložbu možete pogledati na sledećem linku: Izložba fotografija „Anatomija prostora“, Tamara Jovanović Mana\n« Osmomartovska prodajna izložba\t3D galerija Kulturnog centra Vršac – Izložba „Sobe od vode“, Ivana Živić »\nVi ste ovde: Home Izdanja Izložbe 3D galerija Kulturnog centra Vršac – Izložba fotografija „Anatomija prostora“, Tamara Jovanović Mana


Apple će morati da plati 300 miliona dolara u sporu oko LTE patenta - BIGportal.ba\n16 Avgusta, 2021 16 Avgusta, 2021 036\nApple će drugoj kompaniji morati da plati pozamašan iznos kako bi nastavio da koristi određene bežične tehnologije.\nBloomberg i The Register izveštavaju da je porota u Teksasu utvrdila da Apple mora da plati 300 miliona dolara patentnoj firmi Optis, zbog navodnog kršenja patenata koji pokrivaju LTE mobilnu uslugu na uređajima kao što su iPhone i iPad. Porota je Optisu tokom 2020. godine dodelila nešto više od 506 miliona dolara odštete, ali je tadašnji sudija je naložio suđenje samo za odštetu zbog zabrinutosti da raniji porotnici nisu razmatrali da li je zahtev pošten za patente zasnovane na standardima.\nOptis takođe preti Apple-u u Velikoj Britaniji, gde se nada da će postaviti globalnu stopu naknada koja bi mogla da dostigne do sedam milijardi dolara. Patenti ove firme dolaze od drugih kompanija, uključujući LG, Panasonic i Samsung.\nApple i dalje namerava da se bori protiv ove odluke. Tehnološki gigant je optužio Optis da je patentni trol u svom saopštenju, uz napomenu da kompanija postoji samo kako bi tužila kompanije koje koriste kupljene patente. Apple će se i dalje opirati naporima Optisa da dobije “nerazumne naknade” za patente.\nKako The Register beleži, isplata odštete od 300 miliona dolara jedva će ostaviti traga na Apple-ovim finansijama. Kompanija je ostvarila 21,7 milijardi dolara neto prihoda samo u svom poslednjem tromesečju. Zabrinutost je, naravno, u tome da bi Optis mogao da dobije redovna plaćanja naknade koja bi mogla povećati Apple-ove troškove i cene hardvera.