Sva deca od najranijeg detinjstva nauče da se “na muci poznaju junaci”. Pravi prijatelji su samo oni koji su tu i kada nam je najteže. Slična izreka važi i u međunarodnim odnosima. Iako je pitanje da li se može govoriti o prijateljstvu u politici, Kina se pokazala kao najodaniji saveznik Srbije tokom borbe protiv korona virusa. Možda je nekima smešno dok predsednik izjavljuje ljubav kineskoj “braći”, ali građani Srbije treba da budu zadovoljni zbog činjenice da nam je stigla ogromna pomoć od onih koji su, čini se, uspeli da izađu na kraj sa ovim virusom.\nMožda ta pomoć ne smeta građanima Srbije, ali izgleda da ne prija zapadnim medijima. Čitam ovih dana kako izvesni Ladurner za nemački “Cajt” piše kako Srbija postaje kinesko uporište na Balkanu. Navodi nekoliko razloga, između ostalog i kupovinu dronova za koju tvrdi da je najveća kineska prodaja oružja u Evropi još od Hladnog rata. Nemačkom novinaru se ne dopadaju ni kineski policajci koji šetaju Beogradom, kao i to što Beograd postaje “smart city” uz pomoć kineske kompanije Huavej.\nCeo tekst se bazira na dramatičnoj Vučićevoj konferenciji za novinare tokom koje je rekao da evropska solidarnost više ne postoji i da je Kina jedina država koja može da nam pomogne u borbi protiv aktuelnog virusa. Ta izjava je okarakterisana kao “gest potčinjavanja”. Problem je u tome što je Srbija najveća država u ovom delu Evrope zbog čega Ladurner strahuje da bi i ostale države iz regiona mogle da naprave isti “kopernikanski obrt” u spoljnoj politici.\nNekada su srpski zvaničnici, kako bi ubedili EU partnere da naša država i dalje želi da postane članica te unije, govorili da je članstvo u EU jedan od glavnih nacionalnih interesa, ali da od odličnih odnosa sa Rusijom ne odustajemo. U poslednje vreme, pored Rusije niko ne zaboravlja da spomene i Kinu. Činjenica je da su srpsko-kineski odnosi sve bolje, ali o kakvom tačno spoljnopolitičkom obrtu je reč? Srbija je uvek imala odlične odnose sa Kinom i to nikada nije krila, kao što ne krije ni želju da ostane vojno neutralna.\nIz dana u dan je sve jasnije koliko je pametna spoljna politika naše zemlje koja se suštinski nije promenila poslednjih 20 godina. U svetu koji je multipolaran nikako ne može biti dobra taktika svrstavanje na jednu stranu i potpuno zanemarivanje druge. Pogotovo tako nešto nije moguće u slučaju Srbije čija pozicija na međunarodnoj sceni dosta zavisi upravo od ruske i kineske pomoći. Zato sledeći put kada budete čuli kako nikako ne treba blisko sarađivati sa Kinom, zapamtite da će se čak i Sjedinjene Države osloniti na kinesku pomoć u borbi protiv pošasti koja trenutno vlada svetom.\nŠta znači aktuelizovanje srpskog pitanja u stranim medijima? To ćemo tek videti.


Iako se pre samo nekoliko dana pohvalio da je od francuskog predsednika Emanuela Makrona dobio podršku za sporazum sa Beogradom, uključujući i korekciju granica, kosovski predsednik je, čini se, malo preuveličao stvari.\n- Predsednik Makron snažno podržava dijalog Kosova i Srbije, mogućnost postizanja sporazuma u što je moguće kraćem vremenskom periodu, sa realnom mogućnošću korekcije granice, što podrazumeva pripajanje Preševa, Medveđe i Bujanovca teritoriji Kosova i što bi otvorilo sigurnu evroatlantsku perspektivu za Kosovo - ustvrdio je Tači u intervjuu za RTV Albanije.\nMeđutim, u potrazi sa razjašnjenje Tačijeve izjave u francuskom ministarstvu spoljnih poslova uputili su na nenadvnu izjavu njihovog portparola, koja nije baš otišla u ovom pravcu.\n- Francuska smatra da je na dvema stranama da utvrde sadržaj sporazuma i da ispitaju sve opcije koje bi mogle da dovedu do sveobuhvatnog i definitivnog rešavanja ovog spora i jačanja stabilnosti regiona - navode "Novosti".\nReagovala je i premijerka Srbije Ana Brnabić koja je poručila prištinskim valstima da prestanu da pričaju o Preševu, Bujanovcu i Medveđi, i da se "okanu centralne Srbije".\nKazala je i da Tačijevu izjavu o Makronu ne može naročito da komentariše, "jer su Tačijeve izjave, kao i drugih predstavnika prištinskih vlasti, svaki dan drugačije i u međusobnoj suprotnosti".


Umeren saobraćaj, nema zadržavanja na granicama - Izazov\nUmeren saobraćaj, nema zadržavanja na granicama\nRadio-televizija Srbije 29. avgusta 2017. 07:44\nDodaje se da su tokom dana moguća i duža zadržavanja, a pre svega na naplatnoj stanici Sirig.\nPrema poslednjim informacijama Uprave granične policije, na graničnim prelazima Srbije na putničkim terminalima nema zadržavanja dužih od 30 minuta, saopštio je AMSS.\nU toku su radovi na redovnom održavanju državnog puta prvog B reda broj 30, na deonici Ivanjica – Buk, kod Lučke Reke, a radovi će trajati do 15. septembra. Za vreme radova, saobraćaj se odvija naizmeničnim propuštanjem vozila.\nOd danas u 22 časa do četvrtka 31. avgusta u 12 časova saobraćaj će biti preusmeren sa državnog puta prvog A reda A1, na državni put drugog B reda broj 438 odnosno državni put drugog A reda broj 158 zbog radova na postavljanju privremene saobraćajne signalizacije pri čemu se saobraćaj odvija kroz Grdelicu.\nOd danas do 12. septembra trajaće radovi na sanaciji kolovoza na Avalskom putu, od motela 1.000 ruža do skretanja za Ripanj.\nDo 31. avgusta saobraćaj će biti usporen i odvijaće se prema postavljenoj saobraćajnoj signalizaciji zbog asfaltiranja deonice puta na izlazu iz Novog Sada (Put Šajkaškog odreda) do raskrsnice za Rafineriju Novi Sad.


Beogradski centar za ljudska prava - Belgrade Centre for Human Rights » Izveštaj o stanju ljudskih prava u Srbiji za period januar – jun 2020. godine\nIzveštaj o stanju ljudskih prava u Srbiji za period januar – jun 2020. godine\n13. avgust 2020. by Radomir Bojic\nBeogradski centar za ljudska prava predstavlja izveštaj o stanju ljudskih prava u Srbiji u prvoj polovini 2020. godine, koji ima poseban osvrt na poštovanje ljudskih prava u vreme vanrednog stanja. Izveštaj konstatuje dalje nazadovanje Srbije u demokratskim procesima i navodi ozbiljne slučajeve kršenja ljudskih prava, naročito u periodu od 15. marta kada je u Srbiji uvedeno vanredno stanje zbog pandemije zarazne bolesti uzrokavane virusom COVID-19.\nOd same Oduke o proglašenju vanrednog stanja ali i svih kasnijih mera koje su usvajane, izvršna vlast je u potpunosti preuzela primat u donošenju odluka u odnosu na zakonodavnu, iako Ustav ovo rešenje predviđa kao supsidijarno i izuzetno, a za koje nije bilo valjanog opravdanja. Tokom vanrednog stanja došlo je do ozbiljnog narušavanja Ustavom garantovanih ljudskih i manjinskih prava i sloboda, poput nesrazmernog ograničavanja slobode kretanja, a zabeleženi su brojni primeri i svedočenja građana koji su bili prebijani, hapšeni i pritvarani zbog kršenja mere samoizolacije o kojoj nisu ni bili obavešteni na pravno propisan način.\nU tom periodu upadljivo je bilo nepostupanje Ustavnog suda Srbije. Od proglašenja vanrednog stanja do prve odluke Ustavnog suda prošlo je 67 dana, a u tom period Ustavni sud je javno reagovao isključivo na tvrdnje da ne radi. Do sredine maja Ustavnom sudu podneta je ukupno 51 inicijativa za pokretanje postupka za ocenu ustavnosti Odluke o proglašenju vanrednog stanja (10) i za pokretanje postupka ocene ustavnosti drugih propisa donetih od 15. marta 2020. godine (41).\nStanje na medijskoj sceni nastavilo je da se pogoršava i u 2020. Broj napada i pritisaka na novinare se povećava, retorika vlasti prema medijima koji objektivno izveštavaju dalje se zaoštrava. Kada je u pitanju pravo na informisanje tokom vanrednog stanja, posebno treba istaći zaključak Vlade od 28. marta kojim je određeno da sve informacije u vezi pandemije daje isključivo Krizni štab na čijem je čelu predsednica Vlade Srbije što je praktično značilo centralizaciju informisanja i uvođenje cenzure. Vrhunac kršenja slobode medija predstavlja nezakonito hapšenje Ane Lalić, novinarke portala Nova.rs, 2. aprila nakon objavljivanja teksta u kojem je navela probleme u radu Kliničkog centra Vojvodine u vreme pandemije, zbog čega je bila optužena za uznemiravanje javnosti.\nMeđunarodne institucije i organizacije su tokom prvih šest meseci 2020. godine konstatovale ozbiljne probleme kada je reč o demokratiji, vladavini prava i reformskim procesima u Srbiji. Evropska komisija u takozvanom “Non paper” dokumentu konstatuje da postoje ozbiljna kašnjenja, pre svega u oblastima nezavisnosti pravosuđa, borbe protiv korupcije, slobode medije, procesuiranja ratnih zločina i borbe protiv organizovanog kriminala, navodeći da je pandemija donela nove izazove. I poslednji izveštaj Fridom hausa (Freedom House) „Sloboda u svetu 2020″ Srbiju svrstava u kategoriju tranzicionih/hibridnih režima, navodeći podatke koji se poklapaju sa našim godišnjim izveštajima o stanju ljudskih prava u Srbiji.\nNi pravosuđe kao posebna grana vlasti nije u ovom periodu ispunilo standarde i očekivanja postavljena u cilju efikasnijeg i pravičnijeg pristupa pravdi i zaštiti prava građana. Uvođenje vanrednog stanja uz “skype suđenja” bez mogućnosti da se čuju javna obrazloženja sudskih odluka i neujednačena sudska praksa u pogledu visine izrečenih kazni za izvršenje istih dela u tom periodu, uneli su dodatnu pravnu nesigurnost i podstakli novo nepoverenje građana u pravosuđe.\nU poslednjih šest meseci primetno je i da aktivnosti nezavisnih institucija Zaštitnika građana, Poverenika za zaštitu ravnopravnosti, Poverenika za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti, Agencije za borbu protiv korupcije nisu bile na zavidnom nivou, naročito u vreme vanrednog stanja kada su očekivanja i potrebe građana za zaštitom bili povećani. Posebno zabrinjava činjenica da zbog propusta Narodne skupštine da blagovremeno pokrene procedure za izbor novog Poverenika za zaštitu ravnopravnosti ova institucija od maja praktično ne obavlja Zakonom predviđenu nadležnost – zaštitu građana od diskriminacije.\nIzveštaj o stanju ljudskih prava u Srbiji za period januar – jun 2020. godine možete pročitati i preuzeti OVDE.\nOva publikacija proizvod je timskog rada u kome su učestvovali Lazar Stefanović, Snežana Lazarević, Vladica Ilić, Luka Mihajlović, Vesna Petrović, Dušan Pokuševski, Ivan Protić, Goran Sandić, Anja Stefanović, Milena Ančić, Bojan Stojanović, Aleksandar Marković, Ana Trifunović i Duška Tomanović.\nIzveštaj se objavljuje uz podršku Tima Ujedinjenih nacija za ljudska prava u Srbiji i ne odražava neophodno stavove Ujedinjenih nacija.


Članovi - Inicijativa Digitalna Srbija i njeni osnivači\nČlanstvo i učešće –\njedan cilj: oblikovanje digitalne\nPostoje mnoge forme učešća sa jednim ciljem: oblikovanje digitalne transformacije u Srbiji.\nAktivno članstvo u Inicijativi digitalna Srbija nudi mnoge prilike za učesnike, za povezivanje sa organizacijama i pojedincima istog mišljenja i za uticanje na oblikovanje okvira za digitalnu transformaciju Srbije.\nStvaraj sa nama, učestvuj, utiči\nŽelimo dobrodošlicu različitim stranama u DSI. Stoga smo predvideli različite tipove članova da bismo se prilagodili njihovim željama i potrebama:\nStandardno članstvo najviše odgovara organizacijama i pojedinim stranama koje žele da se aktivno uključe u oblikovanje digitalnog ekosistema u Srbiji. Ovaj tip članstva dolazi sa najširim pristupom i uticajem, ali zahteva posvećeno vreme i resurse.\nIndividualno sponzorstvo omogućava priliku za učestvovanje, koprodukciju odabranih programa i DSI inicijativa. One će uključiti thought leadership projekte i consultations papers, obrazovne programe, poslovne konferencije, start up događaje i mnoge druge inicijative.\nDonacije su načini podrške od strane fondacija, filantropskih organizacija i privatnih donatora koji su takođe pozvani da podrže digitalni ekosistem u Srbiji. Inicijativa Digitalna Srbija će obezbediti da se donacije potroše svrsishodno u skladu sa dogovorom.\nŽelite li da saznate više o našim članstvima?\nOd naše zajednice za Vas\nBranko Milutinović, Nordeus d.o.o., predsednik Upravnog odbora Inicijative Digitalna Srbija\n“Za nas u Nordeusu digital znači slobodu. To znači da možemo da upotrebimo naše ideje i znanje i da se time takmičimo na globalnom nivou. Zahvaljujući talentu, hrabrosti, borbenosti i napornom radu svih naših zaposlenih, i uprkos mnogim teškoćama, mi smo danas globalno uspešni. Zamislite samo sada šta mi kao zemlja možemo da uradimo ako bi naše preduzetništvo imalo svu onu podršku i infrastrukutru koja je potrebna za uspeh? Zamislite koliko mnogo Nordeusa možemo da imamo u raznim industrijama! Nemam ni trunke sumnje da otvaranje i otključavanje potencijala ljudi u Srbiji jeste ono što je potrebno da gura našu zemlju napred. Zato smo mi u Nordeusu spremni da uložimo sve što znamo i umemo kako bi inspirisali naše šampione sutrašnjice da posegnu za svojim snovima. Na kraju krajeva, njihova vizija sutrašnjice je najveće bogatstvo Srbije.”\nJelena Drakulić Petrović, Ringier Axel Springer d.o.o., zamenica predsednika Upravnog odbora Inicijative Digitalna Srbija\n„Tehnološki razvoj donosi do sada nezabeležene promene velikom brzinom. Inovacije u oblasti poslovanja i obrazovanja pomažu u unapređenju produktivnosti. To omogućava nova rešenja u razvoju proizvoda i usluga. Kao medijska kompanija, verujemo u važnost unapređenja snage digitalnih inovacija u Srbiji, s obzirom na to da će ovo biti pokretač koji će omogućiti stvaranje novih poslova i porast našeg poslovanja. Sa „Digital Serbia Inicijativom”, nastojimo da otključamo ogromni potencijal koji predviđamo za srpsku privredu i njene ljude.“\nMilan Simić, Telekom Srbija a.d.\n„Otvorenost i stalna saradnja, kao i okrenutost ka inovacijama jesu vrednosti koje su ujedinile aktere ove inicijative u nastojanju da impuls digitalnih promena stave u širi društveni i privredni kontekst. Kao predstavnici industrije koja je prošla kroz nekoliko talasa transformacije u poslednjoj deceniji, verujemo da iskustvo i ekspertiza koje posedujemo u oblastima koje su kljucne za digitalnu transformaciju mogu znacajno da doprinesu širenju i naglašavanju tog impulsa. Pokretanje ovakve inicijative jedinstvena je prilika da se na nacionalnom nivou ostvare krupni pozitivni pomaci u razlicitim oblastima, ili da se u najboljem slucaju naprave ujedno i znacajni iskoraci na globalnoj sceni.“\nNemanja Žilović, Telenor d.o.o.\n„Svet oko nas menja se brže nego ikad. Tehnologija donosi nove modele poslovanja i prilike koji brišu granice medu zemljama. Svedoci smo velikih i ubrzanih promena na tržištima na kojima poslujemo. Naša industrija igra sve važniju ulogu u svakodnevnom životu i radu. Istovremeno, osposobljava društva širom sveta da rastu i napreduju. Kako bi Srbija iskoristila vrednosti pruženih prilika, neophodno je da obrazuje ljude u preduzetnickom duhu, obezbedi snažan lokalni digitalni ekosistem i uspostavi pravne okvire koji sve to podržavaju. Svesni smo da izgradnja jednog digitalnog naprednog sistema u Srbiji predstavlja jedan od najvažnijih zadataka na putu ka stabilnoj i prosperitetnoj buducnosti za celu zemlju. Mi smo tu da pomognemo.“\nStefan Salom, Infostud d.o.o.\n„Verujem da će Inicijativa Digitalna Srbija pomoći u tome da mi kao društvo uspemo da se prilagodimo svakodnevnim tehnološkim inovacijama. Trudićemo se da kroz taj proces učinimo Srbiju boljim mestom za rad, pokretanje biznisa, karijerni i obrazovni napredak, a samim tim, i boljim mestom za život. U skladu sa našim mogućnostima radićemo na modernizaciji obrazovanja, u prvom redu onog usmereno na IT i nove tehnologije, i to kako kroz veću vezi između privrede, škola i fakulteta, tako i kroz pomoć i podršku samim nastavnicima i profesorima. Nadam se da će nam u svemu ovome država i obrazovni sistem biti partner i da ćemo zajedno raditi na ovom važnom zadatku.“\n„Pridružili smo se Inicijativi budući da živimo i dišemo njenu misiju već skoro 10 godina koliko naš tim postoji i radi na realizaciji veoma komplementarne vizije. Duboko verujemo da je moguće unaprediti naše društvo korišćenjem novih tehnologija u svakodnevnom životu i radu i da je to neophodno učiniti. Zajedno sa drugim članovima udruženja planiramo da silovito nastavimo rad postojećim i novim projektima koji će unapređivati svaki aspekt IT industrije i mostova između nje i društva u celini.“\nDragan Tomić, Microsoft\n„MDCS tim čvrsto veruje da je najbolja verzija budućnosti Srbije u nadgradnji trenutnih uspešnih IT priča. Zamišljamo budućnost sa deset puta više inžinjera u zemlji koji osnažuju stotine malih I srednjih IT kompanija. Kako se menja broj individualaca koji učestvuju u ovoj industriji I u Srbiji će kompanije takođe igrati izraženije uloge u svojim poljima, krećući se od tradicionalnih outsorcing timova do timova koji igraju krtičku ulogu u svojim okruženjima. Samim tim, sveukupni ekonomski uticaj će biti značajno bolji od trenutnog linearnog rasta IT industrije. Dodatno, posledice drastičnog porasta broja inženjera u zemlji su brojne: bolji kvalitet života svih nas, kvalitetnije usluge, bolji demografski trendovi i viši nivo sigurnosti.Za 10 do 20 godina, ovog trenutka, buduće generacije će možda percipirati ovaj trenutak kao početak zlatnog doba Srbije.“


Ko će zameniti predsednika Srbije ako umre\nBoris Tadić smrtno bolestan\nPredsednik Srbije Boris Tadić je životno ugrožen. Kada je Tabloid pre dve godine obznanio da gospodin Tadić boluje od sistemskog lupusa eritematosa, mnogi su nam spočitavali da širimo loše vesti o predsedniku države i Demokratske stranke.\nMnogim našim čitaocima činilo se da u držanju gospodina Borisa Tadića nema ničeg što bi moglo da sluti na tako neprijatnu bolest.\nNaša dužnost bila je da saznanje o bolesti predsednika Republike podelimo sa čitaocima, zato mediji i postoje. Naravno, nismo se radovali predsednikovoj bolesti.\nIpak, i pored čestih poseta lekarima na Vojnomedicinskoj akademiji u Beogradu, bolest gospodina Tadića izmakla je kontroli i danas ona ima loše prognoze.\nUpućeni u medicinu i dijagnostiku znaju da je lupus neprijatna imunološka bolest, da napada zglobove, disajne puteve...\nPrvi znaci da je predsednik Tadić ozbiljno oboleo počeli su da se pokazuju u vidu crnih fleka na predsednikovoj glavi. U javnim pojavljivanjima na TV-u, predsednik je koristio usluge svojih saradnika, koji su mu šminkali lice.\nCrne fleke počele su da niču po telu predsednika Srbije.\nŽivot sa lupusom je moguć, ali pod strogim režimom života, kretanja i ishrane. Oboleli od lupusa ne smeju da se izlažu težim fizičkim naporima i zamoru, moraju da žive uravnoteženo, uz higijensko-dijetetski način ishrane...\nGospodin Tadić koji, nema sumnje, sebe smatra apsolutnim gospodarom Srbije, hiperaktivan je u javnom životu, mada je njegova funkcija predsednika Srbije, barem prema Ustavu, protokolarna. On je, što Ustav Srbije zabranjuje, i predsednik Demokratske stranke i predsednik Vlade Srbije i ministar svih važnih ministarstava...\nPoslednjih nedelja predsednik je naglo oronuo. Njegovo telo je mlohavo, govori su mu nepovezani, često u pola rečenice gubi koncentraciju, i potrebno mu je nekada i po dvadeset sekundi da se seti prethodne rečenice i potom je završi.\nŽivot koji vodi predsednik Tadić je nepodoban za njegovu bolest. Česta putovanja avionom, visinski pritisak, promena načina života, smeštaja, ishrane, sve je to nespojivo sa njegovom bolešću, u koju bi gospodin Tadić morao imati uvida.\nLekari predsednikovu bolest ocenjuju kao ozbiljno ugrožavanje vitalnih funkcija. U bliskoj budućnosti predsednik će prisilno biti podvrgnut bolničkom lečenju, jer je obaveza službenih lekara da o njegovom zdravlju ozbiljno vode računa, a o tome bi svakako morali da obaveste i građane - kad bismo živeli u ozbiljno uređenoj državi.\nIza predsednika Tadića Srbija će ostati devastirana. Za vreme njegovog mandata ova zemlja je izgubila Kosovo, građani su osiromašeni do zastrašujućih razmera, privreda i budžet opljačkani kao ni u jednoj zemlji na planeti. Poslednju njegov podvig i učinak njegove partije jeste potpuno razbijanje pravosudnog sistema. Izbor sudija i tužilaca u njegovoj režiji ostaviće dalekosežne posledice u životu građana Srbije. Možda će ova njegova akcija biti poslednji atak na Srbiju u ovom njegovom životu.\nPredsednik, očigledno, nije upućen u rezultate svog pogubnog učinka. On je i dalje narcisoidan, uveren u svoju mesijansku ulogu. Kad god se obrati javnosti, upućeni, a naročito uticajni ljudi u međunarodnoj zajednici, znaju čije on reči izgovara i čije stavove zastupa.\nProgesijom bolesti predsednika Borisa Tadića oseća se i ubrzano delovanje međunarodnih centara moći, koji razmatraju i donose planove ko će da zameni gospodina Tadića.\nI građanima Srbije jasno je da je Demokratska stranka potpuno razbijena, i da je njen predsednik dozvolio svojim stranačkim kolegama da nekažnjeno pljačkaju i opljačkaju Srbiju, njen budžet, javna preduzeća, banke, rudnike, javne fondove i sve drugo, poput roja skakavaca...\nTadićev uticaj i u stranci je beznačajan, više paradni nego stvaran. Lopovskoj družini iz Demokratske stranke potreban je neko ko će javno paradirati, busati se u prsa, jer im potom lako može poslužiti kao čovek koga mogu žrtvovati.\nViše je nego očigledno da Demokratska stranka nema budućnost i da će se i ona, poput Socijalističke partije Srbije posle 2000. godine, svesti na omraženu partiju, kojoj će biti potrebno vreme da se ozbiljnije uključi u društveni život Srbije.\nPrema Ustavu Srbije, u slučaju sprečenosti predsednika da obavlja dužnost zbog teške bolesti, prirodne ili nasilne smrti, na toj funkciji zamenjuje ga predsednik Narodne skupštine Srbije. Predsednik Narodne skupštine Srbije može ovu dužnost da vrši najduže tri meseca, u kom periodu je dužan da raspiše vanredne izbore za predsednika Republike Srbije i da na ovoj funkciji ostane do izbora novog predsednika.\nPostoji i mogućnost da predsednik Srbije, u slučaju svog odsustva, sam ovlasti predsednika Narodne skupštine da ga zamenjuje izvesno vreme, u slučaju teške operacije i potrebnog oporavka, ako to okolnosti rukovođenja državom zahtevaju. Naravno, od gospodina Tadića se to ne može očekivati.\nPrema sadašnjem stanju, predsednika Srbije bi u slučaju njegove smrti zamenila Slavica Đukić-Dejanović. Ili neki od poslanika kojeg bi stranačka koalicija koja ima većinu izabrala za predsednika Narodne skupštine Srbije.\nSrbija je bolesna koliko i njen predsednik.


Česi brane dremljivog ministra – Nadlanu.com\nČesi brane dremljivog ministra\nObjavljeno 16. sep 2011. / 16:30:34\nPRAG, 16. septembra 2011. (Beta) – Česi su u petak s osmehom prihvatili “skandal” svog šefa diplomatije, kneza Karela Švarcenberga koji je po svom starom dobrom običaju u sred foruma o bezbednosti u Beogradu, pred oko 70 visokih zvanica i u svetlu reflektora na bini odremao najmanje pola sata.\nŠvarcenbergov bizarni običaj da zadrema na sednicama vlade, parlamenta, medjunarodnih skupova, pri izboru predsednika Češke, pa čak i da počne da zatvara oči i na konferencijama za novinare oslonjen o govornicu poznat je Česima već dve decenije i više ga ne registruju tv kamere ni fotoreporteri.\n“Ono što Čeha neće iznenaditi, na Balkanu će primetiti”, prokomentarisao je skandal sa uspavanim ministrom sajt češkog dnevnika Mlada fronta Dnes.\nSam Švarcenberg je ranije više puta i rado odgovarao na pitanja o spavanju na sastancima i uvek je naglašavao, što potvrdjuju i njegove kolege iz vlade ili parlamenta, da izgleda kao da čvrsto spava ali začudo važne stvari ne propušta.\nNjegovo spavanje na sednicima iskorišćeno je i to sa uspehom u predizbornoj kampanji kada se na bilbordima uz sliku Švarcenberga, lidera stranke TOP09 pojavila njegova izjava “Kada pričaju gluposti, zaspim”.\nCrvene sokne koje su primetili u Srbiji Čehe nisu šokirale, jer je knez imao leptir mašnu slične boje.


Fridrih Niče: Tamo gde popuštaju religije - XXZ Portal\nFridrih Niče: Tamo gde popuštaju religije\n20.04.2021. - 16:10\nViše i tmurnije boje\nRastuća prosvećenost uzdrmala je dogme religije i ulila temeljno nepoverenje\nUmetnost podiže glavu tamo gde popuštaju religije. Ona preuzima mnoštvo osećanja i raspoloženja koje je proizvela religija, prima ga k srcu, i sad i sama postaje dublja, produhovljenija, tako da može da pruži ushićenje i oduševljenost kakvo ranije ne bi mogla. Bogatstvo religioznog osećanja naraslo do bujice uvek nanovo izbija i želi da osvoji sebi nova carstva: ali rastuća prosvećenost uzdrmala je dogme religije i ulila temeljno nepoverenje; tako se osećanje koje je prosvećenost potisnula iz religiozne sfere okreće umetnosti, u pojedinim slučajevima i političkom životu, čak i direktno nauci. Svuda gde se na ljudskim stremljenjima opažaju više i tmurnije boje smemo da pretpostavimo da su na tome ostali duhovna groznica, miris tamjana i senke crkve.


Brisel:Provodjenje policijskih reformi od ključne važnosti\nSituacija u kojoj su još uvijek na slobodi haški optuženici, prije svih Radovan Karadzzich i Ratko Mladić, svojevrsni je "kamen oko vrata" za Bosnu i Hercegovinu, ustvrdio je danas generalni sekretar NATO, Jaap de Hoop Scheffer, nakon susreta sa visokim predstavnikom EU, Javerom Solanom,\nukazujući ujedno na jedini preostali uslov prijema zemlje u program Partnerstvo za mir.\nDva zvaničnika su, predsjedavajući redovnim zajedničkim susretom talnog NATO vijeća i Političko-bezbjednosnog komiteta EU, razmatrali prilike u Bosni i Hercegovini i tok evropske i NATO vojne misije u zemlji.\n"Ako me pitate da li sam sretan zbog trenutne situacije- naravno da nisam", kaže Scheffer u svjetlu činjenice da, i pored obećanja i nadanja medjunarodne zajednice, vezanih za hapšenje\nMladića i Karadžića prije 10-godišnjice Srebrenice a uskoro i 10 godina od potpisivanja Daytonskog sporazuma, dva bjegunca još uvijek uživaju slobodu.\nOn se slaže da su obje godišnjice izuzetno vazzne prilike da se zemlja približi Partnerstvu za mir i početku pregovora sa EU, ali prilike koje trebaju biti prepoznate i iskorištene od strane zvaničnog Sarajeva.\n" Kažem vam i ponavljam- to je kamen oko vrata stanovnika BiH i takva situacija je uznemurujuća.Za nju nemam druge riječ- to ne znači da medjunarodna zajednica i snage na terenu ne treba da učine svoje. Medjutim, prije svih riječ je o BiH i, u ovoj stvari, S&CG, koje trebaju učiniti šta je potrebno."\nVisoki predstavnik, Javier Solana je posebno uputio apel bh političkim liderima da je, trenutno, provodjenje policijskih reformi od iznimne važnosti za budućnost zemlje:\n" Stanovnici BiH moraju znati da su za nas, ukoliko želimo da započnemo proces stabilizacije i pridruživanja, koji želi većina bh političara i, uvjeren sam, skoro svi stanovnici,\npolicijske reforme neophodan preduslov. Vrijeme je kratko, mi smo za početak pregovora, što bi bilo i potpisano u vrijeme 10-godišnjice Daytona. Medjutim, sporazum o polikciji mora biti postignut na odgovarajući način", naglasio je Javier Solana.


Ništa ne rade, a mesečna plata 1.200 eura › Made-in-Germany.rs\nNišta ne rade, a mesečna plata 1.200 eura\nU Nemačkoj je početkom ovog meseca krenuo esperiment u okviru kog će 122 učesnika tri godine primati bezuslovni osnovni dohodak u mesečnom iznosu od 1.200 eura, iako ništa neće raditi, prenosi Dojče vele.\nUčesnici, izabrani među čak dva miliona prijavljenih, nisu morali da dokazuju da imaju bilo kakvu potrebu za novcem. Oni će tokom eksperimenta moći da rade šta i koliko žele i neće imati nikakve obaveze prema finansijerima projekta, osim što su u obavezi da popune sedam onlajn-upitnika u roku od tri godine koliko traje istraživanje, navodi se na sajtu projekta.\nU eksperiment je uključena i daleko veća grupa od 1.380 građana, takođe nasumično izabranih, koji će popunjavati iste upitnike na svakih šest meseci, ali oni neće dobijati bezuslovni osnovni dohodak, već samo nadoknadu za popunjavanje obrazaca.\nSvi koji u naredne tri godine budu dobijali dohodak biće oslobođeni poreza na 43.200 eura, koliko će ukupno dobiti do kraja eksperimenta. Projekat je pokrenulo neprofitno udruženje “Moj osnovni dohodak” iz Berlina, njegova ukupna vrednost iznosi oko 5,2 miliona eura, a novac za troškove istraživanja je obezbedilo oko 150.000 privatnih donatora.\nInicijatori su uvereni da bi bezuslovna isplata novca svim građanima rešila mnoge probleme današnjeg društva. Oni pretpostavljaju da ljudi postaju slobodniji, kreativniji i srećniji ukoliko se oslobode pritiska da moraju da zarade dovoljno novca za preživljavanje.\n– Testiraćemo šta ljudi rade kada su materijalno obezbeđeni tri godine. Da li će da troše taj novac ili da stvaraju finansijske rezerve? Da li će prestati da rade ili će da rade manje? Da li će postati socijalno angažovaniji, da li će više da doniraju? – kaže šef studije Jirgen Šup sa Nemačkog instituta za ekonomska istraživanja.\nOn dodaje kako se očekuje da će učesnici eksperimenta zahvaljujući poklonjenoj plati biti pod manjim pritiskom, a nivoi njihovog stresa se mogu i konkretno izmeriti pomoću uzoraka njihove kose.\nOd MiG na 06/06/2021 / AKTUELNO / Ostavite komentar\nKoliko se po novom pravilu sme uneti novca u EU


Nova sezona Narodnog pozorišta od 13. septembra – Nadlanu.com\nNova sezona Narodnog pozorišta od 13. septembra\nObjavljeno 7. sep 2011. / 14:50:58\nBEOGRAD, 7. septembra 2011. (Beta) – Nova sezona Narodnog pozorišta u Beogradu počeće 13. septembra izvodjenjem baletske predstave "Ko to tamo peva" na muziku Vojislava Kostića i u koreografiji Staše Zurovca, najavljeno je u sredu u tom teatru.\nBEOGRAD, 7. septembra 2011. (Beta) – Nova sezona Narodnog pozorišta u Beogradu počeće 13. septembra izvodjenjem baletske predstave “Ko to tamo peva” na muziku Vojislava Kostića i u koreografiji Staše Zurovca, najavljeno je u sredu u tom teatru.\nBaletom “Ko to tamo peva” Narodno pozorište će se uključiti u program koji je priredjen povodom 77. Kongresa Medjunarodnog PEN-a koji se od 12. do 18. septembra održava u Beogradu, rekao je na konferenciji za novinare upravnik nacionalnog teatra Božidar DJurović.\nPrva dramska premijera na velikoj sceni Narodnog pozorišta biće 21. oktobra, kada će biti izvedena predstava “Kanjoš Macedonović” autorke i rediteljke Vide Ognjenović, radjena u koprodukciji nacionalnog teatra i budvanskog festivala Grad teatar.\nMala scena “Raša Plaović”, koja se trenutno obnavlja, biće otvorena na Dan Narodnog pozorišta, 22. novembra, kada će premijerno biti izvedena predstava “Zli dusi” Fjodora Dostojevskog, u režiji i adaptaciji Tatjane Mandić Rigonat.\nObezbeđen novac od sponzora za OI u Londonu\nOpozicija kritikuje novi zakon o železnici


POČINJE BITKA ZA BEOGRAD: Naprednjaci i socijalisti na odvojenim listama | Afera\n– Uveren sam da će SNS i SPS zajedno imati većinu odbornika u Skupštini grada Beograda. U kampanji ćemo nastupati čvrsto i odlučno, a tako ćemo postupati i u vršenju vlasti – kazao je šef socijalista.\nNaprednjaci će, kako su najavili, u ponedeljak usvojiti spisak imena na listi „Aleksandar Vučić – Zato što volimo Beograd“, na kojoj će biti dosta ljudi iz kulture, sporta i onih koji se nisu bavili politikom. Iako ne prvi, na listi će biti i aktuelni gradonačelnik Beograda Siniša Mali.\n– Lista će biti relaksirana od svih stranačkih obeležja. Verujem da će građani biti zadovoljni imenima. Nećemo se baviti mržnjom, listom ćemo predložiti politiku rezultata – da grad s Malim na čelu danas duguje 500 miliona evra manje nego pre četiri godine i da je gradska kasa za 200 miliona evra punija – naveo je Vučević.\nDirektor marketinške agencije „Pragma“ Cvijetin Milivojević smatra da je potpuno legitimno što SNS ne izlazi sa imenom gradonačelnika jer se on i ne bira na izborima, a da je vest o neodržavanju prevremenih republičkih izbora obradovala pre svega opoziciju jer nije spremna ni za lokalne, a kamoli vanredne parlamentarne izbore.\n– Opozicija se ofirala prerano sa svojim kandidatima i dala dovoljno šlagvorta artiljerijskom oružju vlasti da u političkom smislu ubije kandidate – ocenjuje Milivojević i prognozira da najmanje četiri opozicione grupe mogu da pređu cenzus – DS sa Novom strankom, PSG i Narodna stranka sa Draganom Đilasom, Ne da(vi)mo Beograd i nacionalna opozicija.\n← NIŽE SKANDALE: Darko Lazić slupao auto policijskog generala vredan 35.000 evra!\nUŽAS: Ubila sina od osam meseci jer joj je svekar silovao ćerku! →\nSvi vade kečeve iz rukava: Šta je spremila Srbija, a šta Zapad u borbi za Kosovo\nKRAJ: Lazar Ristovski napušta glumu!


Ekonomisti: Sinišu Malog čeka težak posao | SEEbiz.eu\nObjavljeno: 28.05.2018 / 19:37\nBEOGRAD - Novog ministra finansija čeka vruća fotelja, procenjuju ekonomski eksperti.\nOni poručuju i da će Siniša Mali, ako dobije mandat od poslanika, morati da prođe između 'Scile i Haribde' kako bi se sačuvala fiskalna ravnoteža i dovršile reforme, ali i proces restrukturiranja javnog sektora i državnih preduzeća.\n"U pitanju je 'hod na dve noge' - održavanje makroekonomske ravnoteže sa jedne strane i restrukturiranje privrede sa druge stane iz ugla finansijske perspektive", rekao je Tanjugu ekonomista Dragan Đuričin iz Saveza ekonomista Srbije.\nPrema njegovim rečima, najteži problem biće restrukturiranje javnog sektora i preduzeća, ali i privatizacija ili terminacija preduzeća u vlaništvu države koja nemaju dobre ekonomske performanse i predstavljaju opterećenje za budžet.\nĐuričin navodi da budućeg ministra finansija čeka puno posla, ali da sa jasnom vizijom razvoja i agilnošću to može da se ostvari u narednom periodu.\nPodseća da je Srbija imala značajne rezultate na planu fiskalne konsolidacije, kao i da je to peti program od vremena (predsednice SIV-a SFRJ) Milke Planinc, koji je u potpunosti ostvario ciljeve za razliku od prethodnih programa.\n"Glavni cilj je bio da se uspostavi fiskalna konsolidacija, odnosno ravnoteža poreskih prihoda i rashoda i uz taj cilj ide smanjenje zaduženja i rast kreditnog rejtinga i povećanje zaposlenosti, kao i opšte privredne aktivnosti i drugo. Prema tome, novi mistar finansija treba da nastavi sa otklanjanjem strukturnih nestabilnosti koje naša privreda ima iz devedesetih godina prošlog veka".\nĐuričin ističe da je Srbija kao država odgovorna i prema međunarodnim finansijskim organizacijama koje nam pomažu u restrukturiranju i na putu privrednom opravka.\nNapominje da je naš javni dug još relativno visok i da bi ga trebalo spustiti na nivo od 50 odsto BDP.\n"Pred potpisivanjem je sa MMF-om, pošto se novi ministar izabere, novi sporazum koji treba da važi od avgusta do januara 2021, gde su veoma precizno definisani kvantitativni, indikativni i drugi reformski ciljevi koje vlada u domenu makroekonmskih politika treba da sprovede".\nPodseća da je Ministarstvo finansija odgovorno za fiskalnu politiku i sistem zajedno sa NBS i da je ove godine, na primer, predviđeno da deficit trgovinskog bilansa bude nešto ispod šest procenata, a da je cilj u skladu sa MMF-om da bude ispod pet odsto.\nĐuričin je rekao da, takođe, treba povećati i nivo domaćih investicija, optimizovati poreski sistem restrukturiranjem i digitalizacijom, ali i promeniti određene poreske oblike u pravcu stimulisanja investicija i zaposlenosti.\n"U pitanju su mere poput uvođenja progresivne amortizacije, oslobođenja od plaćanja poreza u slučaju reinvestiranja profita i druge. Sve su to aktivnosti ministra finansija koji treba da obezbedi fiskalnu ravnotežu, a sa druge strane da ostvari reformske ciljeve, a cilj je reformsko restrukturiranje, da prođe između Scile i Haribde, kako bi zemlja u narednom periodu smanjila dug na ispod 50 odsto BDP-a", naveo je Đurčin.\nEkonomista Ivan Nikolić iz Ekonomskog instituta je rekao Tanjugu da novog ministra finansija čekuju 'vruće teme i velika odgovornost', ali da to sigurno nije nešto sa čim se budući ministar nije već suočavao u prošlosti.\nIstakao je Nikolić da je Ministarstvo finansija najodogovornije ministarstvo u vladi, jer preuzima veliku obavezu i odgovornost, kao i da je u prethodnih nekoliko godina Ministarstvo finansija akcenat stavljalo na stabilizacionu funkciju, dok će u narednim godinama gotovo izvesno težište prebaciti ka razvoju.\n"Mislim da će posao budućeg ministra biti usmeren ka mnogo efikasnijoj utilizaciji državne imovine. Ministarstvo finansija u ime države upravlja državnom imovinom i to mora da se radi na efikasniji način. Moraće efikasnije da se upravlja državnim investicijama, kapitalni izdaci rastu što je dobro, ali mi se čini da njihova efikasnost nije dovoljna kako bi u doglednoj budućnosti obezbedili Srbiji održive visoke stope rasta".\nNikolić je naglasio da pod efikasnijim upravljanjem državnom imovinom podrazumeva rešavanje 'rak rane' naše ekonomije, to jest javnih preduzeća.\nNavodi da je upravljanje velikim sistemima poboljšano, ali da može još puno toga da se uradi, kao i na poboljšanju rada poreske uprave koja je nadležna za suzbijanje sive ekonomije, a sve kako bi se iznedrile više stope privrednog rasta.\n"Poslednjih godina za vreme ministra Vujovića učinjene su važne pozitivne stvari: neuopredivo je bolja koordinacija sa NBS kao nosiocem monetarne politike i postoji usaglašenost, što je veoma važno za poslovni ambijent i ekonomskui politiku. Nadam se da će novi ministar finansija nastaviti da ima korektan odnos sa centralnolm bankom".\nNikolić podseća da je napravljen veliki iskorak dovođenje javnih finansija u red i postizanjem stabilnog makroekonmskog okvira.\n"Verovatno će u narednom periodu ministarstvo biti fokusirano da pruži veći doprinos rastu BDP-a, nastavi da stabilizuje javne finansije i obezbeđuje visoku likvidnost države i sa razduživanjem".\nNikolić kaže da novog ministra svakako zatiču dogovori oko novog aranžzmana sa MMF-om, ali da ćemo tek videti u kom obliku i da li će ga uopšte biti.\nOn smatra da nije nužno da Srbija u ovom trenutku napravi aranžman sa MMF-om, kao i da i sam Fond nema nekog velikog iskustva u tim vidovima aranžmana koji trenutno usaglašava sa Srbijom - savetodavni 'čuvarkuća'.\n"Nema ni od strane Fonda potpune saglasnosti ili jasnog stava kako taj aranžman sastaviti i oko čega napraviti neku čvršću saradnju sa Srbijom. Imali jako dobro iskustvo u saradnji sa MMF-om, ali ovaj aranžman neće biti takav pošto nije finansijski, nije tako striktno usmeren ka nekom finansijskom i fiskalnom nadzoru kao prethodni, već treba da omogući osnovu za dostizanje bržih stopa rasta", dodao je Nikolić.\nTagovi: Siniša Mali, Vlada Srbije, Ivan Nikolić, Dragan Đuričin, Narodna banka Srbije


Sistematizacija radnih mjesta vraćena na doradu, kako bi djeca poginulih boraca ostala na svojim radnim mjestima | Herceg Televizija Trebinje\nSistematizacija radnih mjesta vraćena na doradu, kako bi djeca poginulih boraca ostala na svojim radnim mjestima\nGradonačelnik Trebinja Luka Petrović vratio je načelnicima odjeljenja Gradske uprave na doradu sistematizaciju radnih mjesta kako bi djeci poginulih boraca bilo omogućeno da ostanu na svojim radnim mjestima, saopšteno je iz Gradske uprave.\n„Insistirao sam na doradi sistematizacije, kako bi prioritetno djeca poginulih boraca ostala na svojim radnim mjestima. Napominjem i za nepravdu koju im je moj prethodnik nanio – zapošljavajući ih mimo zakonske procedure. Moramo naći način da je ispravimo“, rekao je gradonačelnik Petrović za pres službu Gradske uprave.\nS ciljem prevazilaženja problema budžetskog deficita, načelnici svih odjeljenja Gradske uprave trebali su da naprave novu sistematizaciju radnih mjesta, kojom bi se administracija Grada oslobodila viška zaposlenih, za čije plate nisu planirana sredstava u tekućoj budžetskoj godini.


Izvor: B92, 21.Okt.2019, 14:43\nCitirajući venecuelanski El Nacional, ruska agencija Tass izveštava da se taj radikalni potez razmatra kao način brisanja Karakasovog duga Moskvi. Taj dug je znatan: krajem juna ove godine Venecela je dugovala 1,1 milijardu, a krajem marta >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << 1,8 milijardi dolara.\nPrema izveštaju El Nacionala, Moskva je pozitivno reagovala na predlog preuzimanja PDVSA-a, te je osnovano nekoliko povereništava i poslato u Venecuelu radi procene stanja. Ali prve informacije ukazuju da je kompanija prevelika i da su joj potrebna ozbiljna otpuštanja kako bi postala konkurentnija.\nAnalitičari pak smatraju da to ipak ne bi u većoj meri pomoglo venecuelanskoj kompaniji opterećenoj sankcijama SAD. Naime, većina tih sankcija odnosi se upravo na PDVSA zbog njegove vitalne uloge "kasice-prasice" za Vladu i predsednika Nikolasa Madura. Napominju da je i Rosneft obuhvaćen američkim sankcijama.


“Predsednik i ja rešeni smo da preduzmemo akciju. Nije reč o poziranju za fotografije niti o praznom razgovoru o tome šta vi mislite. Obojica smo suštinski zainteresovani da čujemo šta imate da kažete. Kao što je predsednik rekao, ako naše akcije spasu samo jedan život trud će se isplatiti,” rekao je Bajden. Bela kuća je saopštila da predsednik traži od Kongresa da usvoji strožije mere kontrole nabavke automatskog oružja i unapredi sistem provere osoba koje ga kupuju. Međutim Nacionalno udruženje vlasnika oružja i druge slične organizacije podozrive su prema uvođenju bilo kakvih mera koje bi mogle da ograniče američko ustavom zagarantovano pravo na posedovanje oružja.


Gajović u poseti Vranju - JUGPRESS\nGajović u poseti Vranju\nDržavni sekretar u Ministarstvu kulture i informisanja Aleksandar Gajović, u utorak, je posetio Vranje.\nOn je razgovarao sa gradonačelnikom Slobodan Milenković i gradskom većnicom Zoricom Jović.\nNa sastanku je bilo reči o realizovanim projektima u oblasti kulture u prethodnom periodu i planovima za naredni.\nRazgovaralo se i o informisanju, kao i mogućnostima da se iz budžeta grada za narednu godinu povećaju sredstva za finansiranje medijskih projekata koji su od javnog značaja za grad Vranje.\nDržavni sekretar boravak u Vranju je iskoristio i da poseti novu zgradu Pozorišta „Bora Stanković“ koja je svečano otvorena 21. oktobra.


NA REDU SU PRVA HAPŠENJA: Policija prosledila dokumentaciju tužilaštvu o prisluškivanju Vučića, ispitano oko 100 policijskih službenika | Novosti.RS\nPrema nezvaničnim saznanjima, u narednim danima mogu da se očekuju i prva privođenja.\nU predistrazi, po nalogu TOK, koja je započela sredinom decembra prošle godine, pripadnici Sektora unutrašnje kontrole ispitali su stotinak policijskih službenika, ali i bivše rukovodioce ovog ministarstva, pre svega državnu sekretarku Dijanu Hrkalović i njene najbliže saradnike. Prema informacijama do kojih smo došli, nedvosmisleno je utvrđeno da je prisluškivanja bilo, da je to rađeno mimo zakona, kao i da su u tome učestvovali visoki policijski rukovodioci i funkcioneri.\nMinistar policije Aleksandar Vulin rekao je u utorak da su činjenice do kojih se došlo u dosadašnjoj istrazi nesumnjive, da je sve dalje na nadležnom Tužilaštvu za organizovani kriminal i poručio da se takva zloupotreba sistema više nikada ne sme ponoviti.\n- Imam veliko poverenje u tužioca Mladena Nenadića da će na najbolji način tumačiti činjenice koje smo mu dostavili. Istraga će dati svoju reč o motivima prisluškivanja, ali ja smatram da je to učinjeno iz političkih razloga. Predsednik Vučić nije biznismen, ne bavi se nikakvim parama, ne komunicira na bilo koji način sa ljudima sa kojima ne bi trebalo. Ako ga prisluškujete, onda to radite samo iz političkih razloga, a kada slušate članove njegove porodice, onda to radite isključivo iz najnižih pobuda, samo zato što vam smeta politička stabilnost zemlje za koju se Vučić izborio.\nKako su "Novosti" već pisale, na diskovima koji su predati predsedniku Vučiću zabeleženo je čak 660 minuta njegovih nezakonito prisluškivanih razgovora, među kojima su i oni sa sinom Danilom i rođenim bratom Andrejom. Prema dosadašnjim saznanjima, ključni akter ove do sada nezapamćene afere, osim bivše državne sekretarke MUP Dijane Hrkalović je i Dejan Milenković, njen najbliži saradnik i nekadašnji načelnik Službe za specijalne istražne metode (SSIM) Uprave kriminalističke policije. Milenković, poznat pod nadimkom Bagzi, rekao je da je bilo mera prisluškivanja mimo naredbi suda, kao i da su transkripti tajnih razgovora nošeni Hrkalovićevoj, bez zavođenja u zvanična policijska dokumenta. Ona je do sada dva puta saslušana, odbila je poligraf, a na sva pitanja je uglavnom odgovarala sa - "ne znam" i "ne sećam se".\nLJuban Karan, pukovnik KOS u penziji, kaže, za "Novosti", da Hrkalovićeva sada mora da odgovori zašto je davala usmene naloge za prisluškivanje i po čijem nalogu:\n- Međutim, ona je naprasno izgubila pamćenje. Taj način odgovora karakterističan je za neke iskusne kriminalce, a ne za ljude koji imaju tako visoke funkcije i koji bi i sami trebalo da budu zainteresovani da se slučaj istraži. Ako ona odbija saradnju, onda mi to liči na širu zaveru. Očigledno je da neka imena ona neće da kaže, ali verujem da će istraga, pre ili kasnije, do njih doći.\nPo Karanu, neki "konci" idu prema kriminalnim klanovima, ali je on ubeđen da mafija može biti samo transmisija za te podatke prema nekoj drugoj strukturi, političkoj ili obaveštajnoj:\n- Ne bi bilo čudno da je krajnji nalogodavac neki centar moći, iz političkog, tajkunskog ili agenturnog miljea, koji već dugo radi na rušenju predsednika Vučića i aktuelne vlasti. Ali, krajnji nalogodavac, po mom mišenju je iz inostranstva i vezan je za neke moćne obaveštajne službe, koje pripremaju teren za neku vrstu specijalnog rata protiv Srbije, a kako bi te podatke koristili za nasilno rušenje vlasti.\nSKUPŠTINA TRAŽI IZVEŠTAJ\nSKUPŠTINSKI odbor za odbranu i unutrašnje poslove zatražio je u utorak od Ministarstva unutrašnjih poslova da im u što hitnijem roku dostavi izveštaj o prisluškivanju predsednika Vučića. Poslanik SNS Uglješa Mrdić rekao je na sednici da članovi odbora ne treba da se o prisluškivanju predsednika informišu iz medija. Predložio je da se formira anketni odbor ili komisija koja bi, kako kaže, utvrdila ko je prisluškivao šefa države, njegovu porodicu i saradnike, po čijem nalogu, ko je sve umešan, ko je dostavio predsedniku informacije o prisluškivanju, ko je bio u toku, a nije ništa preduzeo i slično.\nNeko je vec rekao": Cuvajte Vucica jer takvog vise necete imati",\nSta radi ta nasa operativa iz raznih sluzbi, dali je sputavaju politicari ili kriminalci. Izadjite vise sa problemima u javnost a ne kao babe samo tracarite po kuloarima. Bitange nam urusavaju drzavu a vi se bavite trivijalnim stvarima. Kao obicnom coveku, vec mi se sve ovo gadi, na stranu sto unosi nemir i nesigurnost.


IRAN DENOMINOVAO RIJAL, BRIŠE ČETIRI NULE I MIJENJA IME VALUTE | Hayat.ba\nIRAN DENOMINOVAO RIJAL, BRIŠE ČETIRI NULE I MIJENJA IME VALUTE\nIranska državna televizija je navela da će Centralnoj banci Irana biti na raspolaganju dvije godine da sprovede u praksi zamjenu valute u toman.\nIranski parlament usvojio je danas zakon prema kojem će sa nacionalne valute – rijala, biti brisane četiri nule, javili su iranski državni mediji.\nDenominacija rijala dolazi nakon oštrog pada vrijednosti iranske valute, na šta je uticalo obnavljanje američkih sankcija prema Teheranu, izvještava Rojters.\nIranska nacionalna valuta biće preimenovana iz rijala u toman, čija je nominalna vrijednost ranijih 10.000 rijala. Poslanici su usvojili zakon o brisanju četiri nule sa nacionalne valute.\nIdeja o uklanjanju četiri nule je u opticaju još od 2008. godine, a ponovo je oživjela od 2018, kada je američki predsjednik Donald Tramp odlučio da SAD izađu iz međunarodnog sporazuma o iranskom nuklearnom programu, postignutog tri godine ranije i da ponovo uvede sankcije Teheranu.\nNakon toga, rijal je izgubio više od 60 odsto vrijednosti.\nIranska valuta se trgovala danas na “crnoj berzi” na nivou od oko 156.000 rijala za jedan dolar, prema podacima sa veb sajtova koji prate trgovanje devizama.


Lagumdžija i Afanasiev o mirovnim operacijama UN-a i obnovi nakon poplava - Klix.ba\n31.1.2015. u 11:39\nZamjenik predsjedavajućeg Vijeća ministara i ministar vanjskih poslova Bosne i Hercegovine Zlatko Lagumdžija primio je u petak rezidentnog koordinatora Ujedinjenih naroda u BiH i rezidentnog predstavnika Razvojnog programa UN-a (UNDP) u BiH Yuria Afanasieva.\nLagumdžija i rezidentni koordinator Afanasiev su razmotrili dosadašnje aktivnosti na planu saradnje institucija BiH i tima UN-a te predstojeće aktivnosti i aktuelna pitanja. Jedno od pitanja bilo je učešće BiH u mirovnim operacijama UN-a širom svijeta.\nLagumdžija je sagovorniku zahvalio na ponudi za finansiranje analize-studije o mogućnostima BiH za povećanje učešća u mirovnim operacijama i informirao da je ponuda u fazi razmatranja.\nZajednički je ocijenjeno da postoji respektabilan potencijal država regiona da kroz povećanje učešća u mirovnim misijama UN-a daju svoj doprinos održavanju međunarodnog mira i sigurnosti.\nLagumdžija je istaknuo da je Bosna i Hercegovina potpuno otvorena za sve vidove regionalne saradnje na planu mirovnih misija. U istom kontekstu razgovarano je i o organizaciji sljedećeg regionalnog sastanka o podršci mirovnim operacijama koji bi trebao biti održan u Sarajavu polovinom maja ove godine, najvjerovatnije na Dan mirovnih operacija UN-a.\nLagumdžija je sa rezidentnim koordinatorom Afanasievim razgovarao i o procesu obnove i rekonstrukcije dijelova BiH koji su pogođeni katastrofalnim poplavama u maju prošle godine i realizaciji međunarodne pomoći.\nIzrazio je zahvalnost za napore koje UNDP, zajedno sa UNICEF-om i IOM-om provodi na planu realizacije EU Programa za oporavak od poplava te naglasio da je tokom nedavne posjete New Yorku od generalnog sekretara UN-a Ban Ki-moona zatražio pomoć UN-a u uspostavljanju sistema prevencije od elementarnih nepogoda, saopćeno je iz Ureda za odnose sa javnošću MVPBiH.\nZlatko Lagumdžija Yuri Afanasiev


Bayer povećava ponudu za Monsanto i nudi jamstvo u vezi sa finansiranjem i regulatornim pitanjima - Bayer Srbija\nBayer povećava ponudu za Monsanto i nudi jamstvo u vezi sa finansiranjem i regulatornim pitanjima\nGotovinska ponuda za Monsanto od 1. jula podignuta je na 125 američkih dolara po deonici nakon što su u poverljivim razgovorima dobijene dodatne informacije.\nBayer je pružio sveobuhvatan odgovor na pitanja Monsanta u vezi sa finansiranjem transakcije.\nPored mogućih obaveza prema regulatornim vlastima, Bayer je ponudio 1,5 milijardi američkih dolara kao nadoknadu u slučaju neuspeha dogovora zbog antimonopolskih ograničenja pa je na taj način pružio dodatnu potvrdu svoje vere u uspešnost sklapanja dogovora.\nRevidirana ponuda zadržava izuzetan potencijal vrednosti za deoničare Bayera.\nBayer ostaje u celosti posvećen završetku ove transakcije.\nLeverkuzen, 14. jula 2016. – TTokom proteklih nekoliko nedelja Bayer je vodio poverljive razgovore sa kompanijom Monsanto. Nakon dodatnih informacija, Bayer je povećao svoju, u celini gotovinsku, ponudu deoničarima Monsanta sa 122 dolara na 125 američkih dolara po deonici, i to usmeno 1. jula, a potom je u ažuriranom predlogu predao ponudu Monsantu 9. Jula. Osim navedenog, Bayer se celovito bavio pitanjima Monsanta u vezi sa finansiranjem i regulatornim pitanjima, i kompanija je spremna, bude li potrebno, da izvrši određene obaveze prema regulatornim vlastima, kako bi se predloženo pripajanje kompanije Monsanto uspešno završilo.\nBayer je ponovo potvrdio da ponuda obezbeđuje jemstvo transakcije i da nije podložna nikakvim uslovima finansiranja. Ugovor o sindiciranom kreditu koji je dovoljan za celokupno finansiranje transakcije gotov je i spreman za potpisivanje od strane pet banaka (BofA Merrill Lynch, Credit Suisse, Goldman Sachs, HSBC i JP Morgan).\nBayer je i dalje siguran u mogućnost blagovremenog dobijanja svih potrebnih regulatornih odobrenja s obzirom na to da se kompanije dopunjuju u geografskoj prisutnosti i paleti proizvoda. Uz određene obaveze prema regulatornim vlastima, ukoliko bude potrebno, Bayer je ponudio 1,5 milijardi američkih dolara kao nadoknadu u slučaju neuspeha dogovora zbog antimonopolskih ograničenja čime je potvrdio svoje uverenje u uspešan ishod sklapanja dogovora.\n„Sigurni smo da je ova transakcija najbolja prilika za deoničare kompanije Monsanto i garantuje vrlo atraktivnu, neposrednu i sigurnu vrednost. Bayer je u potpunosti posvećen ostvarenju ove transakcije,“ rekao je Verner Bauman, izvršni direktor kompanije Bayer AG.\nBayer veruje da njegova ponuda obuhvata celokupnu vrednost Monsanta i time deli prednosti sinergije koju bi ta saradnja stvorila. Revidirana ponuda predstavlja premiju od 40 % u odnosu na završnu cenu deonica Monsanta 9. jula 2016. godine.\nPosebni uslovi bilo kakvog konačnog ugovora o transakciji podložni su konačnom odobrenju Nadzornog odbora kompanije Bayer.\nKompanija Bayer je globalna kompanija čija je osnovna delatnost u oblasti- Life Science (nauka o životu). Shodno tome, Bayer deluje u sferi brige o zdravlju kao i u oblasti poljoprivrede. Proizvodi i usluge kompanije Bayer osmišljeni su da pomognu ljudima kroz poboljšanje kvaliteta života. U isto vreme, cilj Grupe je da stvara i uvećava vrednost kroz inovaciju, rast i prepoznavanje novih mogućnosti za ostvarivanje uspešnog poslovanja. Bayer je kompanija posvećena principima održivog razvoja, i kao korportivni građanin predana je svojim društvenim i etičkim odgovornostima. U 2016. fiskalnoj godini, Grupa je imala oko 115.200 zaposlenih i promet od 46,8 milijardi evra. Kapitalna ulaganja iznosila su 2,6 milijardi evra, a troškovi istraživanja i razvoja 4,7 milijardi evra. U date iznose su uključena i izdvajanja za poslovanje sa visoko-tehnološkim polimerima, čija je ponuda dana 6. oktobra 2015. godine, na berzi zavedena pod okriljem nezavisne kompanija koja nosi naziv Covestro. Za više informacija, posetite www.bayer.com.\nOvo saopštenje se odnosi na predloženu ponudu kompanije Bayer Aktiengesellschaft ili njenih podružnica (Kompanija „Bayer), za kupovinu svih akcija u opticaju iz paketa običnih akcija, nominalne vrednosti od 0,01 dolara po akciji, kompanije Monsanto, korporacije iz Delavera (Kompanija Monsanto). Ovo saopštenje nije ni ponuda za kupovinu niti traženje ponude za prodaju akcija kompanije Monsanto. Ovim nije otpočela tenderska ponuda za akcije kompanije Monsanto. Kada bude počela tenderska ponuda za akcije kompanije Monsanto, kompanija Bayer će podneti materijale za tendersku ponudu (uključujući i Ponudu za kupovinu, povezano Propratno pismo i određene druge dokumente koji se odnose na ponudu) Komisiji za hartije od vrednosti i berzansko poslovanje (SEC) u vezi sa konkretnom tenderskom ponudom. Svi konačni dokumenti koji se odnose na tendersku ponudu biće poslati akcionarima kompanije Monsanto. AKCIONARI KOMPANIJE MONSANTO SE POZIVAJU DA PROČITAJU MATERIJALE U SKLOPU TENDERSKE PONUDE KADA POSTANU DOSTUPNI, JER ĆE ONI SADRŽATI VAŽNE INFORMACIJE O TENDERSKOJ PONUDI KOJE AKCIONARI TREBA DA UZMU U OBZIR PRE DONOŠENJA BILO KAKVE ODLUKE O PONUDI SVOJIH AKCIJA. Akcionari kompanije Monsanto moći će da dobiju besplatne kopije ovih dokumenata (ako i kada je to moguće), kao i drugu dokumentaciju koju kompanija Bayer podnese KHVBP putem internet sajta koji “SEC” održava na stranici www.sec.gov.


Saopštenje za javnost, 06.09.2005. - Poverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti\nSaopštenje za javnost, 06.09.2005.\npetak, 16 januar 2009 10:23\nPoverenik za informacije od javnog značaja ponovo je zatražio od Vlade Republike Srbije da donese uredbu kojom će propisati troškovnik, na osnovu koga organi vlasti obračunavaju naknadu troškova izrade kopija dokumenata, koja se na zahtev daju građanima, odnosno medijima.\nRadi se, zapravo, o operacionalizaciji odredbi člana 17. Zakona o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja, koji, pored ostalog, predviđa da se „kopija dokumenta koji sadrži traženu informaciju izdaje uz obavezu tražioca da plati naknadu nužnih troškova izrade“, a da „Vlada RS propisuje troškovnik“ na osnovu koga se ti troškovi obračunavaju.\nInicijativu iste sadržine Poverenik za informacije od javnog značaja prvi put je uputio Vladi RS još sredinom marta ove godine. Povodom ponovljene inicijative Poverenik za informacije od javnog značaja dao je sledeću izjavu:\n„Važno je da Vlada RS donese podzakonski akt predviđen članom 17. Zakona o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja.\nNije reč samo o apstraktnom razlogu da se zaokruži normativno pravni okvir za primenu Zakona, već postoje i sasvim konkretni razlozi u vidu ugrožavanja zakonom zajamčenih prava građana i medija. U odsustvu uredbe moguća je sasvim neujednačena praksa naplate troškova. Evidentirani su slučajevi naplaćivanja naknade troškova daleko iznad nivoa „nužnih troškova“, kao i slučajevi uslovljavanja, odnosno uskraćivanja prava na slobodan pristup informacijama onda kad stranka odbije da takvu naknadu plati. Takvu praksu, suprotnu elementarnim principima na kojima se Zakon zasniva, ne smemo tolerisati.\nNadam se da će Vlada RS uskoro doneti potrebnu uredbu. Stojim na stanovištu da uredba mora da bude u funkciji lakšeg, a ne težeg ostvarivanja prava iz Zakona. Smatram, dakle, da bi bilo dobro uredbom predvideti da se u slačajevima malih iznosa naknada uopšte ne naplaćuje, a da u ostalim slučajevima bude na nivou stvarno najnužnijih troškova.“


Zašto je tačno da je Partizan pobedio?\n1. "Obrisao" je opanost rivala\nSavo Milošević je drugi put u nizu nadmudrio kolegu Vladana Milojevića, jer je posle majskog finala Kupa Srbije Crvena zvezda, kao dvostruki uzastopni učesnik Lige šampiona, i u ovom "večitom derbiju" ostala maltene bez šuta ka golu, bez istinske pretnje najvećem rivalu, a i praznih šaka. Istina, u letošnjoj 90-minutnoj borbi za pehar Crvena zvezda jeste dvaput "pogodila metu", ne i dovoljno dobro da bi se savladao golman takvog iskustva kao što je Vladimir Stojković, ali ovoga puta je za 98 minuta igre (za minut je produženo prvo poluvreme, za sedam drugo) aktuelni prvak nijedan jedini put nije šutnuo u okvir gola, a dvaput je ukupno to pokušao. Odnosno, morali su zvezdaši da čekaju da prođe po 49 minuta nadmetanja da bi videli udarac ka "vratima", kako gol nazivaju Pravila fudbalske igre.\nDakle, samo svođenje branioca trona na bezopasnost vredno je hvale, jer se to ne dešava često, mada bi crno-beli mogli sada da se podiče kako im to prelazi u naviku, imajući u vidu majski i septembarski uspeh.\n2. Nadmudrio je šampiona strateški\nOvaj, 161. po redu derbi u prvenstvu naše zemlje, počeo je a da u prvoj postavi FK Partizan nisu bili ni najskuplji fudbaler u istoriji kluba iz Humske, Sejduba Suma, ni iskusni reprezentativac Zoran Tošić, ni veteran Rajko Brezančić, a ni Lazar Marković koji je stigao posle pečalbarskih dana koje je, delom, provodio i u Liverpulu. Pa opet, upravo su tri prvopomenuta igrača svojim ulaskom "dodali gas" na već razigranu crno-belu mašinu, realizujući šanse koje su prethodno prokockane. Istini za volju, pored nekoliko opasnih šuteva koji su za malo promašivali cilj, jedinu izvrsnu priliku crno-beli su do vođstva imali kada se Sadik našao oči u oči sa Borjanom pa šutnuo u njega, dobro postavljenog. Međutimveći posed lopte i devet udaraca do promene stanja na semaforu (naspram pomenuta dva Zvezdina za ceo meč) bili su jasna naznaka ko je i do tog 83. minuta, kada se Suma upisao u strelce, bio bliži pobedi. Tošićev pogodak u sudijskoj nadoknadi vremena, na asistenciju Brežančića, samo je bila nadgradnja onog što su Sadih, Natho i Stevanović, koji su pre kraja otišli na klupu, već uradili na tome da se uzdrma šampion.\nOdluka Sava Miloševića da mlađim i lucidnijim snagama napadne Zvezdu od prvog minuta, a da grogiranog rivala dotuče iskustvom, svakako nije antologijska inovacija u fudbalu, ali je donela baš ono što se u Humskoj, kada se o prvenstvu radi, čekalo devet derbija (do ovog susreta, poslednji put je Partizan kao domaćin u prvenstvu savladao crveno-bele sa 1:0 sada već davnog 17. septembra 2016. godine).\n3. Konkretniji na svakom delu terena\nTo kako su Ostojić i Pavlović primirili Ričmonda Boaćija, a Zdjelar i Šćekić "zabranili" magiju Marka Marina, može pristalicama Partizana da bude i na ponos, a i na jačanje snova o povratku titule na nekadašnji "stadion JNA". O 16-godišnjaku koji je počeo derbi i bio njegov najbolji pojedinac u prvom poluvremenu, ofanzivnom i konstantno konkretnom Filipu Stevanoviću, koji 17 godina puni tek u sredu, ne treba trošiti previše reči, jer je svojom igrom pokazao da je sa pravom bio tu gde jeste, kada jeste. Napadi crno-belih su, prosto, bili opasniji od onih koje je imao rival, u veznom redu je lopta brže menjala "vlasnika" kada bi Zvezda kretala napred, jer su pokretljivost i agilnost domaćih bili prevelik zalogaj za nju, a defanzivni bedem domaćih je toliko dobro odradio posao da golman Stojković maltene i nije imao posla, osim da ispucava loptu. A i to - retko.\n"Šta bi bilo kad bi bilo"\nU Crvenoj zvezdi su ubeđeni da im je poništen čist pogodak u 69. minutu. Dim se tada nadvio nad "južnom" polovinom terena, usled korišćenja pirotehnike na tribinama, pa ni TV snimci nisu baš najjasniji kao što to mogu da budu, ali jeste činjenica da je zbog prekršaja koji je arbitar Jovanović dosudio Žanderu nad golmanom Partizana Vladimirom Stojkovićem, (prilikom skoka za loptu na centaršut iz kornera sa leve strane) poništen gol Milunovića koji se domogao lopte i iskosa sa leve strane, sa nekoliko metara udaljenosti, zatresao nebranjenu mrežu.\nDa li je bilo očiglednog prekršaja da bi i deca sudila faul? Nije. Da li bi ovakav kontakt evropske sudije "svirale"? Pa, bi. Srđan Jovanović je, uostalom, četiri dana pred ovaj derbi delio pravdu na meču Lige šampiona, ali viđalo se na derbijima i diskutabilnijih odluka od ove. Ipak, treba primetiti da bi grogirana Zvezda, da joj pogodak nije bio poništen, verovatno potpuno psihološki preokrenula utakmicu da je Jovanović pokazao na centar - ona je do tada bila u podređenom položaju i "digla" bi se, kao što je to mnogo puta i na putu ka evropskoj eliti pokazala, a Partizanu bi to delovalo kao slanje u nokdaun, koji bi verovatno postao i nokaut imajući u vidu da baš i ne reaguje idealno kada kola krenu nizbrdo. Ipak, "šta bi bilo kad bi bilo" ostaje kao večita draž večitih derbija, pa će tako sigurno biti slučaj i sa ovim prekršajem Zvezdinog defanzivca u napadu koji je to bio. Kaže sudija. A koji možda nije bio, kazaće svi oni kojima konačan ishod nije drag. Tako to i biva kada se susretnu dve večite želje da se komšija savlada, mada nam ostrašćenost nikad ništa dobro donela nije.\nZašto je Zvezda izgubila?\n1. Novi sistem u pogrešno vreme\nCrvena zvezda obično igra u formaciji 4-2-3-1, a retko i sa jednim zadnjim veznim igračem, te četvoricom ispred njega. Ovoga puta odjednom su se na terenu, i to od prvog minuta, našla trojica štopera, a dva dodatna defanzivca, Gobeljić i Žander, poslati su da Jovančiću i Vuliću pomažu probijajući se preko bočnih pozicija. Iznenaditi trenera rivala u tako važnom meču kao što je derbi je - sjajna ideja, ali... Eksperimentisati sa potpuno novim sistemom baš u najvećoj utakmici srpskog fudbala - rizik je koji bi bio nagrađen ovacijama da je uspeo, a ovako je više izazivao udaranje po čelu, kao što je to i sam Milojević pokraj aut-linije činio kada je video koliko se ne snalaze njegovi igrači, a kao što su to i navijači crveno-belih činili kada bi videli odsustvo bilo kakve opasnosti po gol rivala. "Tajming" možda nije srpska reč, ali je šampionu Srbije on nedostajao u odabiru odluke kada će se nova formacija isprobati na delu. Pravovremenost, međutim, jeste naša reč i baš je za njom Vladan Milojević posegao prihvativši krivicu za ovakav ishod odmah posle poslednjeg sudijinog zvižudaka. Poražavajuću statistiku je nazvao tragičnom, rezultat "stavio na svoju dušu", ali i najavio traženje rešenja.\n2. Korišćenje sistema koji "ne radi"\nKada se jedan opasan igrač za nastup po boku, kakav je Van la Para, konstantno sudara sa svojim ofanzivnim bekom, ili kada dva vezna igrača, Vulić i Jovančić, češće gledaju jedan drugog zbunjeni, ne znajući ko će da istrči, a ko da "krpi rupe pozadi" u toj situaciji, onda je jasno da nešto ne štima. Ta nova formacija je dodatno oslabila crveno-bele ne zbog neuigranosti u napadu, već i zbog zbunjenosti u odbrani. To je, uz potpuno odsečene Marina i Boaćija, neprimetnog Van la Paru, ofanzivno bledi tandem Jovančić - Vulić, a nedovoljno probojan duo Gobeljić - Žander čiji su centaršutevi bili lošiji od onih sa treninga, dovelo do toga da takva Zvezda maltene nije imala šta da traži na terenu.\n3. Odsustvo važnih šrafova\nUz sve ovo, bilo je evidentno i ne baš opravdano odsustvo Kanjasa, možda i najkonkretnijeg Zvezdinog fudbalera u septembru (Milojević je posle meča rekao da je "u problemu sa strancima (njihovim brojem)" i da bi "da može, sigurno sada sa drugim stranim fudbalerima odigrao 161. večiti derbi"), ali i odustvo novopridošlog Argentinca Garsije, koji ne samo da ima vic u svom ofanzivnom arsenalu, već i jako dobro obavlja odbrambene zadatke. Oslabljeni formacijom, ošamućeni neuigranošću, ali i motivisanošću rivala, crveno-belima ne samo da su iz ruku istrgnuta tri boda, već i onaj jedan kom su se nadali kao tradicionalno dobrom rezultatu u večitom derbiju kada se gostuje u komšiluku.\nI, ko je onda u pravu, čija je emocija snažnija, crno-belih što se raduju jer su dobili Zvezdu, ili crveno-belih što su u neverici koliko im je loš bio voljeni klub u najvažnijoj utakmici u Srbiji?\nNaravno, semafor daje odgovor - 2:0 za Partizan. Jer, dovesti šampiona u toliko podređeno stanje, nadmudriti ga strateški, odigrati konkretnije na svakom delu terena nadjačava formacijski kiks, neuigranost u takvoj taktici i odabir igrača rivala. Savo Milošević jeste ovoga puta nadmudrio kolegu Milojevića, crno-beli jesu ovoga puta nadigrali crveno-bele, oni su pobedili ali... Kako to ume da bude lepa čar ovdašnjeg fudbala, "trijumf u derbiju nikada nije dovoljan sam po sebi". Uostalom, na tabeli - Zvezda je i dalje ispred Partizana. Sa bodom, ali ipak ispred. Ono što je tek zanimljivo - to je da su ispred "večitih" u ovom trenutku čak tri kluba, TSC iz Bačke Palanke, Vojvodina i Čukarički, i to zahvaljujući jednoj ili dve odigrane utakmice više. Ova fudbalska priča, šampionska trka u sezoni 2019/2020, zapravo - tek počinje.


Odgovor na pitanje dato u naslovu teksta leži u preciznom određenju načina formiranja aktuelne vlade Srbije, tj. interesa koji su doveli do njenog stvaranja, zatim pozicija između partnera u vladajućoj koaliciji i njihovog odnosa prema svom biračkom telu, ali i od opštedruštvenih okolnosti i širih ekonomskih i spoljnopolitičkih uticaja u predstojećem periodu.\nSadašnja interesna koalicija domaćih evroreformista, socijalista i manjina formirana je, kako se u javnosti slikovito govori, „pod uticajem dvojice ambasadora i trojice tajkuna“. Oni upućeniji vladu Cvetković-Dačić nazivaju i Manterovom vladom, i to ne toliko zbog ključnog doprinosa ambasadora SAD u Srbiji u „pridobijanju“ tajkuna, socijalista i njihovih satelita da se pridruže ovdašnjoj evrounionističkoj koaliciji okupljenoj oko Borisa Tadića i njegove DS, već zbog toga što su i odnosi snaga unutar tako uspostavljene vladajuće koalicije, ali i pravi ciljevi njenog formiranja, takvi da pre svega treba da zadovolje strateške interese SAD u regionu. Ne radi se, dakle, i pored evroentuzijastičke i „socijalno odgovorne“ retorike, o proevropskoj, već pre svega o proameričkoj vladi, doduše ne u celini, već u njenom značajnom delu.\n„Problem“ koji iz ovoga proizlazi je sledeći. Strateški interesi koje SAD teže da ostvare u regionu u najvećoj meri su suprotstavljeni i nacionalnim interesima Srbije (onima za koje se retorički zalaže i aktuelna vlada), a u znatnoj meri i samoj „evropskoj perspektivi“ Srbije. Dok se „evrointegracije“ više taktički koriste kao „šargarepa“ na dugom i neizvesnom štapu, pravi ciljevi politike zapadne supersile su pre svega suštinsko zaokruživanje nezavisnosti Kosova uz pomoć misije Euleksa i sprečavanje bilo kakvih ozbiljnijih aktivnosti Srbije da se tome suprostavi; blokiranje energetskog, ekonomskog i političkog „ulaska“ Rusije na prostor Srbije; dekompozicija državnog jedinstva pod obrazloženjima regionalizacije, decentralizacije i jačanja autonomije; potpuno ovladavanje ovdašnjim bezbednosnim sektorom i integracija u NATO pakt „na mala vrata“. U ekonomskoj sferi, radi se o ubrzanom završetku privatizacije, onakve kakvu po svojim učincima građani Srbije poznaju već osam godina. Realizacijom ovih interesa Srbija bi izgubila perspektivu mosta između EU i Rusije, pretvorila bi se u teritorijalno-državno i ekonomski obogaljenog „pariju“ koji bi mogao da decenijama tavori u predvorju čekanja sanjane evropske budućnosti i nada se milostinji od onih od kojih, kada ostvare svoje glavne interese, ne treba očekivati iznenadne izlive milosrđa.\nOdnosi snaga unutar vladajuće koalicije ne pružaju ozbiljnije izglede u pravcu dužeg trajanja vlade. Radi se o tipičnoj „veštačkoj koaliciji“ međusobno vrednosno i interesno udaljenih stranaka, okupljenoj da posluži ispunjenju različitih interesa sa strane uz „odobrenje“ da podeli ekonomsko-politički „kolač“ vlasti. Ovaj „kolač“ je ne samo veoma mali da zadovolji njihove apetite, već je „postolje“ vlasti na koju su se te i takve stranke popele u datoj situaciji (paralisana privreda, budžetski manjak, nefunkcionalnost državnih organa, dospelost kreditnih dugovanja, socijalno nezadovoljstvo, kosovska kriza.... ) trošno i ispucalo sa raznih strana. Uverenja da će interesi vezani za međustranačku podelu plena koje prati izvršnu vlast po vertikali biti dov olja n „lepak“ da pruži trajnije održavanje vlasti nisu u velikoj meri osnovana. Jednostavno, teška privredna kriza koja uzima maha (a koja koincidira sa globalnom ekonomskom i monetarnom krizom koja može uskoro da eskalira) i, uprkos nadanjima, nemogućnost dolaska ozbiljnijih investicija koje bi omogućile „premošćavanje“ narednog perioda, stavlja aktuelnu vladu pred teško rešivu situaciju. Umesto da se kapitalizuju već ugovoreni investicioni projekti i njima donekle i do daljneg napuni ispražnjena državna kasa, prisustvujemo njihovom poništavanju (pre svega pod uticajem stranih interesa), dok umesto dotoka stranog kapitala otpočinje njegovo postepeno izvlačenje iz Srbije (prvo iz bankarskog sektora) o čemu se od strane onih koji o tome imaju saznanja ćuti i gura glava u pesak.\nPreterana, često potpuno fantastična obećanja data u predizbornoj kampanji, slepo verovanje u izdašnost evropskih fondova i krupnih investicija uz pomoć kojih su pridobijeni glasovi oportunističkog, zaposlenog dela biračkog tela koje je želelo da zadrži koliko-toliko udoban a na duži rok neodrživi status quo , lako mogu da se pretvore u „bumerang“ i obiju se o glavu vladajućoj koaliciji. Sasvim je očigledno da, sem manevrisanja postojećim izdvojenim sredstvima i njihovim medijskim reklamiranjem za izraz „socijalne odgovornosti“, ni od proklamovane socijalne politike neće biti ništa. Obećane pak nove, krupne investicije, kojima su u finišu kampanje zamazivane oči građana, poput „sigurnog“ dolaska Fijata u Kragujevac, zapravo su krajnje neizvesne. Sprečavanje ozbiljnijih ruskih investicija u srpsku privredu, koje povlače i izostanak ukidanja carinskih stopa od strane Rusije za uvoz srpskih industrijskih proizvoda poput autodelova, potpuno destimulišu logiku bilo kakvog ulaganja u domaću Zastavu .\nIdeološko-marketinška dimenzija delovanja većine vladajućih stranaka u smislu njenog uticaja na glasače, takođe je velikim delom potrošena. Potencirane crno-bele polarizacije po receptu iz devedesetih godina su, formiranjem aktuelne vlasti (ili njenim posrednim podržavanjem) i naročito krajnje oportunim i očigledno neiskrenim pozivima na „pomirenje“, na kraju dovele do toga da snaga eksploatisanih stereotipa i emocija počne da bledi i nestaje, a sa njima i snaga podrške strankama koje su danas na vlasti. Praktičnim ulaskom LDP u gradsku vlast u Beogradu, čak je i ova stranka sa kreiranim imidžom „principijelnosti“ krajnje evroentuzijastičkog građanizma pokazala svoj oportunizam i „sistemsku privrženost“ da odradi sve što je potrebno da bi se ostvarili strateški interesi njenih kreatora i finansijera.\nO poziciji SPS i njenoj budućnosti nije potrebno puno govoriti. SPS je, ulaskom u vladu i „namirenjem“ sopstvenog partijskog vrha, praktično izvršio političko samobistvo u očima najvećeg dela svog tvrdog biračkog tela koje nikava retorika i pozivanje na ostvarenje programskih načela i obećanja iz kampanje ni u kakvim okolnostima ne može da promeni. Lukavstvo i iskustvo Dačića i ekipe pokazalo se kao mač sa dve oštrice. Preuzimajući dosadašnju ulogu Koštuničine stranke kao „kišobrana“ nekih od ključnih vladinih resora u novonastalom odnosu snaga, SPS se našao okružen u „prijateljskom zagrljaju“ stranaka gde ne samo da neće moći da se održi i ostvari nešto od svojih obećanja koje je dao na svim stranama, već će ili biti primoran da se pretvori u statistu koji će gledati kako se realizuje sve suprotno od onoga za šta se ova stranka programski zalaže, ili će čak morati da se potpuno pretvori u „stub režima“ i deli njegovu neveselu sudbinu. Jer, u slučaju pokušaja izlaska Dačića iz „prijateljskog zagrljaja“ koalicionih partnera, tu su skupštinski „sigurni glasovi“ LDP-a da se pobrinu da vlada još neko vreme potraje i ispuni očekivanja onih koji su joj pomogli da se oformi.\nNi pojedinačno najveća stranka vladajuće koalicije, Demokratska stranka, nije u zahvalnoj poziciji. Zajedno sa SPS-om, DS verbalno pokušava da artikuliše politiku koja se zalaže za elementarno očuvanje nacionalnog interesa, i to u postojećoj konstalaciji u kojoj je njihov izborni lajtmotiv istovremenog zalaganja „i za Kosovo i za EU“ očigledno neostvariv. Njoj za vratom stoje G17, LSV i manjinske stranke (a sa strane i LDP) koje ne samo da utiču da se ono „Kosovo“ iz pomenutog slogana sve manje, tiše i neubedljivije čuje, nego i vrše pritisak u pravcu okretanja leđa zajedničkoj spoljnopolitičkoj aktivnosti po pitanju kosovske krize i privrednoj saradnji sa Ruskom Federacijom na koju se Tadić obavezao, a uz pomoć koje je dobio prethodne predsedničke izbore i ostvario uspeh na parlamentarnim izborima.\nVladajuća koalicija ima i mnoštvo drugih poroznih mesta koje se još uvek jasno ne primećuju. Trenutno potisnuta netrpeljivost između pojedinih stranaka, pre svega, onih manjih i manjinskih (npr. Ljajićeve i Ugljaninove stranke), ali i između DS i G17 plus (unutar i između kojih se vrši raslojavanje na „evropskije“ i „američkije“ frakcije), zatim ucenjivački kapaciteti (npr. mađarske koalicije, vojvođanskih autonomaša) koji se neće moći obuzdati ekonomskim, već pre svega ustupcima u pravcu „opasnih“ političkih zahteva (regionalizacija severnog dela Bačke po etničkom pricipu, započeti proces za davanje poludržavnih atributa pokrajini, stvaranje novih pokrajina) već sada predstavljaju generator novih političkih kriza, i popuštanje njima neće moći da stabilizuje vlast, već će, naprotiv, samo povećavati njenu nestabilnost.\nNeminovna koncentracija događaja unutrašnjeg i spoljnopolitičkog karaktera što će se od septembra svaliti na vladu (koja praktično još ništa nije počela ozbiljnije da radi) dodatno će opteretiti njen rad i povećati unutrašnje pukotine. Krupne promene međunarodnih odnosa nakon sukoba na Kavkazu, moguće otvaranje novih žarišta na Bliskom Istoku i znatni ekonomski lomovi globalnih razmera koji se uveliko očekuju, zasigurno će se odraziti i na Balkan. U preplitanju sa teškom domaćom privrednom situacijom, kosovskom krizom koja ulazi u novu fazu sa razmeštanjem misije Euleksa, blokiranim parlamentom oko pitanja vođenja državne politike (pre svega u odnosu na Kosovo) i ratifikacije nekoliko ključnih međudržavnih sporazuma, veoma verovatno predstavljaju teret koji vlada neće biti u stanju da iznese. U nemogućnosti da ostvari svoje proklamovane ciljeve, a primorana da se povinuje okolnostima i uticajima velikih sila koji se sve drastičnije međusobno razmimolilaze, vlada će se naći pritisnuta između njih, gde će zadov olja vanje jednih automatski povlačiti oštriju.reakciju drugih.\nTo će za posledicu imati nesuglasice unutar same vlade. Zbog svih pomenutih slabosti, vlada će pokušavati da se održi pre svega pojačanim uticajem na medije i prologniranjem već datih obećanja dokle god to bude moguće. Istovremeno, ma koliko opasnost od urušavanja vlade pre leže u njoj samoj, ali i sistemskim slabostima i interakciji pomenutih suprotstavljenih uticaja, za očekivati je da će se vladajuća koalicija „preventivno“ pozabaviti pokušajima daljeg slabljenja i deljenja opozicionih stranaka, usled straha da bi one mogle da kapitalizuju ishode novih okolnosti, ojačaju i na kraju obore vladu.\nSadašnja opozicija i njene snage predstavljaju posebno pitanje u predstojećem periodu. Sama po sebi, bez značajnijeg pristupa medijima, sa postojećim kadrovima i infrastrukturom, unutrašnjom i međusobnom neslogom i nedovoljnom koordinacijom, opozicija zasigurno nije u stanju da u kratkom roku obori vladu, ali može da joj itekako zagorča život, naročito permanentnim suprotstavljanjem u skupštini. Da je opozicija medijski i finansijski jača i da ima tvrdo zaleđe kod neke od velikih sila, trajanje aktuelne vlade merilo bi se u nedeljama. Ovako, izgleda da će se njen vek pre meriti u mesecima, osim ako ne nastupe iznenadni novi događaji koje će prouzorkovati drastičan porast nezadovoljstva među građanima, naročito među onima koji rade u državnim ustanovama i njenim službama. A te nove, iznenadne okolnosti izviru koliko iz ekonomskih, toliko i iz „starih“ problema, istih onih koji su doveli do pada prethodne vlade – kosovskog pitanja i sa njim u vezi odnosa prema evrointegracijama, i, možda još više od toga, strateškog pitanja vezanog za gasni sporazum i izgradnju Južnog toka kao ključnog mesta oko koje se lome interesi velikih sila na Balkanu.


Prvenstvo Srbije: Čeliku 7 medalja na dugim distancama i 5 u štafetama - podunavlje.info\nKOSMAJ/SMEDEREVO, 24 oktobar 2021 – U organizaciji Orijentiring saveza Srbije ovog vikenda održana su dva prvenstva Srbije, oba na Kosmaju. U subotu je bilo prvenstvo na dugim distancama, a nedelјu u štafetama, a predstavnici Čelika su bili uspešni na oba takmičenja.\nNa prvenstvu Srbije u orijentiringu na dugoj distanci najduže su, vazdušnom linijom, imali seniori, čija staza je koncipirana na 8,7 kilometara i 510 metara uspona, sa 20 kontrolnih tačaka, a najkraću pionirke do 12 godina, čija staza je bila od 1,9 kilometar a sa 95 metarauspona i 7 kontrolnih tačaka. Na takmičenju je učestvovalo 129 orijentiraca iz 17 klubova, aPSK Čelik je predstavljao 21 takmičar. Čelikovi orijentirci osvojili su 7 odličja. Prvaci Srbije na dugoj distanci i osvajači zlatnih medalјa za ovu godinu postali su: Milica Vasilјević i Branko Grujić. Vicešampioni i osvajači srebrnih medalјa su Marta Trajković, Ilija Milutinović, Sofija Nikolić i Bilјana Grujić, a treće mesto i bronzanu medalјu zaslužio je Mihajlo Minić.\nPrvenstvo Srbije u štafetama, održano je drugog dana vikenda, a ovog puta više je korišćen drugi deo ove planine, uz drugačiju koncepciju staza. Na takmičenju0sue učestvovale štafete iz 13 orijentiring klubova, ukupno 51 štafeta. PSK Čelik je nastupio sa 9 štafeta, koje su osvojile peti zlaska na postolјe. Na najvišu stepenicu postolja osvajanjem zlatnih medalјa popele su se ekipe pionira u sastavu Ilija i Lazar Milutinović, kadetkinja koju su činile Milica Vasilјević i Sofija Nikolić i mlađih veteranki u sastavu Teodora Milutinović i Aleksandra Jovanović. Srebrnu medalјu osvojila je druga ekipa kadetkinja, Angelina Vučković i Lana Ivković, a bronzanu druga ekipa pionira koju su činili Mihajlo Minić i Nikola Tasić.\nOvim takmičenjem završena su takmičenja na nivou Orijentiring saveza Srbije. Na prvenstvima Srbije, u pet disciplin, sprint, srednja i duga distanca, te u štafetama, mešovitim i istopolnim, PSK Čelik je osvojio 21 pojedinačnu i 9 ekipnih, štafetnih medalјa. Članovi PSK Čelika u pojedinačnoj konkurenciji, osvojili su: 8 zlatnih, 8 srebrnih i 5 bronzanih medalјa. Na ovim prvenstvima istakli su se: Marta Trajković i Bilјana Grujić sa po tri medalјe, po jednom zlatnom i po dve srebrne, Ilija Milutinović sa jednom zlatnom i jednom srebrnom, Milica Vasilјević sa jednom zlatnom i jednom bronzanom, Dragan Pavlović i Branko Grujić sa po dve zlatne medalјe… Čelik je osvojio i 9 ekipnih medalјa od kojih po tri zlatne, srebrne i bronzane. Od 9 medalјa, 7 su osvojile ekipe sa takmičarima iz pionirskih i kadetskih kategorija.\nInače, rezultati u OLS su u fazi sagledavanja od klubova i provere, kako bi isti bili provereni i potom proglašeni. Očekuje se da to bude u prvoj nedelјi novembra. Preliminarno, pre konačne provere, Čelik je na prvom mestu.\n01/07/2022, 1:18 pm


„DRUGA SRBIJA“ PORAŽENA POSLE ISTRAŽIVANJA: Mladi u Srbiji više vole Rusiju od EU!\nVEĆINA građana Srbije, njih 53 odsto smatra da i pored izlaska Velike Britanije treba nastaviti evrointegracije, ali raste broj mladih koji pokazuju otpor prema evrointegracijama, pokazalo je istraživanja Instituta za evropske poslove „Srbija posle Bregzita – gde građani vide Srbiju“.\n„Stariji građani gotovo dvotrećinski podržavaju evrointegracije. Glavni nalaz ovog istraživanja bio je to da su mladi u odnosu na starije rezervisaniji u odnosu na EU i evrointegracije, kao i da su rezervisaniji prema evropskim vrednostima“, naveo je on.\nPredstavljajući zaključke istraživanja Naim Leo Beširi iz Instituta za evropske poslove rekao je da su građani vrlo malo obavešteni o evrointegracijama Srbije.\n„Mladi ispitanici iz ruralnih naselja i oni koji nemaju visoko obrazovanje pretenduju da imaju kontroverznije stavove u odnosu na ostalo stanovništvo. Podrška Rusiji je velika, a evrointegracijama se smanjuje. Stav prema Kosovu je veoma jak. Hrvatska se i dalje smatra neprijateljem, dok članstvo u NATO više podržavaju žene, Vojvođani i stariji od 60 godina“, naveo je on neke od zaključaka istraživanja.\nČlanstvo Srbije u NATO ne podržava 82 odsto ispitanih građana, dok 12 odsto podržava a „44 odsto ispitanih misli da je jedan od uslova za priključenje EU da Srbija postane članica NATO“, pokazalo je istraživanje.\nNa pitanje „da li biste podržali članstvo Srbije u NATO, ako Rusija postane član NATO“, dve trećine ispitanih reklo je da ne bi ni tada podržalo članstvo Srbije u toj organizaciji.\nNezavisnost Kosova i Metohije, prema mišljenju 80 odsto građana Srbije ne treba priznati ni ukoliko bi to bio uslov za članstvo u EU.\nIstraživanje je pokazalo da 33,6 odsto ispitanika smatra da bliske odnose sa Rusijom najviše podržava SNS, dok 8,8 odsto smatra da to čini DSS.\n„47 odsto građana smatra da EU trenutno ima bolju ekonomsku situaciju u poređenju sa Rusijom“, pokazalo je istraživanje.\nPrema mišljenju 41,3 odsto građana Rusija je prijatelj Srbije. Kao prijatelja 12 odsto njih percipira Grčku, a 9,6 odsto Kinu.\nTrećina građana nije bila ni u jednoj zemlji EU, a u Rusiji nikada nije bilo 92 odsto građana Srbije.\nPrema oceni 49 odsto anketiranih, Srbija treba da prizna Krim kao deo Rusije.\nŠto sereš Intermagacin sa naslovom, kada je odlučeno da je „Druga Srbija“ dobila 53% glasova. Gubitnici sebi dodelili više od polovine, pa kao fol protiv teg stavili da mladi neće u Evropu. Neće mladi, ali većina hoće (53%), verovatno penzioneri, laž i sprdnja kojoj pomaže davalac naslova Intermagacin. Lepo je to kada praviš anketu, pa primeniš Čorbino „Ja na konju, oni dole, Bože mili, što me vole“. Možda bi ministarstvo Istine trebalo da se pozabavi ovim Javnim lažovima koji prave ankete, pa da im pokaže kako se lažovi kažnjavaju. Zato što 75% protiv Evrope pretvaraju u 53% za Evropu, „anketom“.


Epidemiolog Zoran Radovanović: U septembru novi talas koronavirusa\nZbog delta soja koronavirusa podiže se prag za kolektivni imunitet\nA. J. / Anadolija 30.07.2021\nSRBIJA Epidemiolog Zoran Radovanović: U septembru novi talas koronavirusa\nRadovanović: Bili smo prvi u svijetu, a sada se približavamo dnu evropske liste\nEpidemiolog Zoran Radovanović izjavio je danas da je Srbija među prvima nabavila vakcine protiv COVID-19, da je dobro počela, ali da je sada "sramno omanula" sa obuhvatom vakcinacije, javlja Anadolija.\n- Bili smo prvi u svijetu, a sada se približavamo dnu evropske liste - rekao je Radovanović na konferenciji za novinare.\nOn je ukazao da zavarava broj od oko 50 posto vakcinisanih, jer se prvenstveno računaju smo odrasle osobe, a da je za kolektivni imunitet potrebno računati cjelokupnu populaciju.\nUkazao je da su vakcine na bazi RNK mnogo superiornije i da vakcina kineskog proizvođača "Sinofarm" slabije djeluje na stare, tako da je svaki drugi zaštićen, te dodao da nijedna vakcina nije 100 posto efikasna, te da se u septembru u Srbiji može očekivati novi epidemijski talas.\nOn je rekao da novi talas neće imati razmjere kao prethodna dva, ali da je vjerovatno da ako ne bude povećan obuhvat vakcinacije u narednih nekoliko sedmica, Srbija će avgustu ili u prvoj polovini septembra imati oko 1.000 novozaraženih dnevno.\nDocent Medicinskog fakulteta i imunološkinja Emina Milošević, koja se uključila preko videolinka, rekla je da osoba zaražena delta sojem može da zarazi više ljudi, nego ljudi koji su se zaražavali prethodnim sojevima, te da može da zarazi sedam osoba.\nOna je rekla da se zbog delta soja koronavirusa podiže prag za kolektivni imunitet.\nUpitana o trećoj dozi vakcine, rekla je da bi svaka naredna doza trebalo da pojača imunitetski odgovor i da se kod zaštite od drugih bolesti treća doza davala obično šest mjeseci nakon druge doze.\nProfesor Džastin Stebing koji se uključio preko video linka rekao je da su u Velikoj Britaniji vakcine smanjile broj hospitalizacija i smrtnosti, ali da će se imunitet krda vrlo teško postoći s obzirom na to da djeca nisu vakcinisana.\n- Sigurno ćemo još dugo živjeti sa koronavirusom, ne verujem da ćemo imati pandemiju - rekao je Stebing i ukazao da u posljednjih nekoliko dana brojevi u Velikoj Britaniji rastu.\nOn je podsjetio da je Izrael vakcinisao 80 posto populacije i da i dalje imaju koronu.\nUpitan o vakcinaciji djece, Stebing je rekao da vakcinacija kod djece treba da bude dozvoljena samo i ako roditelji i djeca to žele.\nNa pitanje o "miješanju vakcina", odnosno vakcinaciju vakcinama različitih proizvođača, rekao je da studije pokazuju i da je to djelotvorno, ali da ne bi baš rekao da ljudi to treba da rade, već da mogu to da rade.\nZoran Radovanović Srbija Koronavirus


Generalni sekretar Parlamenta Republike Albanije sa saradnicima u posjeti Službi Skupštine\npetak, 23 februar 2018 16:34\nTokom zvanične posjete generalnog sekretara albanskog parlamenta Crnoj Gori, koju je organizovala Misija OEBS-a, razmotrena najznačajnija pitanja o radu parlamentarnih službi\nGeneralni sekretar Skupštine Crne Gore Aleksandar Jovićević sa saradnicima, sastao se danas sa generalnim sekretarom parlamenta Republike Albanije Gencijem Đončajem i njegovim saradnicima.\nGeneralni sekretar Jovićević iskazao je zadovoljstvo zbog posjete predstavnika Službe Parlamenta Republike Albanije podsjećajući da su susreti službi parlamenata iz regiona dobra prilika za razmjenu informacija i iskustava u cilju kontinuiranog snaženja i unapređenja efikasnosti parlamentarnih administracija. Ističući da se u Službi posebna pažnja usmjerava na unapređenje kapaciteta u dijelu procjene predloženih zakonodavnih rješenja i usklađivanja zakonodavstva sa pravom EU, Jovićević se osvrnuo i na specifičan pristup i ulogu Službe Skupštine Crne Gore u procesu pristupnih pregovora sa Evropskom unijom. U tom kontekstu, naglasio je da su stečena znanja i informacije dragocjene u pružanju stručne podrške poslanicima u vršenju njihove zakonodavne i nadzorne uloge.\nKonstatujući da postoje značajne sličnosti u funkcionisanju službi crnogorskog i albanskog parlamenta, generalni sekretar Parlamenta Republike Albanije ocijenio je djelotvornijim određena rješenja koja su primijenjena u Službi Skupštine. Uz poziv za uzvratnu posjetu, Đončaj je kazao da saradnju dvije službe treba podići na viši nivo, posebno u pogledu razmjene iskustva sa tehničkog i organizacionog aspekta funkcionisanja.\nU nastavku posjete, tokom odvojenih sastanaka razgovarano je o pitanjima koja se tiču zakonodavnog procesa i nadzorne uloge crnogorskog parlamenta, sa naglaskom na budžetsku autonomiju Skupštine, kao i o organizacionim pitanjima i upravljanju ljudskim resursima. Posebna pažnja bila je posvećena i radu Parlamentarnog instituta Skupštine, u okviru koje su predstavljena iskustva Istraživačkog i Edukativnog centra, a gosti iz Parlamenta Albanije su imali priliku da posjete i Demokratske radionice „Barbara Prammer“.


Tramp: Evropa treba preuzeti 800 boraca Islamske države\nZAHTJEVI Amerika ne želi vidjeti borce ISIL-a\nAmerički predsjednik Donald Tramp (Trump) zatražio je od Evrope da uzme na stotine boraca "Islamske države" uhvaćenih u Siriji, uz prijetnju da će ih SAD u protivnom pustiti na slobodu, prenosi BBC.\n- Sjedinjene Američke Države traže od Britanije, Francuske, Njemačke i ostalih evropskih saveznika da preuzmu natrag preko 800 boraca "Islamske Države" koje smo ulovili u Siriji i da im sude - napisao je Tramp u bujici poruka na Twitteru.\nDodao je i da je halifat pred propašću.\n- Amerika ne želi vidjeti borce ISIL-a kako preplavljuju Evropu, a očekuje se da će tamo otići - naglasio je Tramp.\n- Tražimo od drugih zemalja da nam se pridruže i ponude resurse i podršku te osoblje potrebno za osiguravanje područja, i da spriječimo "Islamsku Državu" ili bilo koju drugu ekstremističku organizaciju da se oformi i preuzme njihov teritorij - rekao je Pens.\nDonald Trump SAD Islamska Država Evropa\nTramp poručio Vučiću: Obostrano priznanje osnova rješenja za Kosovo i Srbiju\nBivši guverner najavio da će izazvati Trampa na izborima\nProšao dvostranački kompromisni zakon o finansiranju, Tramp planira proglasiti vanredno stanje


Hoće li Merkelova preživeti poslednju političku krizu - Nedeljnik\nHoće li Merkelova preživeti poslednju političku krizu\nFajnenšel tajms piše da ukoliko se razmotre sve opcije teško je naći neku po kojoj će Merkelova ostati kancelarka više od nekoliko meseci\nFoto: Tanjug-Bernd von Jutrczenka/dpa via AP\nMožda je još rano za političku umrlicu nemačke kancelarke Angele Merkel, ali nismo mnogo daleko od toga, piše "Fajnenšel tajms".\nKako navode, Merkelova je tokom 12 godina vladavine "uspela da uništi sve manjinske partnere".\n"SPD, nekada zver nemačke politike, sada je na oko 20 odsto glasova. Liberali, koji su izazvali kolaps pregovora o vladi, i dalje se oporavljaju od užasnog iskustva manjeg koalicionog partnera u vladi sa Angelom Merkel 2009-2013", piše FT.\nOsim toga, oni ističu da nemačke partije sada preferiraju da budu u opoziciji nego u vladi sa Merkelovom.\n"Predsednik Frank-Valter Štajnmajer mogao bi da pozove liberale da povuče svoju odluku, ali to ništa neće promeniti. Mogao bi da pozove i SPD da oni promene svoju odluku, ali ta partija je već rekla da ne želi u veliku koaliciju, uprkos pritiscima da napuste taj stav zbog političke stabilnosti", piše FT.\nOni pišu da će zato i Štajnmajer i Merkelova ozbiljno uzeti u obzir mogućnost manjinske vlade, ističući da "manjinske vlade mogu da budu neobično stabilne" - na primer Španija i Velika Britanija.\n"Međutim, potrebna im je stabilna podrška, a sumnjamo da će opozicija dozvoliti da dugo igra tu igru. Ovako ili onako, Nemačku najverovatnije očekuju novi izbori 2018. godine", piše FT.\nA da li će se Merkelova opet kandidovati? Da li će joj CDU dozvoliti?\n"To zavisi od toga kako će javnost reagovati na nedavna dešavanja", piše FT.\nTakođe, FT piše da bi bila moguća "koalicija jednakih" ukoliko bi u međuvremenu SPD vratila nešto birača, a CDU/CSU izgubila.\n"Za izbore je previše potencijalnih scenarija da bi se napravila neka čvrsta pretpostavka, ali ona u kojem je Merkelova naredne četiri godine kancelarka je malo verovatna. Prema tome, ukoliko je gledate kao liderku zapadnog sveta, možda vreme je da pogledate negde drugde", ističe FT.


Zakon o bezbednosti saobraćaja na putevima - Član 280\n3. Utvrđivanje prisustva alkohola i/ili psihoaktivnih supstanci kod učesnika u saobraćaju\nRadi utvrđivanja prisustva alkohola i/ili psihoaktivnih supstanci u organizmu, policijski službenik može vozača da podvrgne ispitivanju pomoću odgovarajućih sredstava (alkometar, droga test i dr.).\nPolicijski službenik može radi utvrđivanja prisustva alkohola, odnosno psihoaktivnih supstanci u organizmu, da pešaka koji neposredno ugrožava bezbednost saobraćaja podvrgne ispitivanju pomoću odgovarajućih sredstava (alkometar, droga test i dr.).\nVozač, odnosno pešak je dužan da bez odlaganja postupi po nalogu ovlašćenog lica i omogući vršenje ispitivanja pomoću odgovarajućih sredstava iz st. 1 i 2. ovog člana.\nUkoliko se iz očigledno opravdanih razloga ne može izvršiti ispitivanje propisano u st. 1. ili 2. ovog člana, policijski službenik može lice da dovede radi stručnog pregleda u odgovarajuću zdravstvenu ustanovu. Učesnik u saobraćaju dužan je da se podvrgne takvom pregledu.\nUčesnik u saobraćaju iz st. 1. i 2. ovog člana, koji nakon izvršenog ispitivanja pomoću odgovarajućih sredstava (alkometar, drogatest i dr.) osporava dobijene rezultate, može zahtevati da se izvrši analiza krvi, odnosno krvi i urina ili drugih telesnih materija, u odgovarajućoj ustanovi, o sopstvenom trošku. Zahtev se podnosi u pisanoj formi, na licu mesta, u zapisnik u kome su utvrđeni rezultati ispitivanja.\nBliže propise u vezi naplate troškova ovog člana, donosi Vlada na predlog ministarstva nadležnog za poslove zdravlja.\nAko je utvrđivanjem sprovedenim prema odredbama ovog člana utvrđeno da je pod dejstvom alkohola i/ili psihoaktivnih supstanci, troškove utvrđivanja snosi učesnik u saobraćaju iz st. 1. i 2. ovog člana.\nMinistar nadležan za poslove zdravlja propisuje uslove koje u pogledu stručnih kadrova, opreme i drugih uslova moraju ispunjavati zdravstvene ustanove koje vrše analizu krvi, urina i/ili drugih telesnih materija u cilju utvrđivanja sadržaja alkohola i/ili drugih psihoaktivnih supstanci u organizmu, koje su zabranjene za upotrebu pre i za vreme vožnje, kao i način uzimanja navedenih uzoraka, shodno pravilima struke.


Uhapšen Izraelac koji je prijetio da će ubiti Netanjahua – ProSrpski Portal\n“Izraelska policijo pripremi se da usmjeravaš saobraćaj na sahrani Benjamina, Sare i Jaira Netanjahua”, objavljeno je na nalogu osumnjičenog sudeći po skrinšotu koji je objavio Netanjahuov kabinet\nIstraga je pokrenuta u ponedjeljak nakon što je Netnjahuu saopštio da je zatražio od vršioca dužnosti šefa policije Motija Koena da istraži korisnika koji je to zaprijetio pod imenom “Cvika Sabag”.\n“Izraelska policijo pripremi se da usmjeravaš saobraćaj na sahrani Benjamina, Sare i Jaira Netanjahua”, objavljeno je na nalogu osumnjičenog sudeći po skrinšotu koji je objavio Netanjahuov kabinet.\nU drugoj poruci postavljenoj povodom nedavne 24-godišnjice ubistva izraelskog premijera Jicaka Rabina osumnjičeni je napisao koristeći Netanjahuoc nadimak: “Ako se išta može zaključiti uoči godišnjice je da bi Bibi trebalo da dobije metak u glavu”.\nNa profilnoj slici korisnika je slika Netanjahua i omče uz potpis: “Smrtno mrzim Benjamina, Saru i Jaira Netanjahua i svakoga ko sa njima sarađuje”.\nće da Izraelac je koji Netanjahua prijetio ubiti Uhapšen


Beta 29. januara 2020. 17:55\nBivši gradonačelnik Kragujevca i lider Zajedno za Šumadiju Veroljub Stevanović izjavio je danas da je Kragujevac „nevidjenim“ dugovima od više od 35 miliona evra.\n„Grad je zadužen preko 35 miliona evra i sada imate jednu neverovatnu priču da mesečno gotovo 100 miliona dinara odlazi na kredit. To je preko 20 posto budžeta na kredit i to u narednih sedam godina“, rekao je Stevanović na konferenciji za novinare.\nStevanović je napomenuo da je u trenutku kada je Srpska napredna stranka, kako je kazao, „otela“ vlast u Kragujevcu 2014. godine dugoročni dug grada bio osam miliona evra, što je trebalo da se vrati u narednih pet godina.\nKazao je da je „veoma zabrinjavajuće“ što za godinu dana pristiže i vraćanje prve rate kredita Javno komunalnog preduzeća „Šumadija“.\nRekao je da u Kragujevcu gotovo da ništa nije uradjeno iako je država gradu dala „neverovatnu“ pomoć u visini od gotovo 40 miliona evra.\nStevanović je najavio početak „prvog kruga“ kampanje za lokalne izbore „Svi na ovu“, u kojoj učestvuje koalicija Zajedno za Šumadiju, Srpski pokret obnove (SPO) i Bolja Srbija.\nPredsednik Gradskog odbora SPO Milan Urošević najavio je da će tokom kampanje biti predstavljen program „100 plus 100“, odnosno program koji sadrži 100 projekata u vrednosti od više od 100 miliona evra.


Završeni radovi na rekonstrukciji bioskopa “Eurocinema” - YU ECO RTV\nNaslovna / Društvo / Završeni radovi na rekonstrukciji bioskopa “Eurocinema”\nZavršeni radovi na rekonstrukciji bioskopa “Eurocinema”\nGoran april 9, 2019\tDruštvo Napiši komentar 97 Pregledi\nZavršeni su radovi na rekonstrukciji bioskopa “Eurocinema”, a od četvrka publika će imati priliku da uživa u vrhunskim filmovima u renoviranoj bioskopskoj sali. Prvi film koji će biti prikazan u novom ambijentu bioskopa “Eurocinema” je rusko-srpski film “Balkanska međa”.\nTačno dva meseca od početka radova, bioskopska sala na Otvorenom univerzitetu zasijala je u punom sjaju. U sali staroj skoro četiri decenije početkom februara usledili su ozbiljni radovi na adaptaciji, a prošireni redovi i zamenjeni podovi samo su neki od rezultata dvomesečnog renoviranja.\nVrata bioskopa za posetioce otvoriće se u četvrtak, kada će biti prikazani filmovi “Balkanska međa” i “Šavovi”, a od petka se nastavlja sa redovnim repertoarom.\nUkupna vrednost radova na adaptaciji bioskopske sale je 6,7 miliona dinara. Od toga 3,1 milion je obezbeđen putem konkursa Filmskog centra Srbije, a ostatak sredstava obezbedio je Otvoreni univerzitet.\nSledeća Dan za Danijelin san