SEEbiz.eu / SI / Đorđević o razlozima poraza: Previše euforije nije nam pomoglo\nDatum objave: 10.09.2019. - 15:49:41\nPEKING - Selektor reprezentacije Srbije Aleksandar Đorđević je govorio o razlozima poraza od Argentine u četvrtfinalu Svetskog kupa.\nNjegovi izabranici su izgubili sa 97:87 i igraće za plasman od 5. do 8. mesta.\n"Bila je euforija u zemlji, svi su pričali kako ćemo pobediti i osvojiti. To nekada ne pomaže. Naprotiv. Znam sa kakvim su se pritiskom momci nosili", rekao je Đorđević.\n"Pozicija, pozicija, pozicija... Bekovi, bekovi i bekovi... I svako poštovanje za visoke igrače. Grešili smo mnogo, Argentina je igrala sjajnu odbranu. Nisu mi se svidele neke odluke sudija, a ni naša reakcija na to. Bilo je mnogo faulova koji nisu svirani, a Argentina se prilagodila tom kriterijumu. Mi nismo", rekao je Đorđević.\n"Ovo je njegova pobeda. Luis Skola je, sa druge strane, emotivni lider, podigao je tim. Da je naša prednost trajala malo duže mislim da bismo se izdigli jer bismo lakše disali. Argentinci su sjajno šutirali u ključnim trenucima meča, igrali jedan na jedan, pogađali teške šuteve preko ruke...", naveo je Đorđević.\n"Ponosan sam na momke kako su radili, kako su se ponašali. Blagosloven sam što sam njihov trener. Uvek su davali maksimum. Nešto je falilo, ali to je košarka", naveo je Đorđević.


Partizan će igrati u Evrokupu\n"Crno-beli" su dobili specijalnu pozivnicu za drugostepeno košarkaško takmičenje Uleba. Potvrda je stigla od predsednika kluba Ostoje Mijailovića, koji se na svom Tviter profilu zahvalio Evroligi što je uručila "vajld kartu" Partizanu. - Ponosan sam… »\nMažić zamena Kujpersu\nUlogu rezervnog arbitra imaće i član njegovog tima Milovan Ristić. Najbolji srpski arbitar Milorad Mažić sudiće već drugog dana na Mundijalu u Rusiji. Delegiran je za četvrtog sudiju na utakmici između Urugvaja i Egipta na S u Rusiji. U duelu 1… »\nAtmosfera među "Orlovima" u Svetlogorsku je na visokom nivou, a ne izostaje ni motivacija za rad. Selektor Mladen Krstajić je u četvrtak na raspolaganju imao sve igrače osim Uroša Spajića, sa timom su regularno radili Aleksandar Mitrović i Adem… »


Ugostitelji ne mogu sami podnijeti teret krize | Trebinje Live\nUgostitelji u Srpskoj uputili su na adresu premijera RS Radovana Viškovića prijedlog da za vrijeme zabrane rada kafića i restorana iz republičkog budžeta bude isplaćeno 80 odsto bruto plate radnicima, a da preostalih 20 da ide na teret poslodavca.\nUdruženje radnika ugostiteljstva i turizma RS traži i da budu otpisane rate radnika i privrednika za vrijeme zabrane rada zbog virusa korona, kao i dodatna tri mjeseca nakon toga u kojima bi stvorili ponovni profitni obrt.\n- Tražimo i da nas oslobode plaćanja svih parafiskalnih nameta, kao i kirije i poreza na zakup, te naknade za zauzimanje javne površine za vrijeme zabrane rada - naveli su u udruženju za "Glas Srpske".\nNa adresu Vlade RS proslijedili su i zahtjev da budu oslobođeni plaćanja poreza na dobit za 2019. kao i od plaćanja akontacije poreza na dobit za 2020. godinu s pretpostavkom da tokom ove godine neće ni biti dobiti za većinu mikro i malih preduzeća.\nUgostitelji i turistički radnici smatraju da treba da bude napravljena nova strategija razvoja turizma za 2020. godinu, te da se novac koji bude prikupljen u Fond za zaštitu privrede RS usmjeri u sektor ugostiteljstva i turizma kao najviše pogođenu granu privrede.\n- Srpska treba da stane iza nas. Mi ne možemo da platimo radnike. Niko od radnika u ugostiteljstvu i turizmu neće otpuštati radnike, ali tražimo da RS učestvuje u sufinansiranju isplate plate za vrijeme zabrane rada. Ako hitno ne preuzmu mjere o pitanju isplate plata i drugih mjera, radnici će ostati bez posla, a većina nas će odjaviti djelatnost - rekao je predsjednik Udruženja radnika ugostiteljstva i turizma RS Željko Tatić koji ističe da resorno ministarstvo i Savez sindikata RS kao krovne institucije nisu izašli sa prijedlozima za rješavanje problema.\nTakođe, Udruženje hotelijera i restorana u BiH uputilo je molbu nadležnima da im pomognu kako bi bili smanjeni gubitak radnih mjesta i gušenje privrednih subjekata.\nU problemima su i privrednici iz ostalih sektora, jer pojedini gube poslove sa inostranim partnerima, rade sa smanjenim kapacitetom ili su primorani da stave ključ u bravu. Tako je kotorvaroška fabrika obuće “Sportek” obustavila rad i oko 1.800 radnika poslala kućama na prinudnu pauzu od najmanje 14 dana koje će im voditi kao kolektivni godišnji odmor.\n- Potrebno je u najkraćem roku kreirati mjere za podršku privrednicima koji imaju probleme u poslovanju zbog virusa korona, a koje će se odnositi na april. Privrednici što prije treba da znaju na koju vrstu podrške mogu da računaju - rekao je portparol Privredne komore RS Vladimir Blagojević i dodao da mjere od strane nadležnih treba da budu stavljene u zvaničnu formu.\nSpoljnotrgovinska komora BiH pozvala je privrednike da dostave svoje prijedloge za uvrštavanje proizvoda na listu tarifnih brojeva za odluku o suspenziji carina za narednu godinu. Prijedloge mogu dostaviti firme koje za potrebe proizvodnje uvoze određenu sirovinu ili repromaterijal iz zemalja sa kojima BiH nema potpisane trgovinske sporazume, a da istovremeno u zemlji ne postoji proizvodnja takve sirovine.


Partizan dogovorio transfer tinejdžera u Manchester City za osam miliona eura – Sport Centar Partizan dogovorio transfer tinejdžera u Manchester City za osam miliona eura – Sport Centar\nPrema informacijama iz srbijanskih medija, Partizan je napravio veliki transfer svoje mlade nade i čuda od djeteta.\nFilip Stevanović, 18-godišnji krilni igrač koji je ovog ljeta bio meta mnogih svjetskih klubova, navodno je sve dogovorio s Manchester Cityjem i uskoro će potpisati ugovor.\nPartizanu bi na ime odštete trebalo pripasti osam miliona eura. Stevanović će vjerovatno do kraja ove sezone ostati u Partizanu, a ugovor sa Cityjem bi trebao biti potpisan na trajanje od četiri i po godine.\nTo bi bio drugi veliki transfer Partizana ove godine, nakon što je u januaru prodao Strahinju Pavlovića u Monaco za 10 miliona eura.\nfilip stevanovicfkpartizanmanchester city\nGuardiola nije sretan što se finale Lige prvaka ne igra u Istanbulu, obrazložio je svoj stav\nUEFA ozvaničila Porto kao domaćina finala Lige prvaka, ali i potvrdila koliko će navijača prisustvovati\nDefanzivcu Manchester Cityja odobren zahtjev za promjenom državljanstva, nastupat će za Španiju\nLjubičić nakon ispisivanja historije: Ne letimo i s obje noge smo na zemlji, to je najbitnije\nMane nije pružio ruku Kloppu nakon meča, Nijemac sve objasnio: Očigledno da je ljut


Veća podrška posle otvaranja kancelarije u EU | Beograd | Novosti.rs\nJ. DINČIĆ | 14. maj 2019. 15:02 | Komentara: 0\nDelegacija grada je u Briselu predstavila planove razvoja. Predstavništvo Beograda će biti napravljeno po ugledu na druge slične velikih regiona. Planirane investicije za projekte 12 milijardi €\nGoran Vesić sa saradnicima u Belgiji / Foto Beoinfo\nKANCELARIJA Beograda u Briselu biće napravljena po ugledu na druge slične radne prostore velikih gradova i regiona. Otvaranje bi trebalo da doprinese boljem predstavljanju i jačanju podrške Evropske unije za projekte koji će se u narednom periodu realizovati u prestonici.\nDelegacija Beograda, na čelu sa zamenikom gradonačelnika Goranom Vesićem, zajedno sa nemačkom fondacijom "Konrad Adenauer", koja je organizovala posetu Briselu, razgovarala je sa predstavnicima Saveza nemačkih gradova i direktorima kancelarija Berlina i Frankfurta. Dogovoreno je da će se budući zaposleni u kancelariji Beograda u Briselu prvo obučavati u nekom od postojećih nemačkih regionalnih i gradskih predstavništava u ovom gradu.\nPROČITAJTE JOŠ: Vesić: Beograd u Evropu preko Nemačke\n- Za naš grad je bitno da bude prisutan na mestima gde se odlučuje, a Brisel je mesto gde se donose mnoge odluke koje su važne za srpsku prestonicu - istakao je Vesić. - Zahvalni smo i na tome što će Beograd dobiti priliku da svoje projekte razvija i uz pomoć EU.\nZamenik gradonačelnika je u evropskom sedištu fondacije "Konrad Adenauer" predstavio projekte razvoja Beograda u narednih deset godina. Planirane investicije za projekte su 12 milijardi evra, a očekuje se da se neki sprovedu i uz podršku EU. Među kapitalnim investicijama nalazi se i izgradnja beogradskog metroa koja bi sa realizacijom trebalo da počne 2020. godine, uz očekivane troškove od 3,86 milijardi evra. Vesić je u Briselu naveo da Beograd očekuje i izgradnja dva nova mosta preko Dunava i Save, kao i izgradnja dva tunela, jednog u samom centru grada, a drugog ispod Topčidera, kako bi se smanjila gužva i zagađenje.\nMeđu predstavljenim projektima, koje su i nemački domaćini okarakterisli kao impresivne, nalaze se i projekti nastavka obnove fasada Beograda.\nIzgradnja metroa je jedan od ključnih projekata\n- Naša strategija je da Beograd postane grad kreativne industrije. Na tom putu nam je potrebna podrška EU jer Beograd je važan za Srbiju i za Evropu - zaključio je Vesić.\nDirektor beogradske kancelarije fondacije "Konrad Adenauer" Norbert Bekman Dirkes rekao je da je važno da se vidi da i iz regiona i gradova dolazi evropska ideja i da su Srbija i Beograd na putu da postanu uspešne priče.\nPROČITAJTE JOŠ: KOLAPS U BEOGRADU: Gužve na Autokomandi, Gazeli, Pančevcu... (FOTO)\nOD GONDOLE DO DEPONIJE U VINČI\nMEĐU ostalim projektima koji će se naći u realizaciji u narednom periodu, Vesić je naveo proširenje beogradskog aerodroma, uređenje deponije u Vinči i početak separacije otpada u gradu. Očekuju nas i izgradnja fabrike za preradu otpadnih voda i gondole, rekonstrukcija Ulice kneza Miloša, Trga republike, četiri nove podzemne garaže i železničke linije od aerodroma do centra grada, kao i gradnja Nacionalnog stadiona.


OTKAZUJU SE KULTURNI PROGRAMI: Čekamo bolje dane… – Zrenjanin\nNa osnovu odluke Gradskog štaba za vanredne situacije Kulturni centar Zrenjanina prekida sa organizacijom i suorganizacijom programa i gradskih manifestacija u cilju sprečavanja epidemije izazvane širenjem koronavirusa. Program „Banatske bajke“ i Kulturnog leta sačekaće neke druge dane kada se stvore uslovi za njihovu realizaciju a od predviđenih direktnih programskih aktivnosti Kulturnog centra, koje obuhvataju: filmski, dečji, muzički i pozorišni program, takođe se prekida sa održavanjem.\n– Publiku u Kulturnom centru očekuju izložbe koje će se organizovati bez otvaranja uz mogućnost posete uz pridržavanje propisanih mera i broja prisutnih ljudi u zatvorenom prostoru. Preko naše Fejsbuk stranice publika će imati priliku da od autora-umetnika i organizatora postavki sazna sve potrebne detalje o izložbi. Podsećamo Vas da je obavezno nošenje zaštitinih maski u svim zatvorenim prostorima, pa i u našoj ustanovi – rekao je Vlada Đurić, pomoćnik direktora i rukovodilac programske službe.\nKraći pregled programskih aktivnosti u narednom periodu: Do 22. jula u izložbenom salonu KCZR otvorena je izložba Marjana Marića „Neistomišljenici“. Od 20. jula do 12. avgusta u malom salonu Narodnog muzeja biće otvorena izložba skulptorskih radova Marka Vukše, dobitnika prve nagrade prošlogodišnjeg Međunarodnog likovnog konkursa „30X30“. Izložbu organizuje Kulturni centar u saradnji sa zrenjaninskim Muzejom. Od 23. jula do 5. avgusta u izložbenom salonu KCZR nalaziće se izložba radova sa likovne kolonije Zavoda za kulturu vojvođanskih Rumuna na kojoj će biti izloženo 20 radova.\nDIREKTOR KULTURNOG CENTRA ZRENJANINA GORAN MARINKOVIĆ\n← NAREDBA GRADSKOG ŠTABA: Оtkazuju se manifestacije, zabranjuju okupljanja, obavezno nošenje maski…\nNARODNI MUZEJ U IZMENJENOM REŽIMU RADA: Posete uz poštovanje svih mera →


SKONUS- Najava usvajanja predloga Zakona o studentskom organizovanju - Magazin Student\n6 јула, 201923 октобра, 2019\nU Novom Sadu održana je druga redovna sednica najvišeg studentskog predstavničkog tela „Studentske konferencije univerziteta Srbije“ (SKONUS) na kojoj je ustanovljeno da je nacrt Zakon o studentskom organizovanju u potpunosti ispunio sve norme tako da će se do kraja meseca očekuje ocena Ministarstva nauke obrazovanja i tehnološkog razvoja. Zakon će precizno definisati položaj, delatnost, nadležnost, organizacija i način finansiranja studentskog parlamenta, studentskih organizacija, kao i okvir za ostvarivanja zajedničkih interesa studenata na nacionalnom nivou kroz rad studentskih konferencija i nacionalne studentske organizacije. Predsedništvo SKONUS-a nada se da će se zakon pred poslanicima skupštine Republike Srbije naći u septembru i očekuju njegovo usvajanje.\nNa sednici razmatran je i status studenata upisanih 2005. godine i kasnije kojima ističe zakonski rok o završetku studija. Devet od 14 prisutnih prisutnih predstavnika na konferenciji očekuje dogovor sa Ministrastvom nauke, obrazovanja i tehnološkog razvoja koji će biti povoljan za studente.\nProtekle nedelje održana je i Konferencija univerziteta Srbije (KONUS) gde se diskutovalo o finansiskoj mogućnosti univerziteta u Srbiji prilikom nabavke softvera za otkrivanje plagijata iTheniticate koje je do sada koristilo šest univerziteta od 14 članica. Zakonom o viskom obrazovanju propisano je korištećenje softvera prilikom provere doktorski teza, kao i master i diplomskih radova, međutim Kriminalističko- policijski univerzitet, Evropski univerzitet, Univerzitet „Metropolitan“ i Univerzitet Union- „Nikola Tesla“ nisu odgovrili na upitnik o korišćenju softvera. Sama primena softvera je veoma skupa tako da se KONUS obratio Ministarstvu za finansijsku pomoć univerzitetima kako bi se obezbedila adekvatna provera naučnih radova.


Koliko bi koštalo odustajanje od EU\nUkoliko bismo odustali od Evropske unije imali bismo politički problem koji bi se onda odrazio i na ekonomiju, jer je to geopolitičko pitanje za zemlje EU”, kaže Goran Nikolić\nIma li nam života bez Evropske unije? Vojislav Koštunica, lider DSS-a, misli da ima i predlaže da Srbija zaboravi na članstvo u EU, ali da kao samostalna i politički nezavisna država ima razvijenu ekonomsku saradnju sa zemljama unije. Bez toga ne bi ni bilo lako jer, kako kažu ekonomski stručnjaci, gro trgovinske saradnje odvija se upravo sa zemljama EU i bilo bi vrlo teško sada preusmeriti taj kurs na neku drugu stranu.\nObjašnjavajući da Srbija na tri načina sarađuje sa EU – putem trgovine, kapitala i radne snage, ekonomista Goran Nikolić, iz Instituta za evropske studije, kaže da je od 2005. do kraja oktobra 2011. godine izvoz u zemlje EU, računajući i Hrvatsku koja će uskoro biti članica, iznosio 90 odsto ukupnog izvoza, a uvoz iz tih zemalja bio je 80 odsto ukupnog uvoza. To znači da je u prethodnih sedam godina 85 odsto trgovinske razmene Srbije bilo sa zemljama EU i CEFTA.


Resetovanje odnosa Rusije i SAD urodilo plodom - 05.01.2017, Sputnik Srbija\nResetovanje odnosa Rusije i SAD urodilo plodom\n„Resetovanje“ u odnosima Rusije i SAD koje se desilo početkom prvog mandata baraka Obame donelo je korist, smatra državni sekretar SAD Džon Keri. 05.01.2017, Sputnik Srbija\n„Resetovanje“ u odnosima Rusije i SAD koje se desilo početkom prvog mandata baraka Obame donelo je korist, smatra državni sekretar SAD Džon Keri.\nObaveštajna služba SAD: Rusija je ozbiljna sajber pretnja\n5 Januar 2017, 16:48\n„Za vreme prvog mandata predsednika Obame SAD i Rusija su izvršile resetovanje odnosa, što je dovelo do osetne koristi, uključujući kontrolu za nuklearnim naoružanjem i organizaciju trase isporuka za naše vojnike u Avganistanu“, navodi se u Kerijevom pismu, posvećenom završetku posla aktuelne administracije.\nOn je dodao i da su SAD i Rusija uspele da rade zajedno, u zajedničkim interesima, navodeći kao primer nuklearni sporazum sa Iranom, kao i zaštitu morskih regiona i koordinaciju akcija oko problema Arktika.\nKari je naveo i da je u saradnji sa Moskvom bilo izvezeno hemijsko oružje iz Sirije. Pritom, generalni sekretar SAD je priznao da između dve države postoje nesuglasice o nizu pitanja, uključujući situaciju u Ukrajini, akcijama Rusije u Siriji i tzv. sajber napadima.


Fond za mikro razvoj ima program za mikro kreditiranje osmišljen sa ciljem da pruži podršku za ekonomsko osnaživanje i poboljšanje životnog standarda početnika u biznisu, malih preduzetnika, nezaposlenih, siromašnih i marginalizovanih grupa.\nFond za razvoj Republike Srbije je osnovan sa sledećim ciljevima: podsticanje privrednog razvoja, podsticanje ravnomernog regionalnig razvoja, unapređenje konkurentnosti domaće privrede, podsticanje razvoja proizvodnog zanatstva i uslužnih delatnosti, podsticanje zapošljavanja i podsticanje razvoja tržišta kapitala\nAgencija za strana ulaganja i promociju izvoza Republike Srbije (SIEPA) svojim aktivnostima pomaže srpskim preduzećima da izvezu svoje proizvode i usluge i postanu konkurentniji na stranim tržištima. U cilju povećanja konkuretnosti kako domaćih preduzeća, tako i Srbije, organizuju nastup srpskih preduzeća na najprestižnijim međunarodnim sajmovima i pomažu u uspostavljanju poslovnih kontakata i upoznavanju sa aktuelnim trendovima u različitim industrijama. Pružaju i finansijsku pomoć domaćim preduzećima za realizovanje marketinških aktivnosti usmerenih ka stranim tržištima, uvođenje sistema kvaliteta i opšte unapređenje njihove konkurentnosti. Organizovanjem seminara, treninga, kurseva, pomažu domaćim izvoznim preduzećima da napreduju kako bi na najbolji način iskoristila poslovne šanse na stranim tržištima i ostvarila maksimalne rezultate.\nAgencija za osiguranje i finansiranje izvoza Republike Srbije a. d. – AOFI obavlja poslove finansiranja i osiguranja čiji su komitenti izvozno orijentisana preduzeća. Agencija pruža dve vrste usluga izvoznim preduzećima: osiguranje izvoza od komercijalnih rizika i kratkoročno kreditiranje izvoznih poslova, direktno i/ili preko poslovne banke kroz poslove sufinansiranja i refinansiranja.\nPoslovni inkubator je institucija koja ima za cilj da kompanijama koje započinu sa poslovanjem pomogne u inkubaciji. Inkubacija je proces koji ima za zadatak da ubraza uspešan razvoj "start-up" kompanija tako što će preduzetnicima da obezbedi neophodne resurse i usluge.\nBusiness Incubator NS\nFondovi AP Vojvodine:\nGarancijski fond AP Vojvodine je osnovan sa zadatkom da olakša pristup finansijskom tržištu i obezbedi povoljnije uslove kreditiranja od onih koje nude banke. Ovaj zadatak Fond realizuje kroz svoju osnovnu delatnost, izdavanje garancija bankama kao sredstva obezbeđenja urednog vraćanja bankarskih kredita.\nUprava za kapitalna ulaganja AP Vojvodine ima za cilj ulaganje u programe i projekte od kapitalnog značaja za AP Vojvodinu kao zaloga daljeg i snažnijeg ekonomskog, privrednog, kulturnog i političkog razvoja AP Vojvodine u globalnoj orijentaciji Izvršnog veća Vojvodine ka evropskim integracijama Vojvodine i države Srbije.\nFond za razvoj AP Vojvodine je osnovan sa sledećim ciljevima: razvoja poljoprivrede i prehrambeno prerađivačke industrije, razvoj preduzetništva malih i srednjih preduzeća, povećanje zaposlenosti, rešavanje problema radno angažovanih lica koji su u procesu tranzicije ostali bez posla, povećanje izvoza, supstitucija uvoza, povećanje stepena inovativnosti, štednja energije kroz pronalaženje alternativnih rešenja, uvodjenje menadžment sistema kvaliteta, zaštite životne sredine i ravnomernog regionalnog razvoja.\nPokrajinski fond za razvoj poljoprivrede ima sledeće ciljeve: podsticanje razvoja poljoprivrede u Vojvodini i otklanjanje problema u oblasti poljoprivredne proizvodnje putem učešća u finansiranju programa unapredjenja i razvoja pojedinih oblasti poljoprivrede; podsticanje intenzivnije i kontinuiranije proizvodnje i obezbedjenja što više roba za izvoz; podsticanje osnivanja i organizovanja preduzeća u oblasti poljoprivrede; podsticanje razvoja zemljoradničkog zadrugarstva; predlaganje podsticajnih mera sistemskog karaktera na nivou Pokrajine.\nFond za pružanje pomoći izbeglim, prognanim i raseljenim licima ima sledeće ciljeve: pruža pomoć usmerenu na stambeno zbrinjavanje korisnika Fonda smeštenih u kolektivnim centrima i u podstanarskom odnosu; pruža pomoć za održivi povratak korisnika Fonda u mesto prethodnog prebivališta; predlaže nadležnim organima mere usmerene na trajnu i održivu integraciju i povratak korisnika Fonda; predlaže i podržava realizaciju programa zapošljavanja korisnika Fonda; pokreće i podržava inicijative; aktivnosti i mere usmerene na pružanje pomoći posebno ugroženim grupama korisnika Fonda (lica sa invaliditetom, socijalno ugroženih lica i dr.); inicira i podržava aktivnosti usmerene na obezbeđenje informisanosti korisnika Fonda posebno o pitanjima povratka, integracije i ostvarivanja statusnih prava; predlaže i podržava naučnu, kulturnu i prosvetnu saradnju u povratničkim sredinama.\nAktivnosti i usluge Agencije za razvoj malih i srednjih preduzeća su usmerene ka postojećim i potencijalnim preduzetnicima i malim i srednjim preduzećima u regionu Južne Bačke, kao i lokalnim organima vlasti i javnim institucijama u Regionu. Pored toga, pozitivni efekti aktivnosti Agencije se odražavaju i na ugrožene društvene slojeve, kao i na celokupan privredni prostor Vojvodine\nRegionalna agencija za razvoj malih i srednjih preduzeća


Investitor uhapšen zbog nepoštovanja zabrane radova - NOVA portal\nInvestitor uhapšen zbog nepoštovanja zabrane radova\nHronika Autor:Tanja Milovanović24. feb. 202117:18\nPolicija je danas prepodne zbog nepoštovanja rešenja građevinske inspekcije uhapsila investitora radova na izgradnji poslovno-stambenog objekta u Sazonovoj ulici br. 21 u Beogradu i odredila mu zadržavanje od 48 časova, saopštio je Sekretarijat za inspekcijske poslove Grada Beograda.\nInvestitor poseduje Rešenje o građevinskoj dozvoli izdato od Odeljenja za građevinske i komunalne poslove Uprave Gradske opštine Vračar, kojim se odobrava izgradnja jednostrano uzidanog stambeno-poslovnog objekta kao i Potvrdu o prijavi radova izdatu od istog organa, navodi se u saopštenju.\nInspekcijskom kontrolom 28. novembra prošle godine građevinski inspektor utvrdio je da na objektu u izgradnji postoje odstupanja od projektne dokumentacije, koja je sastavni deo građevinske dozvole, piše portal Politika.\nRešenjem građevinskog inspektora naložena je obustava radova i investitoru je dat rok od 30 dana da izmeni građevinsku dozvolu, ali je terenskom inspekcijskom kontrolom 4. januara ove godine utvrđeno da su na spornom gradilištu nastavljeni radovi i nakon donošenja rešenja o njihovom obustavljanju, kao i da je započeta izgradnja četvrtog sprata, objašnjava se u saopštenju Sekretarijata.\nS obzirom na to da ovi radovi nisu odobreni građevinskom dozvolom, ni tehničkom dokumentacijom koja je njen sastavni deo, gradilište je zatvoreno.\nO tome je u skladu sa odredbama Zakona o planiranju i izgradnji obaveštena nadležna policijska stanica, dok je građevinska inspekcija podnela krivičnu prijavu protiv investitora zbog krivičnog dela građenja bez građevinske dozvole.\nInspekcijskom kontrolom 2. februara utvrđeno je da su radovi na gradilištu nastavljeni i pored svih ranijih inspekcijskih zabrana, kao i da su uklonjene oznake zatvorenog gradilišta, te su zabrane ponovo postavljene, zbog čega je podneta dopuna krivične prijave protiv investitora.\nPostupak se i dalje vodi, a u toku je donošenje rešenja za uklanjanje svih radova izvedenih suprotno tehničkoj dokumentaciji koja je sastavni deo građevinske dozvole, prenosi Tanjug.\nSekretarijat za inspekcijske poslove apeluje na građane da obavljaju radove u skladu sa izdatim građevinskim dozvolama, jer će se svako odstupanje od ovog pravila sankcionisati.\nKako su nestajali dokazi protiv Veljka Belivuka


Predškolska ustanova Milica Nožica Архиве - Page 2 of 3 - Valjevo\n12. June 2019.\tComments Off on Predškolci Valjevu\nZavršna priredba valjevskih predškolaca Predškolske ustanove “Milica Nožica” dan je kada Gradski Trg procveta, ukrašen osmesima, obavijen dečjom radošću, ali i začinjem roditeljskim ponosom i po kojom suzom radosnicom. Dan koji stavlja tačku na jedno bezbrižno poglavlja, ali i zarez na dečje odrastanje, koje se iz obdaništa seli u školske klupe. U dvočasovnom programu tradicinalne završne priredbe valjevskih predškolaca, koja ...\nPinokijevci opet slave – “Svaki trud vredi na uspehu ne štedi”\n23. May 2019.\tComments Off on Pinokijevci opet slave – “Svaki trud vredi na uspehu ne štedi”\nOralno zdravlje čuvamo od najranijeg uzrasta. U organizaciji ” Zavoda za javno zdravlje” ” Doma zdravlja Valjevo”, Crvenog krsta i drugih zdravstvenih institucija, Nacionalna nedelja zdravlja usta i zuba donela je mnoge nagrade vrednim i talentovanim vaspitacima, kreativnoj i uzornoj deci čiji je spektar talenata zaista sirok. IJ ” Pinokio” PU ” Milice Nozice”, predskolska grupa 1 sa vaspitačima Vesnom ...\n6. February 2019.\tComments Off on Odigrana predstava za predškolce o bezbednosti u saobraćaju u okviru projekta City Walk\nU obdaništu “Vidra” u Gracu, u okviru projekta City Walk, odigrana je pozorišna predstava za stotinak predškolaca Predškolske ustanove “Milica Nožica”. Predstavu edukativnog karaktera namenjenu bezbednosti najmlađih u saobraćaju izveli su glumci Pozorišta za decu “Poletarac” iz Beograda. Na prijemčiv i zabavan način najmlađem uzrastu predstavljene osnovne saobraćajne lekcije i važnost poštovanja pravila u saobraćaju. U predškloskom uzrastu deca postepeno počinju da ...


Korona ušla u Skupštinu Srbije: Zaražena dva poslanika - Sputnjik Srbija\n13:12 12.11.2020 (osveženo 13:34 12.11.2020) Preuzmite kraći link\nMarković je tokom obraćanja u parlamentu, gde je u toku rasprava o izmenama Zakona o zaštiti stanovnika od zaraznih bolesti, rekao da su na koronu pozitivni poslanici JS Vojislav Vujić i Slavenko Nikolić.\nOn je rekao da su poslanici nosili maske i da nisu imali kontakta sa osobama koje su imale simptome, te da ne znaju kako su se zarazili.\nVujić i Nikolić su prethodnih dana bili u skupštinskoj sali, tokom trajanja rasprave o rebalansu budžeta.\nMarković je pozvao sve građane da poštuju mere i da ne dolaze na posao ukoliko su zaraženi.\nDo sada nijedna poslanička grupa nije objavila da je neko od njihovih poslanika zaražen, prenosi Tanjug.\nposlanici, virus korona, Skupština Srbije, Srbija


"Srbija nudi puno botoksa i silikona, to je sigurno", napisala je jedna od devojaka iz inostranstva koja prati Evroviziju. Međutim, nakon te uvrede čitav Tviter se ujedinio i stao na stranu "Hurricane".\n(VIDEO) SANJA VUČIĆ UMORNA NAKON NASTUPA Oglasila se čim je ustala i ovo je njena poruka\n"Ova nesretnica je bukvalno linčovana zbog vređanja Uraganki", glasio je komentar na Tviteru.\n- Evo na TV Holanđani ogovaraju Hurikanke da su kao glumice iz filmova za odrasle i pitaju se što su sve imale plastične intervencije - glasio je tvit, međutim i tu su gledaoci stali u odbranu naših devojaka. Napisali su da je naše devojke ružno komentarisala propala pevačica Karin Bloemen.\nPodsetimo, članice grupe "Hurricane" prošle su u finale Evrovizije koje će se održati u subotu 22. maja. Uraganke će nastupati pod rednim brojem 8.\nInače, pored svih obaveza članice su se posvetile obrazovanju. Ivana studira ekonomiju, Sanja arapski jezik, a tek da čujete na kom fakultetu je Ksenija apsolvent - više o tome na ovom linku.


VUČIĆ: Izgradnja IKEA robne kuće do kraja 2016, investicija vredna 300 mil EUR - Edukaplus\nVUČIĆ: Izgradnja IKEA robne kuće do kraja 2016, investicija vredna 300 mil EUR\nPredsednik Vlade Aleksandar Vučić razgovarao je danas, drugog dana boravka u Davosu na Svetskom ekonomskom forumu, sa švedskim premijerom Stefanom Lovenom o ekonomskim odnosima dveju zemalja, migrantskoj krizi i evropskim rešenjima.\n– Glavna tema susreta bili su ekonomski odnosi naše dve zemlje. Kompanija IKEA do kraja godine počinje izgradnju prvih objekata, što je investicija vredna oko 300 mil EUR – rekao je Vučić novinarima u Davosu.\nPrema njegovim rečima, prva robna kuća IKEA predstavlja investiciju od oko 75 mil EUR, a „Putevima Srbije“ ostaje još da brzo pomere naplatnu rampu Bubanj Potok.\n– Ulaganja i poslovanje skandinavskih kompanija u Srbiji predstavljaju znak da smo ekonomski sigurna zemlja. To je dobar signal drugim investitorima – istakao je Vučić.\nOn je naglasio da i druge švedske kompanije, kao što su „Tetrapak“ i ABB, posluju u Srbiji i da očekuje dolazak i mnogih drugih.\nVučić je izjavio da očekuje posetu švedskog premijera Srbiji u toku ove godine, kao i da je Švedska zadovoljna čvrstim evropskim stavom Srbije. – Radićemo na poboljšanju poslovnog ambijenta i privlačenju stranih investicija. To su nam glavni ciljevi – dodao je Vučić.\nOn je istakao i da nema nikakvih sumnji da će u Srbiji biti novih investicija, podsetvši na podatak da je prošle godine, kada nije bilo većih privatizacija („Telekom“, „Aerodrom“…) bilo 1,6 mlrd EUR investicija.


Veče poezije posvećeno Milutinu Petroviću\nTanjug 9. maja 2022. 23:26\nBEOGRAD – Pesničko veče pod nazivom „Pesnici sa Milutinom Petrovićem“ večeras je u Rimskoj dvorani Biblioteke grada Beograda održano kao uspomena na nedavno preminulog pesnika.\nModerator i domaćin večeri, književnik i urednik Vasa Pavković, podsetio je javnost na značajan opus nagrađivanog pesnika Milutina Petrovića (1941-2020) koji sadrži 13 objavljenih zbirki pesama.\nVeče poezije je kreirano prema konceptu da 12 pesnika pročita po jednu pesmu Petrovića i jednu svoju, i da pritom pripoveda zajedničke uspomene o velikom pesniku.\nIstaknuta pesnikinja Radmila Lazić je čitala pesme iz najznačajnije zbirke poezije Milutina Petrovića “Glava na panju” (Prosveta, 1971) za koju je dobio nagradu „Branko Miljković“.\n“Knjiga pesama “Glava na panju” je velika prekretnica ne samo za opus Milutina Petrovića, već i za samu srpsku poeziju, jer se ona do tada “davila” u neosimbolizmu, i upravo ovom knjigom je on taj tok preokrenuo”, napomenula je Lazić i onda čitala svoju kratku pesmu “Pegla na žar”.\nPesnik Slobodan Zubanović prisetio se da je upravo navedenu nagrađivanu knjigu kupio davne 1972. godine i uputio se od knjižare “Geca Kon” ka kafani “Kolarac” u okviru te kulturne institucije, da bi sasvim neočekivano upravo tamo video pesnika Milutina Petrovića.\nZa sam naslov zbirke, Zubanović je mislio da označava “sve autore koji se danas bave poezijom”.\nTako je njihovo prijateljstvo počelo sasvim slučajno, i Zubanović pamti taj dan po posveti koju mu je napisao Petrović datuma 28. aprila 1972. i ne može da veruje da je od tada prošlo punih 50 godina.\nBratislav Milanović je govorio o specifičnom karakteru Petrovića i naveo da je bio stidljiv, odnosno često imao veliku tremu kada je potrebno da javno čita svoje pesme, te da uglavnom nije voleo da nastupa pred publikom.\n“Izabrao sam pesmu od Milutina koju on sigurno ne bi čitao drugima ovako javno, a to je “Roman o trojici”. Ili bi možda pročitao samo jednu strofu i onda pobegao sa scene. Takav je bio Milutin”, objasnio je Milanović i prema konceptu pročitao svoju pesmu “Kako je Avelj ubio Kaina”.\nPomenuti vodič večeri Vasa Pavković je premijerno pročitao pesmu “Gavran i po” Milutina Petrovića, kao pravu ekskluzivu, jer ta poezija nije objavljena već je pronađena u zaostavštini.\n“Kad sam bio mlad, još uvek gimnazijalac, najzanimljivije književno veče mi je bilo u Domu omladine Pančevo. Lično Milutin je nama mladima čitao skoro celu zbirku pesama “Glava na panju”, jer nas je bilo tako malo na toj promociji. Meni je to bilo dragoceno, mada sam tom zbirkom bio fasciniran i mnogo pre te večeri, dok sam je čitao”, podelio je svoje utiske Pavković i čitao pesmu “Kobna spona” od Petrovića i svoju vezanu za rođendan pokojnog pesnika “Livadica posle Prvog maja”.\nMilutin Petrović bio je urednik književnih časopisa “Književna reč”, “Relations”, glavni urednik “Književnih novina”, pokretač i urednik magazina “Istočnik” i “Poezija”.\nJedan je od osnivača Srpskog književnog društva (SKD) i predsednik njihovog prvog Upravnog odbora.\nTako je pomagao mladim autorima da dođu do svojih prvih rukopisa, odnosno da im se radovi objavljuju u vidu specijalizovanih zbornika.\nMeđu njima je bila pesnikinja Zlata Kocić koja je sa setom govorila o Petroviću kao “veoma dragom i toplom čoveku, koji je bio veliki posvećenik rečima”.\nPrisetila se kako joj je objavljivao pesme, ona mu je nosila radove dok je bio urednik, onda su postali kućni, porodični prijatelji.\nKocić kaže da ju je fascinirala njegova neverovatna udubljenost u svemu što radi, dodajući da takvu predanost nije nigde srela, a primetila je da je stalno čitao njenu poeziju i manje je davao uvid u svoju.\nIvana Milankova je definisala Petrovića kao nekoga ko je “nevidljiv i vidljiv, postojan i nepostojan, pesnik ruba – ivice, senke” i složila se da je imao određene manire prilikom čitanja svojih pesama.\n“Bio je veoma uzbuđen, nervozan, kao da je morao da izađe iz svog sveta, tela, bića. Sećam se jedne pesničke večeri u Herceg Novom kada je nestala struja, njemu je to laknulo, jer će u mraku imati manju tremu, mada su doneli sveće”, rekla je Milankova i čitala njegovu “Poslednju pesmu” i svoj “Baltički profil”.\nPoznati pisac i glavni urednik izdavačke kuće “Arhipelag” Gojko Božović deli utiske kolega o javnim nastupima Milutina Petrovića.\n“Kada je uživo čitao svoje pesme, trudio se da to budu što kraće, da brže proleti vreme dok je za pozornicom. Trudio se da gotovo ništa i ne kaže tada. Opet, u privatnom odnosu, bio je sasvim suprotno. Zvao sam ga “Dobri duh razgovora”, jer je u kafani tokom druženja uvek imao šta da kaže, da se uklopi u priču sa svima, iako tema koju je počinjao nije bila toliko vezana za naše razgovore”, rekao je Božović i pročitao “Srce moje” od Petrovića i svoju pesmu “Odiseja”.\nZa knjigu “Promena” (SKZ, 1974) Milutin Petrović osvojio je nagradu „Milan Rakić“, a dobitnik je i “Disove nagrade”, “Žička hrisovulja” i nagrade “Vasko Popa”.\nPetrovićeve pesme su fragmentarnog eliptičnog oblika na samoj granici hermetične poezije.\nO preminulom pesniku govorili su i ostale kolege i prijatelji Dušan Novaković, Nikola Vujčić, Branko Kukić, Bojan Savić Ostojić, Dejan Matić, i drugi.\nVasa Pavković je pred kraj čitao kraću poeziju Milutina Petrovića i podsetio da je nedavno održan značajan naučni skup o ovom pesniku u Institutu za književnost u Beogradu.\nMilutin Petrović je rođen u Kraljevu, školovao se u Nišu i Beogradu.\nOsim navedenih zbirki, objavio je i druge knjige poezije – “Tako ona hoće” (1968), “Drznoveno roždestvo” (1969), “Svrab” (1977), “Stihija, izabrane i nove pesme” (1983), „O“ (1990), Knjiga „O“ i Naopako” (1991), “Rasprava s Mesecom/Poezija snova” (1993), “Nešto imam” (1996), “Naopako” (1997), “Protiv Poezije” (2007) i “Izbor” (2007).\nŽiveo je u Beogradu gde je i preminuo 28. decembra 2020. godine.


ZAPAD SE SUOČAVA SA ISTINOM DA SU DžIHADISTI BiH OPASNOST ZA EVROPU | SRNA\nZAPAD SE SUOČAVA SA ISTINOM DA SU DžIHADISTI BiH OPASNOST ZA EVROPU\nBEOGRAD, 9. NOVEMBRA /SRNA/ - Stručnjak za bezbjednost Predrag Ćeranić izjavio je da su ocjene francuskog predsjednika Emanuela Makrona o stanju na zapadnom Balkanu, konkretno u BiH u vezi sa radikalnim islamistima za zapadnu diplomatiju - suočavanje sa istinom.\n"Dakle, ispostavilo se da na zapadnom Balkanu, u bezbjednosnom smislu, problem nisu /srpski član Predsjedništva BiH/ Milorad Dodik i Srbi, nego ratnici džihada koji se u sve većem broju vraćaju sa sirijskog ratišta u BiH. Oni su opasnost ne samo po BiH i region, nego i za cijelu Evropu. Makron je zato i reagovao i ne treba uopšte sumnjati da francuske službe bezbjednosti u BiH imaju dovoljno informacija o svemu što se dešava", rekao je Ćeranić.\nOn za "Sputnjik" kaže i da je Makron, kada je dijelio "epitete", sigurno mislio i na unutrašnje političko pitanje BiH.\n"Ovo jeste prst u oko Sarajevu, ali je i pokazatelj da EU gradi vlastitu politiku, jer je Makron najavio osnivanje evropskih oružanih snaga, što je otklon od američke politike. A sadašnju politiku Sarajeva podržava `duboka država` Amerike", naveo je on.\n"Vjerujem da će sada uslijediti i razni testovi i analize francuskih analitičara i siguran sam da on to nije rekao tek tako, već je to dio šire politike prema zapadnom Balkanu, što se vidjelo i iz njegove prethodne odluke da ne dozvoli otvaranje pregovora sa Makedonijom i Albanijom", rekao je on.


Vučić srpskoj javnosti: Ne krivite pilote, oni su heroji\nIzvor: Vesti-online.com, 04.Apr.2015, 13:43\nTužilaštvo će ispitati svaku vrstu krivične odgovornosti za pad vojnog helikoptera u kojem je pogunulo sedam osoba, a svaku vrstu političke odgovornosti tražite od mene, rekao je na vanrednoj konferenciji premijer Srbije Aleksandar Vučić, ističući da su članovi posade heroji, a ne krivci i da javnost treba da prekine hajku na njih.\n- Zadovoljite se time što ste jurili i krivili ministre, generale i pukovnike i molim vas da sada ne krivite Omera Mehića. Kao bezbroj puta >> Pročitaj celu vest na sajtu Vesti-online.com << do sada želeo je da spase jedno dete, nije uspeo, sam je platio cenu. Omer nije, kriv, kao ni Bandić, i mnogi drugi - rekao je Vučić.\nVučić je rekao da posada helikoptera za njega lično i za vladu nije ništa kriva, da su oni heroji i da će ih tako pamtiti i on i Srbija. Prema njegovim rečima, da bi bila stavljena tačka na priču o helikopteru, potrebno je da tužilaštvo, koje je samostalan organ, uradi svoj posao i u to se niko neće mešati.\nPremijer je rekao da u čitavoj priči u vezi s padom helikoptera u kojem je poginulo sedam osoba vidi mržnju i želju za političkim obračunima, odbacivši istovremeno svaku insinuaciju prema kojoj je akcija spasavanja deteta bila zarad lične promocije pojedinih ministara.\nKako je rekao, komandant 204. vazduhoplovne brigade Predrag Bandić i stradali pilot Omer Mehić su u rodbinskim vezama, najbolji prijatelji, zbog čega, dodao je, teško da neko može i da zamisli takav scenario. On se, naveo je, trudi da pronađe i da vidi o čemu se radi i jedino što razume je da postoji nečija želja za ostvarenjem nekog političkog cilja.\nPiloti Omer Mehić, Milovan Đukalić, zastavnik Nebojša Trajić, mehaničar Ivan Miladinović i zdravstveni radnici Dževad Ljajić i Miroslav Veselinovic i beba Ademović su imena nastradalih, koja su u potrazi za krivcima za pad helikoptera zaboravljena, rekao je Vučić.\n- Mogu da izrazim još jednom najdublje saučešće porodicama stradalih i svima da poručim da oni za mene, i ako smem da kažem, za ovu vladu, nisu krivi ni za šta. Oni su heroji i tako ću ih pamtiti i uveren sam da tako treba da ih pamti Srbija - rekao je Vučić na konferenciji za medije.\nPremijer je napomenuo da juče objavljeni izveštaji ne prebacuju krivicu ni na koga, već govore o odgovornosti, uzrocima nesreće i greškama.\n- To je težak rad, to je vojska, težak život, jesam li nekada rekao da su za to odgovorni Tadić i Šutanovac, nisam nikada zato što nisu - rekao je premijer.\nNa konstataciju novinara da je ranije rekao da u izveštaju nije video ništa spektakularno premijer je ponovio da i dalje tako misli.\n- Pošto je to za vas spektakularno ja vam čestitam na tom spektaklu, meni baš ništa nije spektakularno - odgovorio je Vučić.\nNa pitanje da li će tražiti odgovor zašto su prekršene procedure pri samoj inicijativi za akciju i da li se tu nalazi odgovornost struktura koje nisu u vojsci, Vučić je odgovorio:\n- Hteli ste da kažete da li je kriv za nešto Gašić. Prevedite to i kažite tačno šta hoćete da kažete.. ti si Gašiću kriv za to što si hteo da spaseš dete - naveo je Vučić i dodao da će svi koji su prekršili procedure odgovarati po svim propisima.\nOdgovarajući na pitanje zašto je za mesto sletanja izabran aerodrom u Surčinu, Vučić je naveo da se iz izveštaja jasno vidi da je pilot najpre išao na VMA na koji nije mogao da sleti.\n- Išao je na VMA pa nije mogao da sleti na VMA... o čemu se radi... objasnite mi... šta, bliže je bilo ministru zbog novinarskih ekipa da ide u Surčin nego da dođe na VMA - pa Lončar živi od VMA na tri minuta ako ste to hteli da insinuirate - rekao je premijer.\nNa pitanje da li je bilo pritisaka na kontrolu leta Vučić je rekao da bi, kada bi se nešto takvo stvarno utvrdilo, "ko god da je tako nešto uradio - bio sto puta minsitar" značilo da je lud i da treba da odgovara za sva vremena. On je rekao da takav podatak nema i upitao da li neko ima podatke da je pritiska bilo.\n- Insinuacija je sledeća, oni su vršili pritisak i rekli kontroli leta da mu kaže da ne sleće gde želi, iako mu je to lakše, nego da sleti po najgorim uslovima da bismo mi mogli da se uslikamo za TV. Ili nisu normalni oni koji bi tako nešto uradili i to je ili za zatvor ili za lečenje ili ja ne razumem one koji takvo pitanje postavljaju. Tu baš nešto nije sasvim u redu - rekao je premijer.\nRTS: Vučić: Piloti nisu krivi, oni su heroji\nKurir: (VIDEO) VUČIĆ VANREDNO: Svih sedmoro u helikopteru za mene su heroji i nisu krivi ni za šta\nPolitika: Vučić: Piloti nisu krivi, oni su heroji\nRadio Televizija Vojvodine: Vučić: Piloti nisu krivi, zadovoljite se time što ste jurili ministre


OK Fest u Tjentištu se održava od 15 do 17 jula sledeće godine - Highwaystar Magazine\nOsma po redu OK avantura na Tjentištu očekuje nas 15/16/17 jula naredene godine.\nOni najverniji posetioci festivala već sada mogu da u svoj kalendar upišu termin još jedne festivalske avanture, koja ih očekuje u posebnom ambijentu Nacionalnog parka Sutjeska, jedinstvene prirodne oaze na ovom prostoru, koja sve koji je posete, ostavlja bez daha.\nIspratite : Završen sedmi Nektar OK Fest koji je definitivno bio trodnevna avantura za pamćenje\nOrganizatori su najavili da će uskoro objaviti više informacija o samom programu, izvođačima, sadržajima i početku prodaje ulaznica. Sve informacije biće dostupne na zvaničnoj festivalskoj stranici www.okfest.net\nNektar OK Fest vam i ovaj put obećava puno dobre zabave, druženja i pozitivne energije.\nDok čekamo 2022. goinu i OK Fest, možemo ispratiti i nedavno objavljeni official aftermovie koji donosi samo delić fantastične atmosfere sa Tjentišta ove godine. Tu su emotivne reakcije publike i samih izvođača koji nisu ostali imuni na posebnu energiju kako festivala, tako i mesta na kojem se održava.\nTags: 2022 godina, nektar, ok fest, tjentište\nPrevious Violončelista Nemanja Stanković izvodi album ”Tragovi” na Kolarcu 26. decembra\nNext Bednici objavili novi EP\nSvet, Vesti Nirvana odgovorila na tužbu bebe sa albuma “Nevermind”


Ponovo neredi i tenzije u sjevernom dijelu Kosovske Mitrovice - Region\nPRIPADNICI POLICIJE UPALI U APOTEKE DA PROVJERAVAJU DOKUMENTACIJU ŠTO JE IZAZVALO NOVE PROTESTE SRBA\nPrema izvještajima medija u sjevernom dijelu Kosovske Mitrovice ponovo je došlo do nemira i u toku je akcija policije Kosova, a srpski građani okupili su sei blokirali Ulicu kneza Miloša.\nReporter Kosovo onlajna, tvrdi da je kosovska policija došla iz Južne Mitrovice, upala je u jednu od gradskih apoteka kako bi provjerila kosovske carinske papire.\nPrema vijestima sa Kosova, u toku akcija policije u više mjesta na sjeveru, pored Severne Mitrovice i u Zvečanu. Mediji sa kosova tvrde da su u međuvremenu su na lice mjesta stigli i pripadnici jedinica ROSU, što je još više uznemirilo građane srpske nacionalnosti.\nTagovi: FenjerTVKosovoKosovska MitrovicaROSUZvečan


source.ba | Vozio 95 km/h i izgubio vozačku dozvolu svega 49 minuta nakon što je dobio\nNjemice 'navalile' na policajce misleći da su striperi\nPolicija je saopštila da je mladić vozio dva puta brže od dozvoljene brzine, odnosno 95 kilometara na čas u zoni u kojoj je ograničenje 50 kilometara na čas.\n"Neke stvari traju vječno, a neke ni cijeli sat", saopštila je policija.\nMladić je vozio četvoricu drugova u automobilu, navodi se u saopštenju i dodaje da je možda pokušao da ih impresionira vozačkim vještinama.\nNjemu je vozačka dozvola formalno oduzeta na četiri sedmice, ali je policija saopštila da će je dobiti nazad tek nakon "skupih dodatnih časova".\nOn se, takođe, suočava sa kaznom od 200 eura, dva kaznena poena na vozačkoj dozvoli kada je ponovo dobije, a probni period za novog vozača mu je produžen sa dvije na četiri godine, navodi BBC.


Feb 5, 2020 Microsoft\nSvet se suočava sa gorućim problemom koji u atmosferi stvara pokrivač gasa koji zadržava toplotu i menja svetsku klimu. Temperatura planete je već porasla za 1 stepen celzijusa i ukoliko se ovaj trend nastavi, posledice bi mogle biti katastrofalne.\nPrema zvaničnim podacima, čovečanstvo svake godine ispusti u atmosferu više od 50 milijardi metričkih tona dodatnih gasova sa efektom staklene bašte. Ovo nije problem koji traje nekoliko godina ili čak decenija, jer jednom kada višak ugljenika uđe u atmosferu, potrebno je i više hiljada godina da se rasturi. Svetski stručnjaci za klimu slažu se da se moraju preduzeti hitne mere kako bi se smanjile štetne emisije, odnosno dostigla „neto nula“ emisija, što znači da čovečanstvo mora ukloniti onoliko ugljen-dioksida koliko ga emituje svake godine.\nZbog toga je Microsoft nedavno predstavio revolucionarni plan za smanjenje i uklanjanje svog ugljeničnog otiska, koji podrazumeva da će kompanije do 2030. godine biti negativna na ugljen-dioksid, a do 2050. godine Microsoft će ukloniti iz okruženja sav ugljen-dioksid koji je emitovao od svog osnivanja 1975. godine.\nKompanija ulaže milijardu dolara za ubrzavanje globalnog razvoja tehnologija za smanjenje i uklanjanje ugljen dioksida, dok istovremeno pokreće inicijativu za korišćenje Microsoft tehnologija, kako bi pomogla svojim kupcima i dobavljačima širom sveta da smanje sopstvene negativne uticaje na atmosferu i životno okruženje.\nKao i većina „karbon neutralnih“ kompanija, Microsoft je do sada bio posvećen izbegavanju emisija štetnih gasova, odnosno uklanjaju onoliko ugljen-dioksida koliko kompanija proizvede. Kompanija sada ide korak dalje i do 2030. godine postaće „ugljen-dioksid negativna“, što znači da će iz atmosfere ukloniti više ugljen-dioksida nego što godišnje proizvede, dok će do 2050. ukloniti količinu ekvivalentnu ukupnoj količini emisije za proteklih 45 godina. Deo ovih napora sprovešće se kroz tehnologije negativnih emisija, pošumljavanje, sekvestraciju ugljenika u tlu, kao i njegovu hvatanje i skladištenje.\nDo 2025. godine Microsoft će se stoprocentno snabdevati obnovljivom energijom, dok će do 2030. godine biti sprovedena elektrifikacija globalne flote vozila za operativne procese. Pored internih napora da smanji sopstveni otisak, Microsoft svojim kupcima nudi brojne alate koji će im pomoći u održivom poslovanju. Lanisiran je kalkulator održivosti koji analizira procenjene emisije i pomaže korisnicima da prate uticaj ugljen-dioksida u svojim cloud okruženjima, kao i niz drugih rešenja koja imaju za cilj rešavanje problema koje ima ključan značaj za svakog pojedinca na planeti i generacije koje dolaze.


Niko neće dobiti 50.000 KM kao nagradu za informaciju o Gačiću » pressing.ba\nNiko neće dobiti 50.000 KM kao nagradu za informaciju o Gačiću\nIako je prvobitno obećana nagrada za informaciju o tome gdje se nalazi Edin Gačić, niko od građana neće dobiti 50.000 KM.\n25.02.2019 u 18:32\n„Iskren da budem, mi nemamo ništa protiv da neko dobije nagradu za dojavu i odmah da kažem da se Vlada KS ne pokušava sakriti, niti izvući iz ove priče“, dodao je Forto za naš portal.\n„Za nas je pri dodjeli nagrade od 50.000 KM mjerodavan samo policijski izvještaj. Ako taj izvještaj bude takav da niko nije imao pravu informaciju, onda novac niko neće ni dobiti“. Nas je zanimalo kada je posljednji put razgovarao o ovoj temi sa Admirom Katicom, ministrom unutrašnjih poslova KS-a. „U petak smo posljednji put razgovarali o ovoj temi. Tada mi je samo kazao da je izvještaj u pripremi i da će ga uskoro dostaviti“, kazao je premijer KS-a Edin Forto za Radiosarajevo.ba.


Austrija u šoku, ministarka prije izbora bila bioenergičarka - CdM\nAustrija u šoku, ministarka prije izbora bila bioenergičarka\nRanije zanimanje nove ministarke privrede Austrije Margarete Šrambek izazvalo je buru, pošto je prije ove funkcije radila kao bioenergetičarka.\nMinistarka, koja je članica Narodne partije Austrije (OVP) imala je prijavljenu firmu kao bioenergetičar, pa je, između ostalog, imala odobrenje da radi sa rašljama i drugim rekvizitima na uklanjanju loše energije u tijelu ili otkrivanju voda.\nPojedini mediji sada se pitaju da li je takvo zanimanje moguće usaglasiti sa novom funkcijom, pa tako bečki dnevnik Kronen cajtung navodi da je Šrambek imala odobrenje za rad kao bioenergetičar od 1. novembra 2010. do 5. januara ove godine.\nKabinet ministarke potvrdio je vjerodostojnost dokumenta koji je objavio Kronen cajtung, dodajući da je dozvola za rad važila samo do stupanja na novu dužnost u vladi.\nNeposredno prije nego što je izabrana na funkciju u vladi Šrambekova je bila direktorka u austrijskom telekomunikacionom operateru A1.\n„Dozvolu za rad kao bioenergetičar izvadila je samo zato što je to lično interesovalo, ali tim poslom se nikada nije bavila“, navode u njenom kabinetu.\nAustrijski mediji veoma su „osjetljivi“ na bioenergetičare od kada se saznalo da su bečke vlasti angažovale jednog bioenergetičara i platile mu ogromnu sumu za učešće u projektu izgradnje Kliničkog centra sjever (KHN).\nTaj bioenergetičar dobio je, naime, 95.000 eura, za „energetsko čišćenje placa“, na kojem se gradi bolnica, kao i zaštitu od „spoljnih uticaja“, a ta je afera kasnije dovela do brojnih smjena u nadležnim institucijama grada Beča.\nTagoviAustrija bioenergija Margareta Šrambek Ministarka\nGrčka crkva traži da sveštenici ostanu državni službenici\nBabiš: Nikada neću podnijeti ostavku, nikada


Obnova, sanacija, Leskovac :: Daibau.rs\nTražite dobrog majstora za obnovu, sanaciju? Skupili smo i proverili majstore za obnovu, sanaciju koji rade u mestu Leskovac i okolini. Pošaljite potražnju i zainteresovani majstori za obnovu, sanaciju će vas kontaktirati za pregled, predračun i ponude.\tUgodan majstor za obnovu, sanaciju Leskovac, koji može da uradi:sanacija starijeg stana, majstor za obnovu, i ostale povezane poslove će se sigurno naći i za vas.\tViše\n15 NAJBOLJIH REZULTATA ZA: MAJSTORI ZA OBNOVU, SANACIJU LESKOVAC\nFirma ALKAĐO-UKRAS iz Leskovca uspešno se bavi od 2012. godine gipsarkim molerskim i fasaderkim radovima. Naš tim može se pohvaliti pre svega pedantnom, urednom i čistom uslugom po kojoj su dobro pozn...\nOPŠTA GRAĐEVINSKA RADNJA ZORAN STOJANOVIĆ PREDUZET\nOPŠTA GRAĐEVINSKA RADNJA ZORAN STOJANOVIĆ iz Vlasotinca je na našem tržištu još od 2003. godine i od tada se uspešno bavimo grubim građevinskim radovima. Naš tim i ekipa su vema uspešni u svom poslu, ...


SEEbiz.eu / RS / NLB banka fondu Trend mora platiti milion eura\nNLB banka Trend Blagota Radović Zetagradnja\nDatum objave: 26.12.2018. - 19:11:04\nTo je naslijeđeni spor sadašnjeg vlasnika Trenda Blagote Radovića (vlasnika građevinske kompanije Zetagradnja) koji je nastao još prije 5-6 godina kada je fondom sa svojom istoimenom privatnom firmom DZU Trend rukovodio Mihailo Madžarović. Predmet spora je bio novac koji je potrošila Madžarovićeva privatna firma, a taj novac u korist banke u krajnjem pokriven je iz novca fonda Trend.\nOd milion eura koje banka mora da plati 290,5 hiljada su kamate koje su se obračunavale na dva iznosa glavnice od 290,5 hiljada i 410,48 hiljada eura, počev od 21. februara 2013. godine do konačne isplate.\nPresuda je postala pravosnažna nakon odluke vijeća Apelacionog suda koji je, između ostalog, utvrdio da se shodno odredbama statuta Trenda imovina fonda, tužioca u ovom sporu „ne može od strane društva za upravljanje koristiti za garancije, odnosno, pokrivanje sopstvenih obaveza društva za upravljanje investicionim fondom Trend“.\nProblem je nastao što je NLB banka umjesto novca sa računa DZU Trend, naplatila potraživanje od fonda Trend, koji je posebno akcionarsko društvo, a kojim je istoimeno DZU samo upravljalo.\nApelacioni sud je utvrdio da „ne stoje navodi žalbe tuženog da je tužena imala saglasnost tužioca da sredstva sa računa tužioca prenese na račun tužene, s obzirom na to da je imala saglasnost izvršnog direktora DZU Trend Mihaila Madžarovića“.


Spasioci Beograda i Prištine ovoga puta na istom zadatku /foto/ - Sputnjik Srbija\n17:15 27.11.2019 Preuzmite kraći link\nPripadnici Specijalističkog tima za pretragu i spasavanje iz ruševina Sektora za vanredne situacije MUP-a Srbije nalaze se u Albaniji kao ispomoć na saniranju posledica zemljotresa. Spasilački tim iz Srbije izvukao je za sada dva tela poginulih u razornom zemljotresu u mestu Tumana, a šef srpskog tima u ovoj operaciji Davor Vidović kaže „da su svi spasioci u Albaniji sa jednim ciljem — da se pomogne ugroženima“.\nVidović za Sputnjik kaže da se naš tim sastoji od 13 ljudi, trenutno su u Draču, odakle će biti dalje angažovani po potrebi.\nČak 524 zemljotresa\nOn kaže da su odmah po dolasku počeli sa radom i da imaju puno posla i stalno su u pokretu, jer imaju svu opremu koja je potrebna u sličnim situacijama. Od snažnog jučerašnjeg zemljotresa koji je pogodio Albaniju, na tom prostoru je u međuvremenu zabeleženo čak 524 zemljotresa, saopšteno je iz Odeljenja za seizmologiju Instituta za nauku u Tirani. Četiri zabeležena potresa imala su jačinu veću od 4,5 stepeni, uključujući i onaj razorni juče u 3 časa i 55 minuta koji je bio jačine 6,3 po Rihterovoj skali.\nSrbi, spasioci, Albanija


Keri: Ruska podrška Asadu - moguć sukob sa SAD\nDržavni sekretar SAD Džon Keri izjavio je da bi vojna podrška Rusije snagama Bašaru Al Asadu mogala da poveća rizik od sukoba sa koalicijom za borbu sa ID.\nKeri je, u intervjuu italijanskom dnevniku "Stampa", rekao kako je poručio ruskom ministru spoljnih poslova Sergeju Lavrovu da su Sjedinjene Američke Države zabrinute zbog vojne podrške Moskve Asadu u sirijskom građanskom ratu koji ulazi u petu godinu.\n"Ovakve akcije bi mogle izazvati dalju eskalaciju sukoba i dovesti do gubitka još nevinih života, povećati talas izbeglica, rizikujući suočavanje sa anti-IS koalicijom koja deluje u Siriji", porucio je Keri, prenela je agencija Rojters.\nBritanska agencija navodi da Keri nije rekao šta je mislio pod rečju koalicija, ali se verovatno odnosilo na SAD i njene saveznice koje izvode vazdušne napade po položajima pod kontrolom ID u Siriji i u susednom Iraku.\nI Izrael je izrazio zabrinutost za uključivanje Rusije na Asadovoj strani u sukobu u Siriji što bi moglo "slučajno" da dovede do sukoba između ruskih i izraelskih snaga na terenu.\nRusija je unapredila sirijske pomorske pešadijske snage i teško naoružanje uključujući tenkove i helikoptere u vazduhoplovnoj vojnoj bazi Latakia, luci na Sredozemnom moru, naveli su američki zvaničnici što povećava mogućnost od sukoba u sirijskom vazdušnom prostoru.\nPrvu generaciju međunarodne koalicije čine 10 članica NATO saveza i one predstavljaju jezgro koalicije protiv ID - SAD, Kanada, Velika Britanija, Australija, Danska, Francuska, Nemačka, Italija, Poljska i Turska da bi se tim snagama pridružile još neke zemlje iz regiona.


U GRADIŠCI ZA DVA DANA KAŽNJENO 159 VOZAČA\nOd ukupnog broja kontrolisanih vozača, sankcinisano 70%.\nNa području koje operativno pokriva Policijska uprava Gradiška, 20. i 22.04. realizovana je akcija pojačane kontrole učesnika u saobraćaju sa akcentom na kontrolu traktora, radnih mašina i tehničke neispravnosti vozila.\nTokom navedene akcije, ukupno je kontrolisano 227 učesnika u saobraćaju, kojom prilikom je sankcionisano 159 vozača ili 70%. Po akcentu akcije sankcionisana su 124 vozača, dok je 35 vozača sankcionisano po drugim osnovama.\nOd 124 sankcionisana vozača po akcentu akcije, 106 vozača sankcionisano je zbog tehničke neispravnosti vozila, 16 vozača je sankcionisano zbog nekorištenja žutog rotacionog svjetla na traktoru, 1 vozač zbog neregistrovanog traktora i 1 vozač zbog isteka važenja polise osiguranja.\nMađarska završila prototip “MASOVNOG” ventilatora koji može spasiti pacijente\nNakon sjednice Kriznog štaba Srpske, FSRS: “ZAHTIJEVAMO NASTAVAK TAKMIČENJA”\nU Briselu ograničenje brzine 30 kilometara na čas\n20. Juna 2021. 20. Juna 2021. mmgradiska\nKorona žurka u lokalu kod Gradiške: Policija zatekla 14 gostiju VAN RADNOG VREMENA


LSV | Preispitati Energetski sporazum sa Rusijom, obeštetiti Vojvodinu\nNovi Sad, 11. septembar 2017 - Devet godina nakon što je septembra 2008. u republičkom parlamentu ratifikovan Energetski sporazum sa Rusijom, više je nego jasno da Srbija od njega ima samo štete i da se on zato mora, barem, preispitati.\nNIS je poklonjen u bescenje, kompanija sa većinskim ruskim vlasništvom crpi naftu i gas po najnižoj rudnoj renti u Evropi, a sedam puta nižoj nego u Ruskoj Federaciji. Pride, gospodari sa 78 geotermalnih izvora u Vojvodini.\nOd obećanja o Južnom toku i milionima koje će Srbija inkasirati ostale su dve cevi u Šajkašu. Od obećanja da Kosovo neće biti nezavisno, takođe, ništa.\nNa sve to smo upozoravali odbijajući da glasamo za Energetski sporazum septembra 2008. i organizujući tada proteste pred rafinerijama u Vojvodini, ali i svih ovih godina.\nDevet godina se borimo protiv lošeg Energetskog sporazuma i nismo se umorili.\nUvereni smo da će pre ili kasnije odgovarati oni koji su pristali na to da ovakvim sporazumom nanesu štetu svojoj zemlji ili nisu učinili dovoljno da se sporazum preispita i šteta zaustavi.\nIsto tako, godinama se borimo za to da se Vojvodina obešteti za prodaju Naftagasa, ali i da republička vlast prestane da omalovažava pokrajinske institucije.\nU vezi sa tim, podsećamo Vladu Republike Srbije da joj je Skupština AP Vojvodine pre skoro tri godine uputila Informaciju o potrebi obeštećenja Vojvodine po osnovu ulaganja građana u izgradnju Naftagasa i drugih delova NIS-a na njenoj teritoriji, o kojoj se još nije izjasnila.\nUjedno, sa žaljenjem konstatujemo da Pokrajinska vlada i parlament, ćute na ovo ignorisanje i ponižavanje njenih institucija, uprkos činjenici da je sada ista vladajuća većina i na pokrajinskom i na republičkom nivou.\nVladu Republike Srbije podsećamo i na poslaničko pitanje narodne poslanice Olene Papuge postavljeno 30. juna: Da li je i kada razmatrala tu informaciju i šta je tim povodom preduzela?


Ninder Dalal’S Baby Shower640\nC:\_Documents And Settings\_Anil Dal...\nGlavni ekonomsli parametri u Srbiji pocetkom 2009 - osvrta na svetsku krizu i uticaj na Srbiju\nUTICAJ RECESIJE NA PRIVREDU SRBIJE Boško Živković Ekonomski fakultet Beograd 2.\nPrvo pitanje: da li u Srbiji deluje mehanizam negativne povratne sprege realnog i finansijskog sektora? Ako je sistem počeo da deluje, intenzitet recesionog udara će se pojačavati a gubici će rasti. Argumenti u korist afirmativnog odgovora na ovo pitanje su sledeći. 3.\n- Ekonomski institut Tendencije u privredi se, uglavnom, pogoršavaju. Produbljuje se opadanje industrijske proizvodnje, izvoza, uvoza, unutrašnje trgovine. Iako je slab rezultat proizvodnje u januaru delimično prouzrokovan i prekidom u snabdevanju gasom u delu tog meseca, te tendencije su neosporne i saglasne su sa tendencijama u svetskoj privredi. Izuzetak su cene sa visokim porastom tokom prva dva ovogodišnja meseca – nasuprot jenjavanju inflacije u većini zemalja. 4.\n- Ekonomski institut 5.\n- Ekonomski institut 6.\n- Ekonomski institut Rast svetske industrijske proizvodnje i izvoza, u % Izvor: IMF - World Economic Outlook Update, 28. januar 2009. 7.\n- Ekonomski institut 8.\n- Ekonomski institut 9.\n- Ekonomski institut 10.\n- Ekonomski institut 11.\n- Ekonomski institut 12.\n- Ekonomski institut 13.\n- Ekonomski institut 14.\n- Ekonomski institut Razlog za optimizam: finansijski (dominantno bankarski) sektor Srbije nije havarisan. Ali:

ponuda kredita domaćih banaka se smanjuje,

stanje depozita po viđenju je visoko varijabilno,

likvidnost u realnom sektoru se smanjuje,

broj nelikvidnih preduzeća se povećava,

tražnja za evrom je tokom poslednjih nekoliko meseci rasla.

\n- Ekonomski institut 16.\n- Ekonomski institut Pitanje br 2: da li postoji verovatnoća uparivanje valutne i banakrske krize 17.\n- Ekonomski institut AKTIVAN SCENARIO (od 24.2.09) - korigovane otplate sa 31.12.08 18.\n- Ekonomski institut OSNOVNI SCENARIO 19.\n- Ekonomski institut BEZ MMF-a - inflacija 2009. 15%, realna deprecijacija 6% Recommended


OK RADIO O NOVOJ NAŠOJ REČI - NOVA NAŠA REČ\nOK RADIO O NOVOJ NAŠOJ REČI\nNovembar 28, 2016 Nova Naša Reč Aktuelno 0\nPrvi jubilej NOVE NAŠE REČI\nRegionalne vesti – Nedelja 27.11.2016 – 11:47\nLeskovački nedeljnik “Nova Naša reč” obeležava pet godina od kada je izašao prvi broj.\nJedna od naslovnica nedeljnika FOTO sreenshot– Ovo i jeste bukvalno avantura i grčevito nastojanje da grad ima pisani trag koji će, generacijama posle nas, biti svedočanstvo, dokaz, a možda i pouka, šta se radilo i kako se živelo u Leskovcu ovih godina” – navodi se u uredničkom uvodniku koji potpisuje redakcija u najnovijem broju “Nove Naše reči”.\n– Slažemo se da pet godina i nije datum za veliku pompu ali nama, a verujemo i vama koji nas pratite, znači da smo uspeli da se održimo toliko dugo.\nTačno 240 petka smo bili na kioscima sa različitim sadržajima, uz jasnu uređivačku politiku: pouzdano, tačno, profesionalno i novinarstvo odgovorno pred javnošću – dodaje se u uvodniku.\nU “Novoj Našoj reči” kažu da su pre pet godina počelii, bukvalno, po „oruk“ sistemu.\n– U početku nismo znali ni kako ćemo da platimo štampanje novina, honorari su bili tema za tamo negde, posle ko zna koliko brojeva. Da li da se sećamo kako su nas sve minirali, sprečavali, sputavali?\nNe želimo, neka im je svima na čast, život je previše kratak da bi smo se bavili banalnim stvarima, banalnim ljudima i banalnim pokušajima – piše redakcija u svom obraćanju čitaocima i široj javnosti.\n– A sve to o čemu ne želimo da govorimo najbolje definišu reči našeg kolege: „Nova naša reč“ je onaj medij o kome plasiraju priče da ga niko ne čita ali svi znaju o čemu piše. I prepisuju“. Pametnom dosta – poručuju iz „Nove Naše reči“.\nPonosni su što su, ipak, uspeli da dočekaju i petu godišnjicu u vreme kada se sve više medija gasi i kada je, kažu, pokretanje štampanog medija „avantura zbog koje su mnogi mislili da je unapred i obavezno osudjena na propast“.\nRedakcija najveću zahvalnsot upućuje „svima onima koji veruju u ovu avanturu“ ali „i onima koji ne veruju” jer ih, objašnjavaju, to motiviše.\n– Nova Naša reče je jedan od veoma retkih štampanih medija u Srbiji, i medija uopšte, čiji osnivač je nevladina organizacija“, navodi se u saopštenju redakcije i dodaje da „mediji civilnog sektora imaju posebnu odgovornost i obavezu u promociji pouzdanog, profesionalnog i novinarstva odgovornog pred javnošću“.\n„Nova Naša reč“ je, navode, „ i hroničar vremena ali i čuvanja od zaborava ljudi, događaj i onoga što je bilo nekada, o čemu se mnogo priča a malo, suštinski, zna“.\nRedakcija najavljuje i novu knjigu dugogodišnjeg leskovačkog novinara, istraživača i hroničara Save Dimitrijevića, koji se najčešće bavi istraživanjem ljudi i dogadjaja u periodu izmedju dva svetska rata, u kome je Leskovac bio drugi grad po razvijenosti, izmah posle Beograda, i pripremu novog broja naučnog časopisa „Pogledi“ za koji pišu i uredjuju ga profesori nekoliko univerziteta iz Srbije i Bugarske kao i kn jigu o Leskovčanima u beogradskoj i inostranoj dijaspori.\nRadio 021: SAMO NAPRED


Beta 6. avgusta 2017. 11:00\nKineski ministar spoljnih poslova Vang Ji pozvao je sve strane da se vrate za pregovarački sto nakon što je Savet bezbednosti UN sinoć jednoglasno uveo oštrije sankcije Severnoj Koreji.\nKineski ministar spoljnih poslova rekao je posle sastanka sa ministrom spoljnih poslova Severne Koreje Ri Jong Hoom u Manili da njegova zemlja treba da poštuje rezoluciju UN i prestane da provocira „dobru volju medjunarodne zajednice“ testiranjem balističkih raketa i nuklearnim testovima.\n„Cilj je da se pitanje nuklearnog naoružanja na poluostrvu (Korejskom) vrati za pregovarački sto i da se kroz pregovore potraži rešenje za denuklearizaciju i stabilnost poluostrva“, kazao je on.\nSeverna Koreja se povukla iz pregovora 2009. u znak protesta zbog medjunarodne osude njihovog testiranja balističkih raketa. Pjongjang je prošle nedelje testirao dve interkontinentalne balističke rakete koje mogu da pogode američko tlo.\nŠef kineske diplomatije je ponovio predlog „dvostruke suspenzije“, odnosno zaustavljanje severnokorejskog nuklearnog programa i zajedničkih vojnih vežbi SAD i Južne Koreje. On je rekao da je to najproduktivniji način da se spuste tenzije i stvore uslovi za pregovore.\nSavet bezbednosti UN sinoć je usvojio rezoluciju koja predvidja nove i pooštrene sankcije Severnoj Koreji kojoj će biti uskraćena jedna milijarda dolara godišnjih prihoda.\nNove sankcije u oblasti industrije gvoždja, uglja i ribolova, prve su takve sankcije uvedene protiv Pjongjanga na inicijativu SAD. Sankcije se odnose na izvoz iz tih oblasti. Prema procenama, Severna Koreja od izvoza zaradi godišnje oko tri milijarde dolara.\nJednoglasna odluka Saveta bezbednosti UN jer su za rezoluciju glasale sve članice, njih 15, svedoči o promeni stava Kine koja je Severnoj Koreji do sada bila glavni oslonac.


Mirko Ćurić: NE ŽELIMO DA PRIČAMO PRAZNE PRIČE, MI SE RADOM DOKAZUJEMO\n„Za SNSD je 365 dana kampanja, ne želimo da pričamo prazne priče, mi se svakog dana radom dokazujemo, u želji da Trebinje bude otvoren i prosperitetan grad, u koji će ljudi sa radošću dolaziti“, rekao je danas Mirko Ćurić, kandidat SNSD na početku zvanične kampanje za gradonačelnika Trebinja na prijevremenim izborima, koji će biti održani 17. februara ove godine.\nU obraćanju novinarima u prostorijama stranke, kojem su prisustvovali i predstavnici osam političkih partija koji ga podržavaju: DNS, SP, Ujedinjena Srpska, Pokret za Trebinje, NDP, Srpska radikalna stranka, Partija ujedinjenih penzionera i Demokratski savez, Ćurić je istakao da je srećan i ponosan na broj političkih subjekata koji su mu, kao kandidatu SNSD-a, dali podršku.\n„Prije tri godine naša koalicija je bila u manjem broju, sada znamo da je ono što smo radili u prehodnom periodu dobro i da je pozitivno ocijenjeno, i naše dalje djelovanje će biti usmjereno na podizanje standarda građana, jer smo na vratima Evropske unije“, rekao je Ćurić.\nPodsjeća da je u brojne projekte na području našeg grada, Grad Trebinje, uz podršku Vlade RS i Srbije, te energetskog sektora, uložio na desetine miliona maraka.\n„Vlada RS i energetski sektor su 20 miliona KM uložili u razvoj Trebinja. Sa Zavodom za zapošljavanje RS u prethodnom periodu izdvojili smo tri miliona 163 hiljade KM za zapošljavanje, najviše – za projekte samozapošljavanja i pripravnike, a zaposleno je 505 ljudi. Realizovani su brojni projekti na polju vodosnabdijevanja i navodnjavanja, gradi se zatvoreni bazen, uređuje se Ćatovića krak, obnovljena je fasada na zgradi Srednjoškolskog centra, uređen gradski park, nastavljen projekat izgradnje sistema video-nadzora. Ovih dana očekujemo početak radova na hendeku oko Starog grada, te izgradnji duhovnog centra Mrkonjići, za šta je Vlada Srbije donirala dva miliona, odnosno 400 hiljada evra“, rekao je Ćurić.\nHercegovina je, dodaje, od Vlade Srbije dobila 10 miliona evra za izgradnju dionice puta Tjentište-Foča-Šćepan Polje, a radovi se očekuju u narednom periodu.\nNavodi da se samo dobrim radom, uz slogu i sinergiju, mogu ostvariti projekti značajni za Trebinje.\n„Građani su rekli da hoće mir i slogu, što su dobili od prije dvije godine naovamo, nećemo da pričamo prazne priče, mi smo se radom dokazali i samo nastavljamo ono što smo započeli“, istakao je Ćurić.


Komesar Saveta Evrope za ljudska prava Nils Muižnieks završio mandat\nNils Muižnieks, odlazeći Komesar Saveta Evrope za ljudska prava, oprostio se danas od te organizacije i svojih kolega na kraju šestogodišnjeg mandata, i izrazio uverenje da će njegova naslednica Dunja Mijatović koja preuzima tu funkciju 3. aprila, obaviti „fantastičan posao“.\n„Sa gorkoslatkim osećanjima objavljujem ovu poslednju poruku na kraju svog šestogodišnjeg mandata komesara Saveta Evrope za ljudska prava“, napisao je Muižnieks (54) na vebsajtu Saveta Evrope.\nRekao je da odlazi „teška srca“, znajući da toliko kriza u oblasti ljudskih prava širom Evrope zahteva akciju, znajući da su „toliki prijatelji i partneri i dalje u pritvoru ili zatvoru, a da nisu počinili nikakav zločin, i da toliko žrtava kršenja ljudskih prava nije bliže dobijanju pravde“.\nMuižnieks je rekao da istovremeno vidi nadu u tome da toliko ljudi ulaže vreme u pomaganje drugima, stavlja profesionalizam na uslugu javnosti i rizikuje živote u potrazi za istinom i u nastojanju da od moćnika traže odgovornost.\n„Vrlo profesionalan i posvećen tim u kancelariji Komesara ostaje nepromenjen, i uveren sam da će moja naslednica Dunja Mijatović obaviti fantastičan posao“, napisao je Muižnieks u oproštajnoj poruci, dodajući da je bila ogromna privilegija da služi kao komesar za ljudska prava.\nNils Muižnieks bio je komesar za ljudska prva od 2012-2018, a pre njega Tomas Hamarberg (2006-2012) i Alvaro Hil-Robles (1999-2006).


Posljedice štrajka u Željeznicama RS: U LUKAVCU SE GASE DVIJE FABRIKE – Radio Feral\n15/06/2011 Mirza Musanovic\t0 Comments\nDvije fabrike u sklopu GIKIL Global Ispat koksne industrije Lukavac danas će biti ugašene zbog nedostatka osnovnih sirovina za proizvodnju. Stoga je nužno da se vozovi sa sirovinama, koji danima čekaju, hitno propuste kroz područje u nadležnosti Željeznica RS te stignu na odredište u GIKIL.\nMenadžment ove kompanije apelima, brojnim pismima i molbama pokušao je u protekle dvije sedmice isposlovati kod Vlade Republike Srpske i kod štrajkačkog odbora u Željeznicama Republike Srpske, koji su od 3. juna u generalnom štrajku, puštanje vozova bar za održavanje tehničkog minimuma. Pomoć je tražena i od svih nivoa vlasti u BiH i na Tuzlanskoj regiji. Međutim, do danas nisu naišli na razumijevanje:\n–Dužni smo saopćiti javnosti da će danas Fabrika za proizvodnju vještačkih đubriva biti zaustavljena, kao i Fabrika za proizvodnju anhidrida maleinske kiseline. Tražili smo pomoć od države, pozvali smo štrajkače da shvate našu poziciju, sami smo pokušali iznalaziti rješenja, ali nismo uspjeli. Baš u vrijeme kada su naša vještačka đubriva napravila prodor na tržište i pokrila prostor koji su donedavno popunjavala đubriva iz uvoza, dovedeni smo pred gašenje. Još jednom pozivamo sve koji su u moći da nam pomognu kako bismo spriječili gašenje proizvodnje koksa, koje bi bilo ravno katastrofi, komentirao je novonastalu situaciju Faik Buševac, zamjenik direktora GIKIL-a.\nPrema njegovim riječima, zbog nedostatka uglja za koksovanje, proizvodnja koksa je već smanjena za skoro jednu trećinu, a ovaj kapacitet se održava samo zahvaljujući nevjerovatnim naporima komercijalnog sektora koji angažovanjem velikog broja privatnih kamiona doprema sirovinu ugalj i na taj način pokušava održati koksnu bateriju u životu. Međutim, ovaj način dopreme uglja je neadekvatan, veoma skup, a količine su nedovoljne, te će se proizvodnja narednih dana i dalje smanjivati.\nTakođer, probleme stvara i činjenica sa se koks ne isporučuje u US Steel Smederevo, što može dovesti do odustajanja tamošnje željezare od lukavačkog koksa i posezanje za alternativnim rješenjima. Raskidom ugovora sa ovom kompanijom GIKIL bi ostao bez jednog od strateških kupaca, što bi lukavačkog giganta dovelo u veoma tešku situaciju. Iz GIKIL-a napominju da se ni u kom slučaju ne smije dozvoliti da US Steel Smederevo koristi alternativne načine nabavke koksa, što bi značilo i direktno isključivanje GIKIL-a sa tržišta.\nTrenutno je ponuda koksa na svjetskom tržištu izuzetno velika, tako da bi se veoma lako moglo desiti da proizvođači odustanu od dopreme koksa iz Bosne i Hercegovine, jer su nekoliko puta u godini opterećeni pogubnim štrajkovima željezničara.\n← Predsjedništvo BiH odlučilo: Kukić za predsjedavajućeg Vijeća ministara\nPretučena inspektorica u Kalesiji →


Kineski „trojanski konj“ u Srbiji — adut protiv SAD - Sputnjik Srbija\n19:15 09.06.2018 (osveženo 22:00 09.06.2018) Preuzmite kraći link\nZahvaljujući milionima dolara koje kineske državne banke i investicioni fondovi izdvajaju za finansiranje kompanije „Hestil grup“, proizvodnja smederevske železare dostigla je istorijski maksimum. Srpska fabrika sada bez carina može da izvozi čelik u 28 zemalja EU. Zastupnici interesa evropskih proizvođača čelika u njoj vide „trojanskog konja“.\nDok administracija predsednika SAD Donalda Trampa pokušava da ograniči uvoz čelika iz Kine i vodi s njom trgovačke pregovore, njene metalurške kompanije već su odavno promenile strategiju. Poslednjih godina one zatvaraju domaću proizvodnju i šire je izvan granica Kine, dobijajući milijarde od državnih banaka i fondacija.\nOve godine Bela kuća je uvela carine na uvoz čelika od 25 odsto i na uvoz aluminijuma od 10 odsto: za Kanadu, Meksiko i Evropsku uniju one su na snazi od 1. juna, a za sve ostale još od marta.\nIako čelik iz inostranih postrojenja kineskih kompanija takođe potpada pod ova ograničenja, ona su mnogo manja od antidamping carina na proizvode od čelika iz same Kine koje su SAD uvele ranije, a koje su često i veće od 200 procenata.\nBum u proizvodnji čelika u Kini počeo je na početku novog milenijuma, kada je Peking počeo da podržava ovaj sektor, smatrajući ga ključnim za stvaranje moćne ekonomije. Od 2000. do 2013. godine proizvodnja čelika u Kini je porasla sedam puta i sada čini 50 odsto ukupne svetske proizvodnje.\nPeking je smanjio obim domaće proizvodnje čelika, ali istovremeno je 2014. godine usvojio plan o širenju proizvodnje u inostranstvu. Srednja vrednost izvoza kineskog čelika smanjena je za oko 50 odsto u periodu od 2011. do 2016. godine. Rast kineskog BDP-a je usporen, a lokalni proizvođači su preplavili svetsko tržište i oborili cene. Vlade drugih zemalja na to su odgovorile uvođenjem 130 antidamping carina na izvoz kineskih metala, pre svega čelika.\nZapadni činovnici, analitičari i predstavnici ove industrijske grane tvrde da kineski proizvođači dobijaju milijarde dolara državne podrške za izgradnju i kupovinu fabrika u inostranstvu. U finansiranju učestvuju Kineska razvojna banka, Kineska banka, Kineska investiciona korporacija i druge banke i fondacije.\n„Kina jednostavno premešta čitave industrijske klastere u druge zemlje, tako da proizvodnja čelika, aluminijuma, cementa, laminiranog stakla i druge robe opstaje“, kaže Tristan Kenderdin iz firme za konstalting „Fjučur risk“.\nKineski proizvođači čelika potpisali su sporazume o izgradnji fabrika u Maleziji, Pakistanu, Indiji i drugim zemljama. Očekuje se da će ove godine kineski konzorcijum na severu Brazila početi da gradi jedan od najvećih metalurških zavoda na svetu, vredan osam milijardi dolara.\nKineske kompanije grade i nove fabrike u Indoneziji. Prošle godine uz pomoć kredita od 570 miliona dolara od Kineske razvojne banke izgrađena je fabrika za proizvodnju nerđajućeg čelika čiji je kapacitet proizvodnje dva miliona tona godišnje, odnosno četiri odsto ukupne svetske proizvodnje ove vrste čelika. Prema rečima predstavnika ove industrijske grane i analitičara, ova fabrika sada obara cene izvoza iz Azije u SAD.\nZahvaljujući višemilionskom finansiranju kineskih državnih banaka i investicionih fondova uz novog vlasnika, kineske kompanije „Hestil grup“, proizvodnja metalurškog kombinata kod Smedereva dostigla je istorijski maksimum. Sada srpska fabrika „Hestil“ može bez carina da izvozi čelik u 28 zemalja Evropske unije. Ona podseća na „trojanskog konja“, priznaje Sonja Nalpantidu iz asocijacije „Evrofer“, koja zastupa interese proizvođača čelika iz EU.\nŽelezara Smederevo, aluminijum, carine, trgovinski rat, čelik, izvoz, Kina, Srbija


"Kovid pasoši" su dokumenti koji potvrđuju da osoba koja želi da uđe u neku zemlju ima negativan PCR test ili dokaz o vakcinaciji.\nAvio-prevoznici, koji rade u industriji koja je najteže pogođena ovom krizom, nadaju se da bi ovaj potez mogao da podstakne rast njihovog poslovanja. Drugim rečima, nadaju se da će posle uvođenja "kovid pasoša" ljudi više putovati, piše BBC, prenosi Biznis i finansije.\nPomenuti dokument zamišljen je tako da se može kombinovati i sa prenosnim uređajima, pa ga putnici mogu nositi i u svojim pametnim telefonima. Potrebno je samo da ga pokažu osobi koja na aerodromu kontroliše "kovid pasoše".\nUkoliko se "kovid pasoši" dobro pokažu tokom ovog pilot projekta, već u martu bi moglli biti i zvanično uvedeni kao uslov za putovanja.


Američki veteran: Ubijali smo i mučili u Iraku - 23.12.2015, Sputnik Srbija\nRazaranja koje su SAD prouzrokovale vojnom intervencijom u Iraku rezultirala su porastom terorizma širom sveta. Mučenja i ubistva nevinih ljudi bila su okidač za... 23.12.2015, Sputnik Srbija\n20:36 23.12.2015 (Osveženo: 20:49 23.12.2015)\n© AFP 2021 / USMCAmerički marinci u Iraku\nRazaranja koje su SAD prouzrokovale vojnom intervencijom u Iraku rezultirala su porastom terorizma širom sveta. Mučenja i ubistva nevinih ljudi bila su okidač za teroriste DAEŠ-a i druge radikalne grupe, kaže bivši američki marinac Vinsent Emanuela za Sputnjik.\nVeteran je priznao da su američka invazija na Irak i akcije američkih vojnika u toj zemlji dovele do stvaranja džihadističkih grupa.\nAmerički specijalci na tajnom zadatku u Iraku\n21 Decembar 2015, 15:51\nPrema njegovim rečima, mnogo vojnika koji su bili raspoređeni u Iraku pre deset godina shvata da je vojna operacija SAD imala užasne posledice za ceo svet.\n„Smrt i uništavanje koje smo naneli narodu Iraka neće proći neprimećeno. Znali smo da će doći do odgovora, i da će to biti nasilan odgovor i da će se na kraju — što duže budemo tamo, što više budemo mučili te ljude, ubijali nevine i uništavali njihove živote — vratiti kao bumerang, dovesti do neželjenih posledica i terorizma“, rekao je on.\nEmanuela smatra da su aktivnosti terorista DAEŠ-a logičan ishod američke intervencije na Bliskom istoku.\n„Svako kome su rođaci mučeni ili ubijani najverovatnije će na isti način odgovoriti na nasilne akcije agresora“, rekao je on.\n„Šta biste vi uradili da ste na mestu iračkog naroda i da vas tako tretiraju: da vašu majku maltretiraju, oca muče i ubiju, a da vam brate pregaze ’hamerom‘?! Da li biste reagovali na to?“, zapitao je on, dodajući da je upravo to način na koji je formirana teroristička organizacija DAEŠ.\nKurdska vojska zauzela važan put u Iraku\n12 Novembar 2015, 19:29\nNakon što je 2006. godine po drugi put poslat u Irak, Emanuel je odbio da ga rasporede i treći put, zbog čega je otpušten. Nakon toga se pridružio pokretima „Veterani iz Iraka protiv rata“, „Veterani za mir“ i drugim antiratnim organizacijama, u cilju podizanja svesti javnosti o tome šta se stvarno dešava tokom vojnih operacija u inostranstvu.\nPrema njegovim rečima, jedino ljudi koji su direktno pogođeni ratom — Iračani, Avganistanci, Libanci zajedno sa veteranima i nevladinim organizacijama koje su raspoređene u kriznim regionima — razumeju kako izgleda brutalnost imperijalizma.\nZapadu je, kako kaže, teško da da shvati koliko je strašan i brutalan rat u Iraku bio i šta su sve američki vojnici radili u inostranstvu.\nBivši američki marinac kaže da je 2008. godine dao iskaz pred američkom Kongresom godine, ali da nije dobio mnogo odgovora.\nIstiče da su mnogi senatori ignorisali svedočenje, da se neki čak nisu ni pojavili, a da su oni koji su došli bili potpuno šokirani kada su čuli šta se dešava.\nTurski general: Turska već 20 godina u Iraku\n8 Decembar 2015, 18:15\n„Mnogo ljudi na zapadu i ne shvata koliko su zapravo ratovi brutalni“, istakao je on.\n„Mnogo je ljudi zainteresovano danas za terorizam jer žele da znaju odakle potiče tolika brutalnost DAEŠ-a. Međutim, u periodu 2001-2003, ljudi na Zapadu nisu zaista želeli da čuju takve priče“, podseća on.\nVeć godinama hiljade američkih veterana javno iznose svoja iskustva, priče o ratnim strahotama, i objavljuju članake u cilju podizanja pažnje javnosti, ali još uvek nisu postigli željene rezultate.\n„Ljudi i dalje vide SAD kao zemlju stabilnosti i bezbednosti“, rekao je Emanuel, dodajući da dok ljudi konačno shvate osnovnu realnost rata, biće skloniji da na svetsku krizu reaguju na militaristički način.


Projekat za bezbedan prevoz putnika | TSG Serbia\nHome / Delatnosti / Projekti / Projekat za bezbedan prevoz putnika\nProjekat za bezbedan prevoz putnika\nU periodu od 1988. godine do 2007. godine se na teritoriji Republike Srbije dogodilo više od 920,000 saobraćajnih nezgoda, od kojih je u više od 260,000 saobraćajnih nezgoda bilo nastradalih lica. U istom periodu je u saobraćajnim nezgodama poginulo više od 23,000 lica, a više od 348,000 lica je povređeno.\nAnalizom podataka o saobraćajnim nezgodama na globalnom nivou se može zaključiti da se više od 90% saobraćajnih nezgoda događa u siromašnim i nerazvijenim zemljama.\nIskustva razvijenih zemalja su pokazala da se primenom odgovarajućih mera (preventivnih, represivnih…) može uticati na smanjenje broja saobraćajnih nezgoda i težine posledica saobraćajnih nezgoda, odnosno da se može upravljati bezbednošću saobraćaja.\nU periodu od 2005. do 2009. godine se na teritoriji republike Srbije (bez Kosova i Metohije) dogodilo 24,226 saobraćajnih nezgoda u kojima su učestvovali autobusi. U ovim saobraćajnim nezgodama su 92 osobe smtrno stradale, a 2,697 osoba je povređeno i pričinjena je velika materijalna šteta.\nPosledice društveno političkih i ekonomskih događaja na prostorima bivše Jugoslavije su uticale na umanjenje nivoa bezbednosti saobraćaja, pa čak i kod sistema kojima je prevoz profesionalna delatnost.\nPosebno zabrinjavaju podaci o stradanju dece tokom putovanja autobusima. Naš cilj je da primenom niza sistemskih mera doprinesemo unapređenju nivoa bezbednosti javnog masovnog prevoza putnika. Pristup projektu za Bezbedan prevoz putnika je na dobrovoljnoj osnovi.\nBezbedan prevoz putnika\nU saradnji sa najvećim prevoznicima u zemlji i drugim stručnim organizacijama, od decembra 2004. godine, na Katedri za bezbednost saobraćaja Saobraćajnog fakulteta u Beogradu, rađeno je na postavljanju i usavršavanju aktivnosti i mera čijom primenom bi prevoznici uticali na smanjenje rizika od učestvovanja u saobraćajnim nezgodama i težine posledica nastalih saobraćajnih nezgoda.\nPrimena i unapređenje Projekta su od nacionalnog značaja, a rezultati primene Projekta ogledaće se u smanjenju broja saobraćajnih nezgoda i težine posledica.\nProjekat su podržali: Ministarstvo za infrastrukturu, Saobraćajni fakultet u Beogradu, Lider u bezbednosti saobraćaja među proizvođačima autobusa (kompanija iz Skandinavije), Srpski komitet za bezbednost saobraćaja i druge međunarodne kompanije koje učestvuju u procesu prevoza putnika.\nMetod vrednovanja postojeceg stanja bezbednosti saobracaja kod prevoznika


Tramp bacio Merkelovoj bombone: Ne govori da ti ništa ne dajem - Sputnjik Srbija\n00:06 14 Jul 2020\n18:37 21.06.2018 Preuzmite kraći link\nPredsednik SAD Donald Tramp je tokom samita „velike sedmorke“ u Kanadi bacio nekoliko bombona kancelarki Nemačke Angeli Merkel, saopštio je televiziji Si-Bi-Es politički analitičar Jen Bremer.\nPo Bremerovim rečima, incident se desio pri kraju samita dok su lideri država pokušavali da izvrše pritisak na Trampa da on potpiše zajedničko saopštenje. Na kraju je Tramp izjavio da pristaje da potpiše dokument.\n„Nakon toga on je ustao, stavio ruku u džep sakoa izvadio dve bombone ’starburst‘, bacio ih na sto i rekao Merkelovoj: ’Evo ti, Angela, da ne kažeš da ti nikad ništa ne dajem‘“, rekao je Bremer, naglasivši da je razgovarao sa mnogim predstavnicima delegacije koje su učestvovale na samitu u Kanadi.\nAnalitičar nije rekao kakva je bila reakcija Merkelove na incident. Po njegovim rečima, „očigledno“ je da u ovom trenutku dvoje lidera ne poštuju jedno drugo i da se njihovi lični odnosi „urušavaju“.\nNa proteklom samitu G7, koji je održan u Kanadi početkom meseca, došlo je do pukotine u jedinstvu država u važnim ekonomskim, političkim, međunarodnim problemima. Predsednik SAD Donald Tramp je ranije napustio sastanak i stavio pod znak pitanja njegov rezultat, izjavivši da SAD neće podržati završno saopštenje G7.


Istovremeno, način na koji su Kosovo, Južna Osetija i Abhazija stekli nezavisnost više nije presedan, već početak prakse koja će promeniti mnogo toga na međunarodnoj sceni. Sad je definitivno otvoren put da moćni diktiraju pravila u skladu s njihovim interesima, a ne u skladu sa međunarodnim pravnim normama.\nKad je reč o Srbiji, potvrdila su se upozorenja i strahovanja da bi Moskva mogla podršku Beogradu da podredi interesima na Kavkazu. Setimo se samo poruka pojedinih političara koji su političku i državnu strategiju gradili na tezi da Srbija nema drugog izlaza nego da se okrene Rusiji, „prirodnom savezniku koji nas nikad nije izneverio“. Na kraju se ispostavilo da je ruska vlast insistiranje Zapada na nezavisnosti Kosova iskoristila kao argument da primeni gotovo identičan recept.\nOd čorbe koju su zakuvali moćni, Srbiji je ostao samo prazan lonac. I još jedna gorka pouka.\nU Srbiji se ljudi uvek malo zbune kad ih pitaš šta rade naši, bez obzira na to da li je u pitanju sport, muzika ili politika.


UMEĆE SLUŠANJA: Žene sve više imaju problema s pažnjom, a muškarci su još gori - Telegraf.rs\n04/09/12 | 12:58\nUMEĆE SLUŠANJA: Žene sve više imaju problema s pažnjom, a muškarci su još gori\nPrema rezultatima najnovijeg istraživanja ispostavilo se da svaka treća dama nakon svega petnaestak sekundi naprosto isključi iz razgovora i počne da razmišlja o nečemu drugom. Muškarci su srećni ako uspeju pažljivo da slušaju sagovornika duže od deset sekundi\nKako otkriva istraživanje britanske kompanije Hidden Hearing, pripadnice nežnijeg pola ne podnose kada su primorane da slušaju druge kako se žale, ne zanima ih najnoviji rasplet u sapunici, kao ni problemi s poslovima koji se tiču kućnih poslova. Svaka treća dama priznaje da se pretvara da sluša, a zapravo samo klima glavom.\nZa razliku od njih, muškarci prestaju da slušaju nakon samo 10 sekundi, posebno ako njihova bolja polovina priča o osećanjima ili najnovijim tračevima.\n- Iako se veliki broj ljudi iz razgovora isključi zato što im tema nije zanimljiva, neki od njih imaju problema sa sluhom, što im onemogućava da u potpunosti učestvuju. Loš sluh može ozbiljno uticati na društveni život, pa oni sa ovim problemom mogu da se osećaju veoma izolovano – prokomentarisao je doktor Piter Sajdserf.


Da li će regioni promeniti i mapu stranačke scene Srbije? | Autonomija\nDa li će regioni promeniti i mapu stranačke scene Srbije?\nNajavljeni proces regionalizacije, ali i sve češći nesporazumi lokalnih samouprava i vojvođanske vlasti s Beog…\n12. juna 2009\nNajavljeni proces regionalizacije, ali i sve češći nesporazumi lokalnih samouprava i vojvođanske vlasti s Beogradom, izgleda da polako otvaraju prostor za jačanje uticaja regionalnih politika, pa i formiranje novih stranaka koje ne bi imale nacionalni predznak. Iako određeni politički uticaj trenutno imaju samo vojvođanske regionalne stranke, sve je očiglednije da takvih ambicija ima i među lokalnim i regionalnim političkim akterima južno od Save i Dunava.\nPoslednji nesporazumi između koalicionih partnera u gradskoj vlasti Kragujevca, na primer, takođe se tumače kao pokušaj regionalnih aktera da osnaže svoj uticaj u odnosu na nacionalne partije. Uz to, iz G17 plus je, uz aktuelne spekulacije o nameri te stranke da preraste u konglomerat različitih regionalnih političkih organizacija, još ranije najavljeno formiranje regionalnih odbora stranke, po modelu kakav već funkcioniše u Vojvodini.\nIzvršni direktor CeSID-a Marko Blagojević ocenio je da će regionalizacija svakako prinuditi velike stranke da se i same transformišu po sličnom modelu, odnosno da sprovedu i unutarstranački proces regionalizacije, kako bi očuvale svoju popularnost među biračima i ostale u političkoj utakmici.\n– Velike stranke biće prinuđene na drugačije ponašanje i imaće pred sobom izbor: da očuvaju svoju popularnost, ili je čak unaprede tako što će na bolji način da razumeju interese birača u različitim delovima zemlje, ili će, pak, da trpe štetu zato što će izgubiti utakmicu od nekih novih regionalnih stranaka koje će biti bolje u prepoznavanju specifičnih regionalnih interesa – ocenio je Blagojević.\nOn je dodao da postoji dva načina na koji regioni mogu ostvariti političku reprezentaciju, a to su regionalizacija postojećih nacionalnih partija i formiranje novih regionalnih stranaka. Po njegovim rečima, nacionalne stranke, kao što su DS, SNS, DSS i druge „mogu napraviti određenu segmentaciju u okviru svojih političkih programa kako bi se na različite načine obraćale biračima u različitim regionima“, a zbog očekivane konkurencije koju će dobiti u regionalnim partijama.\nNajveći politički akteri, navodi Blagojević, u tu utakmicu ulaze i s određenom prednošću, zbog postojeće infrastrukture. Međutim, ipak će od njihove sposobnosti da se prilagode novim procesima zavisiti koliko će njihove sadašnje pozicije na političkoj sceni biti ugrožene u konkurenciji s regionalanim političkim akterima. Blagojević kaže i da formiranje regionalnih stranaka u nekim situacijama može biti i posledica nesposobnosti velikih partija da prepoznaju različitosti koje postoje između regiona. On je, inače, ukazao i na to da će i novi izborni sistem, ukoliko bude usvojen, prinuditi velike političke igrače da u mnogo većoj meri obraćaju pažnju na interese lokalnih sredina.\n– Novi izborni sistem podrazumeva podelu Srbije na 250 izbornih jedinica, a kandidati svih stranaka, a ne same stranke, takmičiće se u svakoj od njih. Zato će morati jako da paze šta su specifičnosti sredine u kojoj se kandiduju na izborima – ukazao je sagovornik „Dnevnika”.\nRazlike i specifičnosti\nBlagojević napominje i da bi proces regionalizacije trebalo da doprinese boljoj zastupljenosti regiona u republičkoj vlasti, kao i boljem zastupanju interesa različitih regiona u državnoj politici, odnosno u njenom kreiranju i vođenju.\nA to je proces koji sigurno može samo doprineti unapređenju odnosa u Srbiji, pogotovo zbog toga što se regioni u našoj zemlji u velikoj meri razlikuju. Jer, imamo razvijene regione, kao što su Vojvodina i Beograd, dok na drugoj strani imamo istočnu i južnu Srbiju, gde je život i nivo razvoja neuporedivo drugačiji nego na severu zemlje. A da bi državna politika na pravi način izlazila u susret različitim potrebama tih regiona, ona mora da vodi računa o njihovim specifičnostima – zaključio je izvršni direktor CeSID-a.


”Kapacitet apsorpcije“ ograničava prijem balkanskih zemalja u EU\nTrenutno, nije vrijeme od kojega treba očekivati značajnije pomake zapadnog Balkana prema željenom članstvu u Evropskoj uniji. Njeni lideri, okupljeni u Briselu, bavili su se protekla dva dana, uglavnom, unutrašnjim problemima funkcionisanja, ili bolje, nefunkcionisanja evropske asocijacije država.\nNastoji se, u prvom redu, zaključiti posao "kod kuće" a kada su u pitanju evropske perspektive Bosne i Hercegovine i Bakana, evropski zvaničnici se vraćaju na zaključke sa neformanog sastanka ministara vanjskih poslova u Salcburgu i obećanu evropsku budućnost za Zapadni Balkan.\nMedjutim, region mora da nauči da živi uz novu kategoriju proširenja - "kapacitet apsorbcije", mogućnost i pravo da članice Unije same prosude o tome kada i u kolikoj mjeri su sposobne za prijem novih članova evropske "porodice".\nU tom se svjetlu danas, nakon zaključenja proljetnog samita EU, gleda i na budući oblik vanjskih granica Unije.\nUtisak izvještača je da bi se zvaničnici, u situaciji teških i neizvjesnih iskušenja poput usporenog ekonomskog rasta, nezaposlenosti, protekcionizma, najradije odrekli obećanja datog Balkanu prije tri godine u Solunu. Kako ih od toga odgovara politička ozbiljnost i komesar za proširenje, Olli Rehn, razmatraće se, mada nevoljko, aplikacije balkanskih država, s tim, što će se, kako je više puta jasno najavljeno, tražiti "dlaka u jajetu", i gdje god za to bude mogućosti, potezati argument "ograničene mogućosti apsorbcije".