Irinej upozorio Đukanovića da 'promisli šta čini' | Srpska pravoslavna crkva | Al Jazeera Balkans\nPatrijarha Irinej i predsjednik Srbije Aleksandar Vučić razgovarali su o situaciji u Crnoj GoriDragan Kujundžić - Tanjug\nPatrijarh Srpske pravoslavne crkve Irinej izjavio je, nakon sastanka s predsjednikom Srbije Aleksandrom Vučićem, kako je "jasno da je plan Mila Ðukanovića da u Crnoj Gori više nema Srpske pravoslavne crkve, niti srpskog pravoslavnog naroda", te mu je uputio apel da "promisli šta čini".\nDodao je kako su za vrijeme Osmanskog carstva i komunizma vlasti imale više poštovanja prema Srpskoj pravoslavnoj crkvi, prenosi Tanjug.\n"Cilj je da se primeni metod koji su nekada ustaše primenile u Hrvatskoj da se protera srpski narod. Znamo na koji način - trećinu jednom, drugu trećinu drugom, a treću trećem, i da se tamo uništi i onemogući SPC. To se isto nažalost dešava i danas. Pitam sebe i sve druge - da li predsednik Ðukanović ima u vidu svoj narod i stanje koje je manje više on stvorio u Crnoj Gori", poručio je Irinej.\nPoziv na zaštitu srpskog naroda\nPatrijarh je također zamolio predsjednika Srbije da "zaštiti srpski narod u Crnoj Gori, kao i Srpsku pravoslavnu crkvu u Crnoj Gori i njene svetinje, koje su sve srpske svetinje".\n"To je događaj koji niko nikada neće da razume", dodao je.\nVučić je rekao kako država Srbija potpuno razumije stav Srpske pravoslavne crkve po pitanju dešavanja u Crnoj Gori, ali da "mora da bude nešto obazrivija".\n"Ne želimo Crnoj Gori da radimo ono što su oni nama činili", poručio je Vučić.\n"Neki u crnogorskom rukovodstvu, kada se obraćaju inostranoj javnosti sa pritužbama da se Srbija meša u unutrašnje stvari, zaboravljaju da su se sami na najbrutalniji način umešali ne samo u unutrašnje stvari Srbije, već su srušili njen teritorijalni integritet i međunarodno pravo, tako što su priznali Kosovo", dodao je Vučić.\nO formiranju pravoslavne crkve u Crnoj Gori\nTakođer je istakao da se u Crnoj Gori politika miješa u unutrašnje crkveno uređenje i suštinski duhovne stvari, te da čak osniva i novu crkvu.\nPatrijarh Irinej je rekao kako ne zna s kojim predstavnikom srpske crkve je predsjednik Crne Gore Milo Ðukanović razgovarao o formiranju pravoslavne crkve u toj zemlji, navodeći da je "možda reč o ljudima iz Crne Gore ili okruženja".\nSmatra da je to "stari plan koji sada oživljava".\n"U ovoj politici ima dosta ljudi iz crkve koji kumuju ovom stanju. Nadam se da će mnogi koji su bili za tu ideju crnogrske crkve i crnogorske nacije da uvide situaciju i kuda sada ide i da će verovatno promeniti svoje mišljenje", rekao je Irinej.\nVučić je poručio da će se boriti svim pravnim sredstvima da dokažu međunarodnoj javnosti da "neko u Crnoj Gori pokušava da stvori novu crkvu, sa krajnjim ciljem nestanka srpskog naroda".


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Otvoreno o NATO-u :: Ispunili uslove za članstvo u NATO\nPARLAMENT DA ODLUČI 23. 01. 2014. 13:43 >> 13:43 5\nIspunili uslove za članstvo u NATO\nCrna Gora je ispunila uslove da postane sledeća članica NATO-a, kazao je vojni analitičar, Aleksandar Radić, ocjenjujući da je potpuno legitimno da odluku o učlanjenju donese Skupština.\nRadić je, govoreći o načinu odlučivanja o učlanjenju u NATO, podsjetio da je većina država tu odluku donijela u parlamentu.\n„NATO nije organizacija koja je stvorena tako što se na referendumu odlučivalo o njoj. Pitanje članstva u Alijansi nije isto kao ulazak u EU, kada je normalno da se o tome odlučuje na referendumu, a zemlje koje su stvorile NATO nijesu o ulasku u taj savez odlučivale na referendumu“, kazao je Radić Portalu RTCG, dodajući da je referendum nije model po kojem se odlučuje o članstvu.\nRadić smatra da je potpuno legitimno da odluku o članstvo donese crnogorski parlamentu.\n„Naravno da to iziskuje od partija koje se zalažu za članstvo i jaku kampanju, jer se takvu odluku mora imati podrška javnog mnjenja, iako se ne organizuje referendum. To možda zvuči kontradiktorno, ali podrška javnog mnjenja za članstvo je potrebna, nezavisno od modela“, rekao je on.\nRadić smatra da je Crna Gora ispunila uslove da postane sledeća članica NATO-a.\n„Crna Gora ispunjava svoje godišnje planove za članstvo (MAP), ali postoji dosta presedana kod država koje su do sada primane u Alijansu, gdje se pokazalo da su te zemlje imale različite nivoe razvoja kao i potencijala koje su mogle da pruže“\nOn je kazao da je Crna Gora ispunila zahtjeve Brisela za članstvo u NATO-u.\n„Sada je na Alijansi da odluči da li će Crna Gora biti pozvana za učlanjenje na narednom Samitu“, naveo je Radić.\nUlazak u NATO referenca za EU\nUpitan koje promjene građani mogu očekivati kada Crna Gora uđe u NATO, Radić je kazao „obični ljudi“ neće primijetiti razliku, navodeći da sve zemlje regiona, bez obzira da li su članice ili ne, pokušavaju da slijede zajednička pravila igre.\n„U praksi brzih promjena, nakon članstva u NATO-u za građane Crne Gore neće biti“, rekao je on.\nRadić ocjenjuje da je najbitnija stvar u evroatlantskim integracijama, činjenica da je ulazak u NATO najbitnija referenca za položaj Crne Gore prema Evropskoj uniji.\n„To je zapravo jedini pokazatelj van tog bezbjednosnog i usko stručnog aspekta“, naveo je on.\nPrema riječima Radića, političari često koriste razne argumente da bi objasnili korist članstva države u Alijansi, „a jasno je da se ne može ući u EU ako zemlja nije član NATO-a“.\n„Naravno da je poželjno da ambijent u državi bude bezbjedniji, ali dolazak stranih investitora ne zavisi od učlanjenja, što političari često govore već od drugih faktora“, dodao je on.\nVelika Britanija će krajem godine biti domaćin samita lidera zemalja članica NATO-a, čija bi glavna tema trebalo da bude Avganistan, a Radić je kazao da se sada se niko od predstavnika Alijanse još definitivno nije izjasnio da li će se taj samit tretirati temu proširenja i prijema novih članica u taj savez.\nOdluka o proširenju, tvrdi on, biće posljedica dnevno političkih procjena, „kao što je to bio slučaj 2006. kada su Srbija i Crna Gora pozvane da se pridruže Partnerstvu za mir“.\n„Ta odluka je bila donijeta vrlo brzo, a odluka o proširenju biće donijeta u zavisnosti od raznih interesa, a da bi Crna Gora mogla da ostvari ambiciju i da postane sledeći član, onda treba, kao i do sada, da se dosledno drži pravila igre i da pokaže revnosnu saradnju, sve ostalo je odluka koju treba da donese neko drugi“, zaključio je Radić.


Politika privatnosti - iznajmljivanje ozvučenja\nTipovi podataka koje sakupljamo\nIznajmljivanje ozvučenja može da sakuplja i koristi sledeće lične informacije:\nKontakt podatke (ime, email adresu, poštansku adresu, broj telefona)\nPodatke o vašoj kompaniji (ime, veličina, tip delatnosti)\nAutomatski generisane podatke o vašem računaru (IP adresu, tip pretraživača, dolazne/izlazne stranice i operativni sistem)\nZbog čega prikupljamo ove podatke?\nMožemo da koristimo ove podatke u svrhu:\nProcene vaših poslovnih potreba i identifikacije traženih proizvoda\nUnapređivanja naših proizvoda, usluga ili sajta\nSlanja informacija o našim uslugama, na vaš zahtev\nOdgovaranja na vaše zahteve upućene službi za podršku korisnika, ili na bilo kakva druga pitanja koja biste mogli imati\nIstraživanje i analizu industrije\nDeljenja informacija sa trećim licima.\nNikad nećemo prodavati vaše podatke trećim licima, ali bismo mogli te informacije podeliti sa njima u sledećim situacijama:\nUkoliko smo zakonom obavezani da podelimo te podatke, kako bismo odgovorili na zahteve sudskog naloga ili bilo kog drugog zakonskog procesa.\nUkoliko ustanovimo da nam to može pomoći da zaštitimo vašu ili tuđu bezbednost, pri istrazi prevara, poštovanju zahteva koji nam je država uputila ili zaštiti sopstvenih prava.\nUkoliko Moje Majstorije proda svoju celokupnu svojinu, ili jedan njen deo, obavestićemo vas o promeni vlasništva nad vašim podacima ili promeni u načinu na koji se oni koriste putem emaila ili javnog sapštenja.\nSa bilo kojim trećim licem, ukoliko vi prethodno date svoj pristanak da to učinimo.\nOvaj sajt koristi kolačiće (web cookies) kako bi pratio vaše preference ili sakupljao opšte statističke informacije, koje ne uključuju lične podatke. Koristimo usluge druge kompanije, koja šalje kolačiće na vaš računar kako bi prikupili podatke koji nisu lične prirode, i koji nam omogućavaju statistički pregled informacija o posetiocima našeg sajta.\nViše o kolačićima saznajte OVDE.\nNaš sajt sadrži linkove ka drugim sajtovima, čija pravila o zaštiti privatnosti korisnika se mogu razlikovati od naših. Ukoliko podellite svoje lične podatke sa nekim od tih sajtova, informacijama koje ste im dali biće raspolagano u skladu sa njihovim pravilima o zaštiti privatnosti, zbog čega vam preporučejemo da pročitate pravilnike svakog sajta koji posetite.\nKoristimo razne bezbednosne tehnologije i alate kako bismo zaštitili vaše lične podatke. Svi podaci koje podelite sa nama skladište se u zaštićenoj bazi podataka, na zaštićenom serveru koji je u posedu hosting provajdera od poverenja. Zadržavamo vaše informacije sve dok je vaš nalog aktivan ili dok je to potrebno kako bismo mogli da vam pružamo usluge.\nObaveštenje o izmenama pravila o zaštiti podataka\nOva izjava o zaštiti podataka može biti ažurirana u bilo kom trenutku, kako bi uzela u obzir promene u našem pristupu ličnim podacima. Ukoliko načinimo veće izmene, obavestićemo vas putem emaila ili javnog saopštenja na našem sajtu, pre nego što promene stupe na snagu. Kako biste stalno bili u toku, preporučujemo vam da povremeno proverite da li smo dodavali ili menjali informacije na ovoj stranici.\nUpotrebom ovog sajta pristajete na naš pravilnik o zaštiti informacija.\nZa sve dodatna pitanja kontaktirajte nas preko kontakt stranice.


Španija trojkama preokrenula, pa potopila Srbiju – Naši u svetu\nObjavljeno 29/07/21 u 12:20\nFoto> Tanjug& AP Photo/Charlie Neibergall\nSrpske košarkašice poražene su od Španije na Olimpijskim igrama u Tokiju. U drguoj rundi grupa A Srbija je izgubila 85:70 (19:20, 22:24, 18:14, 26:12). Srbija je imala prednost od tri poena na poluvremenu, Srbija je diktirala tempo igre, da bi španske košarkašice uspele da preokrenu u drugom poluvremenu, a preokret je započela Maite Kazorla svojim trojkama u trećoj deonici.\nU poslednjoj deonici tim Lukas Mondela održavao je prednost. Srpska selekcija nije uspela da nađe priključak, nekoliko promašaja ređao je naš tim, što se odrazilo na rezultat. Krenulo je nizbrdo za Srbiju. Trojkama je “furija” uspstavila dominaciju, ali Ivon Anderson vezala četiri poena i smanjila na pet razlike, ali nije uspela da preokrene.


Zbog velikog interesovanja: Do kraja maja, produžen konkurs za Sakura stipendije · gradski.online\nBEOGRAD- Rok za prijavu na konkurs za dodelu pet Sakura stipendija, koje jedanaestu godinu zaredom dodeljuju kompanija Japan Tobacco International (JTI) i Ambasada Japana zbog velikog interesovanja produžen je do 31. maja.\nKonkurs za Sakura stipendije pokrenut je sa ciljem da podstakne izučavanje svih aspekata japanskog društva i kulture, a pravo učešća imaju studenti osnovnih, postdiplomskih i doktorskih studija svih akreditovanih univerziteta u Republici Srbiji i istraživači koji nisu u stalnom radnom odnosu.\nSve što je potrebno jeste dobra istraživačka ideja u vezi sa Japanom, iz jedne od sledećih oblasti: društveno-humanističkih nauka, filozofije, japanskog jezika, književnosti i kulture, ekonomije i Kaizen menadžmenta. Od ove godine, prijava na konkurs se obavlja preko web stranice www.sakurastipendije.rs.\nU okviru prijave, kandidati treba da obrazlože ideju svog rada, očekivane rezultate istraživanja i svoju viziju budućih odnosa Srbije i Japana. Rezultati konkursa biće objavljeni na web stranici 15. juna, a kandidati koji su osvojili Sakura stipendiju imaće priliku da svoje istraživačke radove dostave do 31. decembra.\nPrethodnoVule, srećno u Veneciji: Biće jedini Kikinđanin na evropskom takmičenju, engleski naučio uz TV\nSledećeU kikindskom teatru, druga premijera narednog meseca: Snovi inspirisali reditelja i glumce


Ujedinjena Srbija predstavila kandidate za poslanike iz Beograda - Radio Sto Plus\nUjedinjena Srbija predstavila kandidate za poslanike iz Beograda\nKoalicija "Ujedinjena Srbija" predstavila je danas u Beogradu kandidate sa svoje liste za parlamentarne izbore koji dolaze iz glavnog grada.\nKao kandidati iz Beograda predstavljeni su Žarko Trebješanin, Nina Stojković, Ferida Čustović, Stefan Ninić, Žarko Ristić, Slobodan Prvanović, Dragan Djilas, Pavle Grbović, Borko Stefanović...\nPotpredsednik Narodne Stranke Miroslav Aleksić izjavio je na konvenciji u Dorćol placu da je gradjanima potrebna „pravedna Srbija“, u kojoj će svi imati iste šanse i u kojoj niko neće biti iznad sistema.\n„Ako gradjani Srbije daju podršku ovim ljudima, onda će biti upoznati s tim šta znači reč odgovornost“, rekao je Aleksić.\nAleksić je kazao da je na bilbordima širom Srbije kao kandidati Srpske napredne stranke promovišu poznati lekari, sportisti i glumci, a da nema političara poput Ane Brnabić, Aleksandra Vulina i Marijana Rističevića.\n„Ja sam sebi dao odgovor, (lekari, sportisti i glumci) su tu jer su pored opšteg interesa izabrali činu korist“, rekao je Aleksić i dodao da se političari koalicije Srpske napredne stranke „kriju i stide sebe“ jer su svesni da rade posao koji im „ne pripada“.\nAleksić je naglasio da su ljudi najveće bogatstvo Srbije, ali da je u zemlji stvorena podela na povlašćene i na grupu potčinjenih.\n„Prva grupa misli da je moguće privatizovati državu, ponaša se bahato i radi šta hoće. Smeje se u lice gradjanima kada se rušu u Savamaloj, u centru Beograda“, istakao je on.\nPotpredsednica Stranke slobode i pravde (SSP) Marinika Tepić pozvala je gradjane da ne veruju kada im se kaže da „može biti i gore“ i poručila je da treba da se bore „da bude bolje“.\nTepić je rekla da je „važan savez“ lista Ujedinjene Srbije na parlamentarnim i izborima u Beogradu jer je moguće da će nova Vlada i parlament SNS „opstruisati“ Beograd i odmah mu oduzeti nadležnosti ako pobedi opozicija.\n„Beogradu će vezati ruke, a Srbiju unakaziti do neprepoznatljivosti“, dodala je ona.\nTepić je ocenila da Beograd devedesetih nije bio „doslovce zaposednut“ mafijom i kriminalom kao što je danas.\nPredsednik Demokratske stranke (DS) Zoran Lutovac izjavio je da je danas ključna „promena“ u insitucijama i sferama političke prakse, sistema vrednosti, svesti i savesti.\n„To nije ideološko pitanje, to je pitanje opstanka. Moramo da se menjamo i da menjamo svet oko sebe da bismo opstali kao društvo i politička zajednica“, istakao je on.\nOn je naglasio da „samo solidarnost Srbiju spasava“.\n„Srbija je zemlja u kojoj je opasno biti pošteni sudija ili tužilac, intelektualac ili uzbunjivač. Danas je Srbija zemlja organizovanog kriminala a ne zemlja po meri gradjana“, ocenio je on.\nIstakao je da „ovog puta“ nakon pobede na izborima promene ne smeju da budu samo kadrovske, već „temeljne“.


Vesti online / Sport / Fudbal / "Bićemo šampion Srbije"\n"Bićemo šampion Srbije"\nPredsednik fudbalskog kluba Jagodina Goran Milanović rekao je da će taj klub jednog dana sigurno biti prvak države, jer je okupio veliki broj pravih fudbalera i pravih ljudi "koji imaju velike ciljeve".\nUpornost se uvek ispalti: Goran Milanović, predsednik Jagodine\n"Jedna od osnovnih stvari u fudbalu je biti uporan i nikad ne odustajati, čak i onda kada se čini da je cilj neostvariv. Nema neostvarenih ciljeva, ima samo ljudi koji nemaju velike ciljeve. Mi\nsmo se ovde okupili baš zato što imamo velike ciljeve i zato što hoćemo da budemo prvaci države i bićemo, ne znamo kad, ali ćemo sigurno to biti", rekao je Milanović fudbalerima Jagodine, koji su danas počeli pripreme za proleći deo sezone.\nOn je kazao da se nada da će Jagodina u 2015. godini osvojiti još jedan trofej i da će "izaći u Evropu", bilo to kroz Kup ili kroz prvenstvo. Ukoliko budu ušli u kvalifikacije za Ligu Evrope, Milanović je poželeo igračima da prebrode "famozno prvo kolo", u kojem već tri puta zaredom nisu zabeležili pobedu.\n"Što se tiče prvenstva, malo smo zakasnili, ali će nam makar ova godina pripremiti teren da možemo neke naredne godine da napadamo titulu, to su ambicije ovoga kluba", kazao je predsednik Jagodine. Prema Milanovićevim rečima, ovaj klub je uspeo da okupi veliki broj\npravih fudbalera i pravih ljudi, a ove godine ima i značajno podmlađen sastav. Iz mlađih selekcija u prvi tim prešlo je čak deset igrača.\n"Krećemo sa jednom trećinom igrača koji čine tu "svežu krv" i koji nam donose novu energiju. Sa ljudima koji su stručni i koji znaju da prave dobre rezultate ta nova energija može napraviti upravo takav ambijent da i ove i narednih godina ne moramo da strahujemo za\nbudućnost ovog kluba", rekao je Milanović.\nTrener Jagodine Simo Krunić rekao je da će se igrači ovih dana pripremati u Jagodini, a 29. januara kreću na centralni deo priprema u Antaliju, gde će odigrati kontrolne utakmice sa klubovima iz Ukrajine, Rumunije, Kazahstana, Poljske, Rusije, Mađarske i Kine.\n"Zadovoljni smo igračkim kadrom, pristup naših igrača uvek je bio dobar. Što se tiče priprema, imamo dobre protivnike i u Antaliji ćemo videti gde smo mi sada. Rezultat tih utakmica nije bitan, bitan je odnos igrača prema utakmici", rekao je Krunić.\nNa prozivci bilo je 30 igrača, od čega je deset iz mlađih selekcija od ove polusezone u prvom timu, a pored već poznatih igrača ekipi Jagodine priključili su se danas i Uroš Nikolić iz mađarskog Videotona i Veljko Antonijević iz kraljevačke Sloge.\nPredsednik FK Jagadina


Više serija sa LGBT likovima na američkim TV stanicama Prolog\nAmeričke televizije su povećale prostor i poboljšale način na koji prikazuju pripadnike LGBT populacije, prema studiji koja je objavljena ovih dana.\nTelevizijske mreže promovišu razumevanje života gejeva nekim od "najinkluzivnijih programa do sada", ali još treba da se "bore da u svoje programe uvrste i transrodne sadržaje", smatra Sara Kejt Elis, predsednica nevladine organizacije za praćenje medija - GLAAD, koju su osnovali pripadnici LGBT populacije u medijima.\nU izveštaju GLAAD dodaje da je sveukupan prodor pripadnika LGBT populacije doprineo društvenim i političkim koracima koji uključuju i legalizaciju istopolnih brakova u nekim državama SAD, kao i okončanje zabrane da se pripadnici vojske otvoreno deklarišu kao gejevi.\nGLAAD je procenio da će u sezoni 2014-15. najverovatnije 3,9 odsto ili 32 od 813 likova iz serija koje se redovno emituju u udarnim terminima na televizijama u SAD biti lezbejke, gejevi ili biseksualci.\n„Snežana i lovac“ i „Nobelov testament“ premijerno 30. maja u bioskopima „Cineplexx“


Trebinje u znaku Dučićevog dana\nPostavio: eTrebinje Srijeda, 07.04.2021. 0\nIzvor: Grad Trebinje\nFotografija: Grad Trebinje\nU Trebinju se danas održava kulturna manifestacija „Dučićev dan“, posvećena velikom srpskom pjesniku Jovanu Dučiću, a naučni skup – koji Grad Trebinje sa Institutom za književnost i umetnost iz Beograda tradicionalno organizuje na ovaj dan – zbog epidemiološke situacije, organizovan je posredstvom „zum“ platforme.\n„Poetika i poezija Miroslava Maksimovića“ 28. je naučni skup u ediciji poetička istraživanja, već 13. koji Institut za književnost i umetnost realizuje u saradnji sa Gradom Trebinjem, odnosno „Dučićevim večerima poezije“, a u radu posredstvom virtuelne platforme učestvuje tridesetak naučnih radnika iz Srbije, Crne Gore i dijaspore.\nPjesnik Miroslav Maksimović poručio je na otvaranju skupa da je projekat poetičkih istraživanja izuzetno dragocjen za srpsku poeziju, te da je tim naporima veoma doprinijelo Trebinje, bez čijeg bi se učešća sve drugačije i sa više teškoća odvijalo.\nTrebinje je, kaže pjesnik, po mnogo čemu poseban naš grad, sa brojnim kulturnim aktivnostima, posebno onim posvećenih Jovanu Dučiću.\n„Sa Crkvinom, koja je u dvije decenije ovog vijeka nadomjestila nedostatak Lovćena u našem javnom prostoru, te uvezivanjem na plodotvoran način svih tih aktivnosti – Trebinje je postalo glavni grad srpske poezije“, poručio je Maksimović.\nU pozdravnoj besjedi u ime suorganizatora skupa, gradonačelnik Trebinja Mirko Ćurić kazao je da je Trebinje ponosno što je dio projekta čiji značaj i dimenzije izazivaju divljenje.\n„Mi u Trebinju odavno smo shvatili da je kultura veoma važan posao, preko kojeg ovaj grad jača i svoju umnu snagu i svoju sposobnost da prihvati svaku slobodnu misao i kreaciju. Taj nam je amanet Dučić ostavio. Dučić nas obavezuje na dublje spoznaje i oštrija osvjetljenja u svim sferama života“, poručio je Ćurić.\nPosebno smo radosni, dodaje Ćurić, što je ovogodišnji naučni skup posvećen pjesniku Miroslavu Maksimoviću, laureatu „Dučićeve nagrade“, velikom pjesniku koji je bio čest i drag gost na „Dučićevim večerima poezije“ i koji je s posebnim ushićenjem u Trebinju govorio i svoje i Dučićeve stihove.\n„Svakako, riječ je o pjesniku koji se odavno uvrstio u red naših poznatih savremenih književnika, čije se djelo, ovdje podno Leotara, na svojevrstan način, dotaklo sa Dučićevim, i djelo koje je, već je izvjesno, osuđeno na trajanje“, kazao je Ćurić.\nDirektor Instituta za književnost i umetnost Bojan Jović izrazio je uvjerenje da će skup, iako u tehnički drugačijem formatu, biti jedanako uspješan i plodotvoran, a kourednik projekta poetičkih istraživanja Svetlana Šeatović – da će do kraja ove godine biti kompletiran i zbornik radova posvećenih poetici Miroslava Maksimovića.\n„To će biti 28. zbornik u ediciji poetičkih istraživanja koje je osnovao profesor Novica Petković, a ta edicija predstavlja jedinu pravu, unutrašnju, istoriju srpske poezije“, poručila je Šeatović.\nU Hercegovačkoj Gračanici jutros je služena liturgija i pomen pjesniku Jovanu Dučiću, nakon čega je delegacija Grada Trebinja, predvođena gradonačelnikom Mirkom Ćurićem, položila cvijeće na pjesnikov grob i spomenike Dučiću i Njegošu u centru grada.\nU okviru „Dučićevog dana“ u Muzeju Hercegovine večeras će u 19 časova biti priređena izložba o Matiji Banu „Pisma sa Banovca“, Etnografskog muzeja iz Beograda i Arhiva Srbije.\nMilan Nenadić ovogodišnji laureat “Dučićeve nagrade”\neTrebinje Nedjelja, 07.04.2019. Nedjelja, 07.04.2019.\nPogledajte kako Dušan Svilar izvodi slavnu temu iz “Kuma” (Video)\nManifestacija “Dučićev dan”\nStiže velika promjena vremena\nSedam medalja za atletičare „Leotar“ na mitingu u Čitluku\nVeliki nedeljni horoskop: Lavovima i Djevicama stiže novac, Vage flertuju, Ovnovima uspjeh\nU teškoj saobraćajnoj nesreći kod Bileće poginula dva mladića


Za vreme samita grupe 8 najrazvijenijih država u Gleniglu 2005. godine predsednik Rusije Vladimir Putin je objavio da bi dug CEE i CIS regiona trebalo da postane jedan od ključnih prioriteta, i da treba da bude stavljen na dnevni red međunarodnih institucija. Problem dugova ovih regiona je toliki da je postavljen pored problema energetike na dnevni red samita G8 najrazvijenijih zemalja u Petrogradu i Moskvi 2006.\nOvo predstavlja mogućnost za vlade u regionu da podignu na nacionalni i internacionalni nivo probleme oprosta dugova i problem socijalnog i ekonomskog razvitka njihovih država. Zbog toga što su sadašnje i buduće generacije ozbiljno ugrožene teretom dugova njihovih država, vlade imaju obavezu da se na vreme suoče sa ovim problemom, i da se uključe u javnu debatu sa svojim građanima o mogućim rešenjima.\nU nekim državama ovih regiona vlade troše i više od 40% svojih prihoda na servisiranje spoljnih dugova. To samo znači da vlade imaju manje resursa da ulažu u zdravstveni sektor, socijalnu sigurnost i obrazovanje.\nOve opasno visoke svote koje se plaćaju radi servisiranja dugova, skupa sa komplikovanim uslovljavanjima povezanim sa mnogim kreditima, utiču negativno na već ionako visok stupanj siromaštva unutar regiona. U nekim od država više od 40% populacije živi ispod linije siromaštva sa visokim procentom žitelja koji su samo malo iznad ove linije. Servisiranje visokih dugova zapravo ometa vlade da se uspešnije nose sa ovom situacijom. Ovo takođe čini države ekstremno osetljivim na spoljašnje šokove.\nTranzicija ovih država u pravcu tržišno orjentisanih privreda u većini slučajeva je povezana sa supstancijalnim/ suštinskim povećanjem spoljnog duga. Međunarodna zajednica je međutim propustila da prizna da je u regionu rapidno povećana akumulacija dugova poslednjih godina.\nZbog svega toga, zahtevamo, pravedan i transparentan proces određivanja koji dugovi treba da budu otpisani da bi se pomoglo državama da dosegnu međunarodno postavljene razvojne standarde. To znači da procena koji dugovi treba da budu otpisani mora da bude izvršena od strane nezavisnih i neutralnih institucija. Ovaj pravedni proces treba takođe da proceni koji se dugovi mogu smatrati nelegitimnim i kao takvi otpisani.\nPrimer otpisa dugova Poljskoj 1991. godine pokazuje da je otpis moguć ukoliko postoji politička volja. Zapravo međunarodna zajednica uopšte ne razmatra jasne prednosti koje sa sobom može i treba da donese otpis dugova.\nUkoliko države Centralne i istočne Evrope i bivših država Sovjetskog Saveza treba da ulažu mnogo više u svoje građane tada otpis dugova mora da postane realnost. Države ovih regiona treba da upotrebe sredstva oslobođena otpisom dugova ulažući u nacionalne prioritete. Takođe treba da obezbede najviši mogući stupanj transparentnosti u javnim finansijama, uključujući i transparentnost dobiti od prirodnih resursa i takođe da obezbede učešće javnosti u odlučivanju na šta novac treba da bude upotrebljen.\nZbog svega toga, pozivamo naše vlade da podrže napore kojima bi se ovi problemi i njihovo rešenje podiglo na nivo pozornosti nacionalne i međunarodne javnosti. Otpis dugova treba da bude jasan korak prema dostizanju Milenijumskih razvojnih Ciljeva Ujedinjenih Nacija.


Aktivnosti Tužilaštva BiH u ovom predmetu usmjerene su na otkrivanje i procesuiranje osoba osumnjičenih da su počinile visoko sofisticirane oblike finansijskih prevara. U radu je ostvarena saradnja sa Interpolom u Njemačkoj, Austriji i Švicarskoj, kao i bankama sa područja EU.\nPostupajući tužilac Posebnog odjela za organizirani kriminal, privredni kriminal i korupciju uputio je prema Sudu BiH prijedlog za određivanje mjere pritvora u trajanju od 30 dana za osumnjičenog koji je lišen slobode u akciji kodnog naziva “Transfer”.\nTokom istrage utvrđeno je da su počinioci ovih krivičnih djela krivotvorili bankovne naloge za uplate, te ulazili u zaštićene mreže i komunikacijske sisteme kako bi krivotvorenom dokumentacijom realizovali novčane uplate iz inostranstva na račune više građana u Bosni i Hercegovini, koji su, uz određenu naknadu, takav novac podizali i predavali osumnjičenima.\nKako bi u počinjenju krivičnih djela bili što manje uočljivi, osumnjičeni su uglavnom krivotvorili dokumentaciju za uplate u iznosu do 10 000 eura, kako finansijske transakcije ne bi bile upadljive istražnim organima.\nJoš uvijek se istragom utvrđuje iznos nezakonite imovinske koristi, ali se svakako radi o višemilionskim iznosima, realizovanim putem višestrukih uplata sa krivotvorenim nalozima.\nOsumnjičeni su pod istragom zbog krivičnih djela udruživanja radi činjenja krivičnih djela, a u vezi sa krivičnim djelima prijevare, krivotvorenja isprave, neovlaštenog pristupa sistemu i mreži elektronske obrade podataka i pranja novca.


Stručnjaci koji su učestvovali u sastavljanju dokumenta predložili su i razmatranje aranžmana u skladu sa američko-kanadskim ugovorom o reci Kolumbija u vezi sa vodosnabdevanjem, energetskim agencijama i kontrolom prilikom poplava, kao model za institucionalne potrebe da podrže takvu komisiju i za reku Ibar, prenosi "Glas Amerike".\nU izveštaju je primećeno da jezero Gazivode ima sličnu funkciju brane na pomenutoj reci Kolumbija - koja se koristi za sezonsko snabdevanje vodom, ali i u slučaju poplava.\nKako su ukazale ambasade SAD u Beogradu i Prištini, izveštaj su sastavili američki Sekretarijat za energetiku i Pacifička severozapadna nacionalna laboratorija.\nPodnošenjem izveštaja, ističe se u saopštenju, ispunjena je obaveza iz tačke 7 sporazuma, koji su u Beloj kući 4. septembra prošle godine odvojeno potpisali predsednik Srbije Aleksandar Vučić i tadašnji kosovski premijer Avdulah Hoti u prisustvu tadašnjeg američkog predsednika Donalda Trampa.\nU toj tački je navedeno da će obe strane sarađivati sa Ministarstvom energetike SAD i drugim odgovarajućim telima američke vlade na izradi studije izvodljivosti "za potrebe deljenja jezera Gazivode/Ujmani, kao pouzdanog izvora snabdevanja vodom i energijom".\nJezero Gazivode nalazi se u opštini Zubin Potok na severu Kosova i Metohije koje naseljava većinsko srpsko stanovništvo, a manjim delom pripada opštini Tutin u Srbiji.\nSrpske vlasti traže da upravljanje jezerom Gazivode bude u nadležnosti Zajednice srpskih opština (ZSO), koja još nije formirana, što vlasti u Prištini decidno odbijaju.


Reuters: Žrtve moraju plaćati Republici Srpskoj što su preživjele rat - Bportal.ba - Najvažnije vijesti iz BiH\nOznačeno: E-mail, kreme za lice, Mario Balotelli, parlamnet bih, reparacija, rs, žrtve rata, žrtve silovanja\nKako Faktor saznaje, na području koje pokriva Policijska uprava Istočno Sarajevo uhapšeni su Vladimir Mačar, Dejan Marković, Velemir Ponjarac, Jovana Čobović i Srđan Pržulj. Pripadnici Policijske uprave Zvornika uhapsili su Milenka Samardžića, Velibora Vukovića i Željka Đuričića. Također, kako saznajemo iz izvora uključenih u istragu, Jovana Čobović dovodi se u vezu i sa nedavnim razbojništvom […]\nVIDEO Upozorenje na presmiješan sadržaj: Pogledajte kako Radončić objašnjava kakav je musliman\nFahrudin Radončić, lider SBB-a i kandidat za bošnjačkog člana Predsjedništva BiH, gostovao je sinoć na Dodikovom RTRS-u, u emisiji “Telering”. Ovo gostovanja Radončić je pokušao iskoristiti da pokaže Bošnjacima kakav je musliman, odnsono da ubijedi Bošnjake da je dobar musliman. Odgovarajući na jasno pitanje kakav je musliman, Radončić nije govorio o sebi već je objašnjavao […]\nHrvatska: Thompson više ne može da kliče “za dom spremni”


Optužbe na račun predsednika Komisije za akreditaciju fakulteta | Autonomija\nOptužbe na račun predsednika Komisije za akreditaciju fakulteta\nDa li je Endre Pap dostojan obavljanja te funkcije?\nSavet za monitoring, ljudska prava i borbu protiv korupcije „Transparentnost“ ocenio je danas da profesor Endre Pap treba da podnese ostavku na dužnost predsednika Komisije za akreditaciju i proveru kvaliteta visokoškolskih ustanova i optužio ga da je bio umešan u aferu na novosadskom Prirodno-matematičkom fakultetu (PMF).\nTaj savet je u saopštenju za javnost pozvao Nacionalni savet za visoko obrazovanje da profesora Papa razreši dužnosti člana Komisije za akreditaciju i tako sačuva ugled najvažnije institucije u procesu obezbeđivanja kvaliteta visokoobrazovnog procesa u Srbiji.\nSavet je uz saopštenje medijima dostavio i zapisnik sa sednice Veća Departmana za matematiku i informatiku PMF-a u Novom Sadu, na kojem je Pap donedavno bio zaposlen, održane 22. oktobra 2012. godine, iz kojeg se vidi da je Pap bio umešan u aferu poništavanja odbranjene doktorske disertacije kandidata B.J, čiji je bio mentor.\nNa pomenutoj sednici doneta je odluka da se Papu neće produžavati ugovor o radu posle 1. oktobra 2013. godine, kao i da ne može biti biran u komisije za doktorske teze i u sve komisije za izbore u zvanja.\nUjedno, zatraženo je od dekana PMF-a u Novom Sadu i rektora Univerziteta u Novom Sadu da Papa ne biraju u tela koji predstavljaju interes Departmana.\n„Imajući u vidu da Endre Pap predstavlja Srbiju u Evropskoj asocijaciji za osiguranje kvaliteta u visokom obrazovanju (ENQA) sa sedištem u Briselu i rukovodi radom Komisije u procesu akreditacije i doktorskih studija, apsolutno je neprihvatljivo da ova inkriminišuća ličnost ostane na čelu državne i veoma važne Komisije za akreditaciju“, ocenjuje se u saopštenju.


Vesti online / Vesti / Svet / Vašington preti Moskvi brodovima i novim sankcijama\n- Prvo, razgovaramo sa Nemačkom, Francuskom i drugim našim zapadnim državama kako bismo bili sigurni da dobro koordinišemo svoje akcije. To je nova eskalacija koja dolazi od Rusije u tom konfliktu u Ukrajini… Želim da čujem stav naših partnera… već sada - rekao je Volker na brifingu za novinare u Briselu.\n- Po tom pitanju kao odgovor na akcije Rusije mi treba da razmotrimo niz pristupa, između ostalog i u delu paketa sankcija - dodao je on.\nOn nije isključio da Vašington treba da razmotri mogućnost povećanja svog prisustva u Crnom moru.\n- Smatram da postoje stvari na koje treba obratiti pažnju… povećati prisustvo u Crnom moru na bilateralnom nivou ili u saradnji sa EU - zaključio je Volker.


Maksimović-Anđušić je uzela pauzu zbog porođaja Lepotica srpskog streljaštva i srebrna devojka iz Londona 2012. godine vraća se takmičenjima posle dvogodišnjeg odsustva, objavio je . Ivana će učestvovati na četvrtom turniru Svetskog kupa u Rio de Žaneiru od 26. avgusta do 3.\nPrvi put posle dve godine u reprezentaciji je i Ivana Anđušić Maksimović, olimpijska vicešampionka u gađanju malokalibarskom puškom iz trostava iz Londona 2012. godine. Ivana Anđušić Maksimović se pod nacionalnom zastavom poslednji put takmičila na Evropskom prvenstvu MK oružjem ...\nReprezentativka Srbije u strepljaštvu Ivana Anđušić Maksimović posle dve godine vratila se u nacionalni tim i učestvovaće na Svetskom kupu u Rio de Žaneiru. Olimpijska vicešampionka iz Londona u gađanju malokalibarskom puškom iz trostava spremna je za nastup posle porođaja i ...\nAnđušić Maksimović u reprezentaciji posle dve godine Reprezentativka Srbije u streljaštvu Ivana Anđušić Maksimović posle dve godine vratila se u nacionalni tim i učestvovaće na Svetskom kupu u Rio de Žaneiru. BEOGRAD - Reprezentativka Srbije u streljaštvu Ivana Anđušić ...\nIvana Anđušić Maksimović posle dve godine pauze opet će nastupati za nacionalni tim Srpska reprezentativka u streljaštvu Ivana Anđušić Maksimović ponovo će nastupati za nacionalni tim, nakon pauze koju je napravila zbog rođenja sina Filipa .\nReprezentativka Srbije u strepljaštvu Ivana Anđušić Maksimović posle dve godine vratila se u nacionalni tim i učestvovaće na Svetskom kupu u Rio de ...\nMaksimović Anđušić posle dve godine u reprezentaciji\nReprezentativka Srbije u strepljaštvu Ivana Maksimović Anđušić posle dve godine vratila se u nacionalni tim i učestvovaće na Svetskom kupu u Rio de Žaneiru. Olimpijska vicešampionka iz Londona u gađanju malokalibarskom puškom iz trostava spremna je za nastup posle porođaja.\nVELIKI POVRATAK! Ivana Maksimović ponovo u reprezentaciji!\nReprezentativka Srbije u strepljaštvu Ivana Anđušić Maksimović posle dve godine vratila se u nacionalni tim i učestvovaće na Svetskom kupu u Rio de Žaneiru Olimpijska vicešampionka iz Londona u gađanju malokalibarskom puškom iz trostava spremna je za nastup posle porođaja i ...


Kosovo: Prve optužnice za zločine OVK - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Kosovo: Prve optužnice za zločine OVK\n0Piše: FoNet 19. aprila 2020. 16.40 Izmenjeno: 20. aprila 2020. 10.31\n„Ima više od mesec dana da je podignuto više od jedne optužnice, verovatno su dve optužnice, a sada su ti predmeti u rukama sudije pripremnog postupka.\nOni treba da odluče da li je tužilac podneo dovoljno dokaza da se suđenja održe“, naveo je Gaši.\n„Ukoliko sudija donese odluku da ima dovoljno dokaza i da se ide na suđenje onda će biti objavljena imena optuženih bivših pripadnika OVK. Dok nemamo rešenje sudije pripremnog postupka, mi možemo da znamo ko je optužen, ali ne možemo to javno da kažemo“, rekao je Gaši potalu Kosovo Onlajn.\nSudski procesi na Kosovu ne funkcionišu od 16. marta, zbog epidemije korona virusa, i nakon odluke Sudskog saveta da se do daljeg odlažu sva suđenja i pripremna ročišta osim kada su u pitanju predmeti koji mogu da zastare ili suđenja po hitnom postupku kada je u pitanju nasilje u porodici.\nKosovo, Optužnice, OVK


Olimpijske igre u Tokiju: Zašto Japan ne otkazuje takmičenje - nekoliko dana pre početka sve je više problema - Glas Šumadije\nNaslovna > BBC News na srpskom > Olimpijske igre u Tokiju: Zašto Japan ne otkazuje takmičenje – nekoliko dana pre početka sve je više problema\n17/07/2021 216Ostavi komentar na Olimpijske igre u Tokiju: Zašto Japan ne otkazuje takmičenje – nekoliko dana pre početka sve je više problema\nPrema anketama, više od 80 odsto Japanaca je protiv Olimpijskih igara\nNekoliko dana pre zvanične ceremonije otvaranja (Igre počinju 23. jula i završavaju se 8. avgusta) pojavili su se prvi slučajevi zaraze u Olimpijskom selu u Tokiju gde su smešteni sportisti svih zemalja, a gladni grad Japana je u vanrednom stanju.\nAustralijski olimpijski tim ostao je bez dvoje sportista – košarkašice Liz Kembidž i tenisera Aleksa de Minaura.\nRuski olimpijci dobili instrukcije kako da odgovaraju na „provokativna pitanja“\nOva 29-godišnjakinja rekla je da želi da se brine o sebi „mentalno i fizički“.\n„Poslednjih mesec dana imala sam napade panike, nisam spavala i nisam jela“, navela je ona.\nAustralijska košarkašica Liz Kembidž\nBritanska teniska reprezentacija takođe je izgubila glavnu olimpijsku nadu – Dan Evans je odustao je od takmičenja posle pozitivnog testa.\n„Neэtično perekladыvatь na яponcev эto bezobrazie“, – pišet odin polьzovatelь „Tvittera“. „Nado vinitь tolьko MOK, oni ne upustяt svoeй vыgodы“, – otvečaet drugoй\nPrema anketi jednog od glavnih japanskih dnevnih listova Asahi Šinbun, 43 odsto ispitanika reklo je da uopšte ne želi da Igre budu održane u Japanu, a 40 odsto želi da ponovo budu odložene – za još godinu dana.\nDa li su ovogodišnje Olimpijske igre „samoubilačka misija“\n„Pandemija je, gubila bitku od ogromnih ulaganja koji za cilj imaju zadovoljenje geopolitike“, rekao je izvor BBC-ja blizak gradskim vlastima u Tokiju.\nPrema tom izvoru, koji je zahtevao anonimnost, Japan se našao „u sendviču azijske geopolitike“.\nTada je Seul uspeo da pozove i odobrovolji komšije sa kojima je u večnom sukobu – Severnu Koreju – a predsednik Mun Dže In ostao je u sećanju kao mirotvorac, makar i na kratak period.\n„Čini se da prete ogromnim novčanim kaznama ako Igre ne budu održane, ali zdravstvene posledice našu zemlju mogu da koštaju mnogo više“, rekao je Masajiši Son, predsednik SoftBanke.\nJedan od najvećih japanskih investitora, šef SoftBank grupe, Masajoši Son, veruje da će Japan više koštati zdravlje nacije nego eventualne novčane kazne MOK-a od otkazivanja Igara\n„A Sugi je ostalo samo da skoči bez padobrana“, objašnjava sagovornik BBC-ja.\nOdluke u vezi sa turnirima u drugim okruzima – bejzbol, softbol i fudbal – doneće lokalne vlasti na osnovu trenutne epidemiološke situacije.\nObično na takmičenjima u odbojci na pesku nema gde igla da padne, ali u Tokiju će biti ovako\nEdukacija fizioterapeuta u Budimpešti za lečenje dece sa spinalnom mišićnom atrofijom


Bitna pobeda protiv Dunava « RFK Novi Sad 1921\nBitna pobeda protiv Dunava\nSlavlje sa navijačima posle pobede\nPrekinut je niz fudbalera Dunava od 7 utakmica bez poraza. U 18. kolu SLV, fudbaleri Novog Sada su pobedili Dunav rezultatom 1:0.\nNa samom početku utakmice trener Dunava Mihajlo Bošnjak bio je primoran da izvrši izmenu, povredio se mladi Ilić, a umesto njega na terenu mesto je zauzeo Jaguzović. Dunav je prvi pripretio na utakmici i to preko Kačara u 8. minutu, njegov udarac iz poluvoleja sa distance prošao je pored gola. U 11. minutu Kokir je prošao dva igrača domaćih, ali potom loše šutirao sa ivice šesanesterca.\nDomaći su 12. i 19. minutu pokušali udarcima sa distance, ali su bili neprecizni. Jaguzović je oprobao svoj udarac u 33. minutu, ali kao i do tada svi udarci fudbalera Dunava su odlazilipored gola. Novi pokušaj da ugrozi gol Novog Sada, Dunav je imao u 45. minutu kada je Štetić dobro šutirao sa distance, a na mestu je bio golman domaćih Čavić. I kada se očekivao ne toliko zanimljivog prvog poluvremena, ekipa Novog Sada jedošla u vođstvo, a kasnije će se i ispostaviti do pobede.\nProdor napadača Dunava\nU toku je bila nadoknada prvog poluvremena, igrač domaćih je presekao jednu loptu na sredini terena, potom odigrao na desnu stranu ka Bajiću koji je odlično centrirao, Jovišić je uspeo da interveniše ispred napadača domaćih, ali tom prililikom lopta je pogodila Žeželja u koleno i završila u golu -1:0. Odmah nakon pogodka sudija je odsvirao kraj prvog poluvremena. U drugo poluvreme Dunav je krenuo sa namerom da izjednači rezultat, a domaćin je vrebao iz kontri. Prvi priliku u drugom poluvremenu imali su domaći igrači u 52. minutu, posle centaršuta sa desne strane terena, napadač Novog Sada „uhvatio“ je volej iz prve, a Jovišić je bio siguran. Najbolju šansu da stigne do izjednačenja Dunav je imao u 58. minutu – Baškalo je sjajno proigrao Zogovića po levoj strani koji je iz trka poslao oštru loptu na petarac, golman domaćih je slabo intervenisao, ali u poslednji čas ispred Štetića intervenisao je štoper Novog Sada i poslao loptu u korner. Baškalo je izveo korner, a lopta se u gužvi koja je nastala, odbila do Kačara koji udarcem vara Čavića, ali u poslednjem trenutku odbrana Novog Sada uspeva da interveniše i izbaci loptu sa same gol linije.\nKorida slavi pobedu\nU 63. minutu Kokir je prošao po levoj strani i ušao u kazneni prostor domaćih, potom je snažno šutirao slabijom levom nogom, golman Ćavić uspeo je da interveniše, na odbijenu loptu natrčao je Baškalo, ali je golman domaćih još jednom dobro intervenisao. Novi Sad je u kratkom intervalu izveo dva opasna kontra napada, a oba puta Jovišić je sjajno intervenisao i sprečio veće vođstvo Novog Sada. U 83. minutu posle kornera sa leve strane, golman domaćih je lošse intervenisao, ali odbrana je još jednom intervenisala i sprečila izjednačenje. Poslednju šansu za Dunav na ovoj utakmici imao je Baškalo u 87. minutu, kada je pokušao udarcem iz okreta, ali Čavić je intervenisao i izbacio loptu u korner.\nNaredni meč Novi Sad ide u Sentu gde će snage odmeriti sa liderom tabele.


Hadžić: 2013. bi mogla biti godina snažnijeg ekonomskog zamaha - Klix.ba\nHadžić: 2013. bi mogla biti godina snažnijeg ekonomskog zamaha\n25.12.2012. u 15:23\nMinistar komunikacija i prometa BiH i potpredsjednik Socijaldemokratske partije BiH (SDPBiH) Damir Hadžić kazao je da je za njega, dugoročno gledajući, najvažnija stvar koja se desila u političkom životu BiH u 2012. godini, potpisivanje sporazuma između SDP-a i SNSD-a.\n"On na neki način otvara jednu novu logiku u političkom životu BiH i po meni je ovo jedan od najvažnijih događaja koji se desio u političkom životu BiH u 2012.", rekao je Hadžić za Agenciju Fena.\nOno što je u negativnom smislu obilježilo 2012., kako kaže, jeste opstrukcija i blokada od SDA konstituiranja Federalne vlade "i praktično nastojanje da se potpuno blokira život u FBiH".\nMinistar Hadžić ,ipak, cijeni da 2013. može biti godina blagog ekonomskog oporavka, rasta bruto društvenog proizvoda i povećanja broja zaposlenih u BiH.\n" Ukoliko na taj način ne bude obilježena, onda ćemo imati jako puno socijalnih problema,ali iz onoga što se da naslutiti i vidjeti u ovom trentku, mislim da bi 2013. mogla biti godina jednog snažnijeg ekonomskog zamaha", rekao je ministar.\nprije 23h 38m 84\nprije 20h 6m 250


U Banjaluci obeležena godišnjica početka NATO bombardovanja Srbije\n► U Banjaluci obeležena godišnjica početka NATO bombardovanja Srbije\nSveštenici Eparhije banjalučke danas su u Sabornom hramu Hrista Spasitelja u Banjaluci služili molitveno sećanje na žrtve NATO bombardovanja Srbije, Republike Srpske i Republike Srpske Krajine.\nMolitveno sećanje povodom 18 godina od početka NATO bombardovanja tadašnje SR Jugoslavije organizovala je uprava Sabornog hrama i Srbsko sabranje "Baštionik".\n"Veoma je važno da pamtimo 24. mart, pre svega da ga pamte mlade generacije koje ga nisu doživele. To je važno zbog njih i njihove budućnosti. Od toga će zavisiti mnoge naše odluke koje ćemo trebati da donesemo", rekao je novinarima predsednik "Baštionika" Predrag Adamović.\nMolitvenom sećanju je, između ostalih, prisustvovao i generalni konzul Srbije u Banjaluci Vladimir Nikolić.\nOn je naveo da je poruka molitvenog okupljanja da se ovo više ne dogodi.\n"Zahvalan sam Banjaluci što ovo organizuje svake godine. I svake godine, 24. marta dolazim ovde s tim osećajem, da Banjaluka odaje počast žrtvama agresije na ondašnju SR Jugoslaviju, pre svega na Srbiju", rekao je Nikolić.\nPetnaestak mlađih osoba okupilo se danas na banjalučkom Trgu Krajine, a potom su prošetali do Hrama Hrista Spasitelja gde su zapalili sveće u pomen poginulima tokom NATO bombardovanja Srbije 1999. godine.\nOrganizator protesta je neformalna grupa građana i studenata okupljena oko Fejsbuk stranice "Neću u NATO", koji su naveli da je cilj današnjeg okupljanja da se pokaže da se pamte sve nevine žrtve i da se ne žele novi ratovi.\nOni su na banjalučkom gradskom trgu držali transparente na kojima je ispisano: "Neću u NATO", "Mrtva usta ne govore", "Zbog 12 banjalučkih beba", "Decu ti neću oprostiti".\nDanas godišnjica stradanja zaposlenih u RTS tokom NATO bombardovanja 1999. godine\nTačno u 2.06 noćas navršilo se 19 godina od ubistva 16 radnika Radio-televizije Srbije (RTS) u NATO bombardovanju zgrade u Aberdarevoj ulici, a poštu stradalim kod spomenika "Zašto?"...\nSindikat novinara Srbije (SINOS) podsetio je danas da se u ponedeljak obeležava 19 godina od pogibije 16 radnika Radio-televizije Srbije (RTS) u NATO bombardovanju i da za taj zločin nije...


Pomen grčkim i srpskim div-junacima sa Metiljavice | Pirot vesti\nPočetna/Lokalna samouprava/Pomen grčkim i srpskim div-junacima sa Metiljavice\nDanas je na Grčkom i Srpskom vojničkom groblju na Metiljavici kod Pirota održan pomen junacima is Srbije i Grčke koji su 1918. godine poginuli u borbama za oslobođenje Srbije, nedaleko od Pirota. Pomenu su prisustvovali najviši predstavnici ambasade Grčke u Srbiji – ambasador Elias Eliadis, komandant Kopnene vojske Srbije general Milosav Simović, gradonačelnik Pirota mr Vladan Vasić, predsednik Gradske skupštine Pirot Milan Popović, načelnica Pirotskog okruga Dragana Tončić, kao i predstavnici boračkih organizacija ali i savezničkih vojski iz Prvog svetskog rata. Organizator pomena je Ministarstvo rada Republike Srbije u čije ime se obratio državni sekretar Negovan Stanković.\nVasić: Pirot svakog septembra centar vojnih dešavanja\nGradonačelnik Pirota kazao je da je reč o značajnoj ceremoniji i značajnoj godišnjici – 100 godina od oslobođenja Srbije.\n-I pored ovog događaja mi ćemo kao lokalna samouprava organizovati niz događaja, imali smo već nekoliko naučno-popularnih predavanja, imaćemo u oktobru naučni skup, a sa druge strane, zadovoljstvo nam je da svake godine imamo tu konekciju sa Grčkom. Mi uvek koristimo ovaj događaj za razgovor i o drugim pitanjima-kazao je gradonačelnik Vasić i dodao da je svakog septembra Pirot vojni centar zemlje kada je reč o obeležavanju godišnjica poput ove.\nAmbasador Eliadis: Još jedan dokaz istorijske prijateljske veze Srbije i Grčke\nAmbasador Grčke u Srbiji Elias Eliadis kazao je da današnji komemorativni skup potvrđuje još jednom istorijske prijateljske veze grčkog i srpskog naroda.\n-Ideali slobode i nacionalne nezavisnosti za koje su se žrtvovali pali borci treba da inspirišu težnje naših naroda za mirom, solidarnošću, razvojnim blagostanjem. Istorija treba da bude izvor pouka kako bi se izbegle greške iz prošlosti-kazao je ambasador Eliadis. On se zahvalio državnom sekretaru u Ministarstvu za rad, zapošljavanje i socijalnu politiku Negovanu Stankoviću, komandantu Kopnene vojske generalu Milosavu Simoviću, načelnici Pirotskog okruga Dragani Tončić, gradonačelniku Pirota mr Vladanu Vasiću, predstavnicima sveštenstva, kao i porodici Surlandžis i kompanijama Aktor i Terna, koje brinu o očuvanju kompleksa Grčkog vojničkog groblja u Pirotu.\nDržavni sekretar Negovan Stanković: Veliko prijateljstvo dva naroda pokazalo se kada je bilo najteže\nDržavni sekretar Ministarstva rada Negovan Stanković kazao je da se prijateljstvo dva naroda pokazalo onda kada je bilo najteže.\n-Grčki narod je na ostrvu Krf prihtatio srpski narod i vojsku, vojska se oporavila, stanovništvo i krenuli i oslobodili Srbiju u Prvom svetskom ratu. Ovo je jedino groblje grčkih vojnika u Srbiji, ali zato u Grčkoj ima jako puno srpskih ratnih memorijala, počev od Krva, Vida pa do severa Grčke-kazao je sekretar Stanković.\nSrpski Kolorado - vidikovac Tumba na Staroj planini…\nU subotu SPEKTAKL u Visočkoj Ržani. Kerber svira za…\nMladi Piroćanac Veljko Nikolić veoma uspešan u…\nPiroćanac Đorđe Petrović vlasnik jedine srpske…\ngrcko groblje istaknuto junaci pomen saveznici srbija vojničko groblje


Drecun: Cilj zakona o OVK da zastraši svedoke i spreči istinu o zločinima | Radio Kosovska Mitrovica\n6. August, 2020 16:37 |\nPred poslanicima u Prištini sutra bi trebalo da se nađe Nacrt zakona o zaštiti ratnih vrednosti bivše Oslobodilačke vojske Kosova, a koji prema rečima predsednika skupštinskog odbora za KiM Milovana Drecuna nije ništa drugo osim pokušaj da Srbi pod pretnjom sankcija prihvate albansku verziju događaja iz 1998. i 1999. ali i nastojanje da ih spreče da govore o zločinima počinjenim nad njima.\nDrecun za Tanjug navodi da je Zakon, koji će se naći u skupštini uprkos upozorenja diplomata da to ne donosi dobro nijednoj zajednici, pokušaj da se ozakoni skrivanje istine o ratnim dešavanjima na KiM i o užasnim zločinima terorističke OVK, da se onemoguće svi oni, posebno Srbi, koji govore o tim zločinima.\nPrema njegovim rečima, izgleda da je ipak glavni cilj zakona da se zastraše potencijalni svedoci u sudskim procesima kojim mogu da budu pokrenuti protiv vođa OVK od specijalizovanih sudskih veća u Hagu.\n“Način na koji je napisan zakon nedvosmisleno upućuje na zaključak da Albanci žele da spreče svedoke, da iznesu istinu i činjenice o zločinima OVK ili će ako se ogluše o zakon biti najteže kažnjeni kada se vrate na KiM i označeni kao izdajnici”, naveo je Drecun.\nPodsetio je da zakon štiti rat koji je vodila teroristička OVK, zatim veterane, arhivu OVK, generalni štab na čijem čelu je bio Agim Čeku, političku upravu OVK na čelu sa Hašimom Tačijem i štabove operativnih zona u kojima su, kako dodaje, bili zločinci Haradinaj, Ljimaj i drugi.\n“Upravo iz te formulacije jasno je da se radi o zaštiti onih koji mogu da se nađu na optužnici i da budu suđeni. Nema dileme da je zakon napisan da bi ometao utvrđivanje istine o zločinima OVK i sudske procese protiv pripadnika OVK ako do njihovog procesuiranja dođe”, rekao je Drecun\nSem toga interesantno je kako kaže, da određene formulacije zakona potvrđuju da je Hašim Tači imao kontrolu nad OVK, i da postoji arhiva OVK iako je šef njihovog pregovaračkog tima tokom dijaloga u Briselu tvrdio suprotno.\nPotpuno je jasno da postoji arhiva OVK i da je Albanci kriju, rekao je Drecun i dodao da ostaje da se vidi kako će se ponašati potencijalni svedoci za zločine OVK, ako zakon bude usvojen da li će ostati pri izjavama ili će ih taj zakon zastrašiti da promene iskaze. “Bez svedoka i arhive nema dokaza za zločine OVK”, rekao je Drecun.\nZakon je predložila Demokratska partija Kosova pre nešto više od dve godine, a kada je protiv osnivača te stranke Hašima Tačija i Kadrija Veseljija napisana optužnica u Specijalnom sudu u Hagu, zbog sumnje da su na čelu OVK počinili ratne zločine, sredinom prošlog meseca kosovska vlada podržala je nacrt zakona i uputila ga skupštini, gde ima podršku i opozicije.\nInače zakon podrazumeva zaštitu ugleda OVK, obavezu svakog javnog zvaničnika i građanina da poštuju i štite ratne vrednosti u svakom trenutku i na svakom mestu, van Kosova i na Kosovu, zaštitu OVK kao oružane vojne formacije, veterane, zastave, zakletve, grba, arhive, kao i memorijalni kompleks Adema Jašarija u Prekazu.\nPredviđa i osnivanje ratnog muzeja i Dana sećanja na ratni sukob i za sve to iz budžeta bi bilo izdvojeno i dva miliona evra.\nAmbasador SAD Filip Kosnet naveo je i da bi zakon kriminalizovao slobodu govora, zastrašivao građane, ali naveo i da je to pogrešan način da se iskaže poštovanje prema OVK. Kosnet je tim povodom upitao lokalne zvaničnike kada će energiju preusmeriti na ekonomiju i borbu protiv korone.\nZa kritičare vlasti u Prišini usvajanje zakona ne znači ništa više osim prebacivanje priče na drugi teren, kada se ima u vidu da je i predsednik Hašim Tači bio saslušan u Hagu jer je i protiv njega i Kadrija Veseljija u Specijanom sudu napisana optužnica za ratne zločine.\nPredstavnici Srba na KiM kažu da će zakon dodatno ograničiti i onako skučene slobode govora i podsećaju na bivšeg ministra Ivana Todosijevića koji je osuđen na dve godine jer je na 20. godišnjicu bombardovanja u Zvečanu rekao da je povod za agresiju na Srbiju bila takozvana humanitarna katastrofa na KiM kao i to da je Račak izmišljen.


Vesti online / Vesti / Srbija / Dačić sa šefom UNMIK-a: Sednica Saveta bezbednosti o Kosovu 26. maja\nDačić sa šefom UNMIK-a: Sednica Saveta bezbednosti o Kosovu 26. maja\nŠef srpske diplomatije Ivica Dačić primio je danas šef UNMIK-a Farida Zarifa u svetlu razmatranja redovnog tromesečnog Izveštaja o radu Misije UN na Kosovu na sednici SB UN 26. maja u Njujorku.\nDačić: Dobra saradnja sa Unmik-om\nNa sastanku je obostrano ukazano na dobru saradnju između Srbije i Misije UN na KiM.\nDačić je podvukao ključni značaj delovanja UNMIK-a za Srbiju, budući da je okvir UN, zasnovan na rezoluciji SB UN 1244, garant statusne neutralnosti međunarodnog prisustva na KiM.\nImajući u vidu ukupnu političko-bezbednosnu situaciju na Kosovu i Metohiji, te nastavak dijaloga između Beograda i Prištine, podvučena je važnost angažovanja UNMIK-a po svim pitanjima od značaja za dosledno sprovođenje rezolucije SB UN 1244, saopštilo je Ministarstvo spoljnih poslova Srbije.\nObostrano je konstatovana važnost nesmanjenog prisustva UNMIK-a, s obzirom na poverenje koje srpsko i drugo nealbansko stanovništvo imaju u rad ove misije.\n* "Rusija će pomoći Srbiji da odbrani suverenitet"\n* Dačić: Stižu novi uslovi EU!\n* Pantić: UNMIK mora da ostane u Mitrovici\n* "Priština želi da izbaci Unmik sa Kosova"\n* Sud za albanske zločince


VOLONTERI MORAJU BITI VAKCINISANI: Međunarodna studentska nedelja zakazana početkom avgusta | Novosti.rs\nReč je o jednom od najvećih studentskih festivala u jugoistočnoj Evropi, a kandidati pored prijave, moraju da prođu i intervju uživo. Obzirom da je bezbednost na festivalu prioritet, uslov za volontiranje je obavezna vakcinacija - obe doze do festivala ili pozitivan serološki test.\nVolonteri su podeljeni u četiri grupe - vodiči, logistika,Info&Host, media volonteri koji treba da imaju fotoaparat. Smeštaj nije obezbeđen, tako da je neophodno da u periodu radionica i festivala, imaju gde da borave u Beogradu. Tema festivala je mentalno zdravlje, kako bi se mladi podstakli da treba da cene sebe.\nvakcina Konkurs studenti serološki test volonteri nedelja međunarodna


Vučić: Srbija treba da bude nagrađena\nPrvi potpredsednik Vlade Srbije Aleksandar Vučić zamolio je u petak Evropsku uniju da Srbija ne bude kažnjena, već nagrađena za ono što je uradila, jer to njeni građani zaslužuju.\nSrbija je u prethodnih osam meseci radila više nego u prethodnih osam godina, rekao je Vučić u Beogradu na skupu o jačanju kapaciteta policije i pravosuđa u borbi protiv korupcije, na kome učestvuje i evropski komesar za proširenje EU Štefan File.\nVučić je kazao da se Srbija suočavala sa velikim političkim i ekonomskim problemima i da je "jedan od uslova za politički i ekonomski napredak zemlje borba protiv korupcije, a tu joj je potrebna pomoć Evropske unije".\nOn je izrazio očekivanje da će Srbija po stepenu i nivou vladavine prava, borbe protiv korupcije i organizovanog kriminala biti na nivou evropskih zemalja. Potredsednik vlade je rekao da će do 15. juna biti završena strategija za borbu protiv korupcije i da se nada da posle toga "niko neće moći nešto o tome da prigovori Srbiji".


Sadržina zaveštanja (testamenta) - Advokatska Kancelarija Slavica Janjić\nSadržina testamenta mora da ispuni određene uslove propisane Zakonom o nasleđivanju. Prema odredbama ovog Zakona, sadržina testamenta mora biti u skladu sa prinudnim propisima, javnim poretkom i dobrim običajima, a da bi zaveštanje bilo i punovažno, moraju biti ispunjeni posebni uslovi koji se odnose na testamentarnu sposobnost ostavioca, zaveštaočevu volju i formu testamenta.\nZa razumevanje sadržine testamenta ili zaveštanja, važno je istaći i osnovne termine vezane za njega. Tako se, vezano za testament, prema naslednom pravu, kaže da nasleđivanje ima imovinski karakter i najčešće se označava kao prelazak imovine umrlog lica na druga lica. Lice koje je umrlo i čija imovina prelazi na druga lica, po testamentu, naziva se ostavilac ili zaveštalac. Lica, na koja u trenutku smrti, prelazi ostaviočeva imovina, se nazivaju naslednici. Imovina koja prelazi sa ostavioca na njegove naslednike naziva se zaostavštinom. Pored imovine, nasleđivanje može podrazumevati i činjenje nekih radnji, odnosno nečinjenje, stvar ili pravo, osnivanje zadužbine i odrediti sredstva za postizanje njenog cilja.\nZaveštalac može u pojedinim odredbama testamenta postaviti uslove i rokove. Uslov može biti negativan. Negativan odložni uslov smatra se pozitivnim raskidnim uslovom. Rok, dat u testament, koji nikada ne može nastupiti ili je neprimereno dug smatra se nepostojećim. Ako je očigledno da se zaveštalac prevario samo u preračunavanju vremena, dužinu roka odrediće sud, prema zaveštaočevoj pravoj nameri.\nU teoriji, sadržina testamenta se može podeliti na: materijalnu, formalnu i ostale odredbe.\nMaterijalna sadržina obuhvata sve ono što se odnosi na imovinsko raspolaganje ostavioca, kao što je postavljanje naslednika i legatara, određivanje naslednih delova, isključenja iz nasleđa, osnivanje zadužbina, fondova ili drugih radnji.\nFormalna sadržina testamenta ili zaveštanja se odnosi na ono pitanje koje određuje postavljanje izvršioca testamenta ili određivanja konkretizatora zaveštaočeve volje samo u vezi sa nekom posebnom odredbom u testament.\nOstale odredbe su heterogene i mogu se definisati kao sve one odredbe koje ne spadaju u prethodne materijalne i formalne grupe. One mogu biti neimovinske, kao i imovinske prirode.\nSadržinom testamenta se postavljaju naslednici.\nZaveštanjem se može postaviti jedan ili više naslednika. Naslednik je ono lice kome je zaveštalac ostavio celokupnu imovinu ili deo te imovine određen prema njenoj celini. Naslednikom se smatra i onaj kome je zaveštanjem ostavljena jedna ili više određenih stvari ili prava po poslednjoj volji ostavioca.\nOno što Zakon o nasleđivanju propisuje je da naslednici, isporukoprimci i drugi, kojima su ostavljene koristi po osnovu testamenta, moraju biti određeni ili odredivi. Naslednici su odredivi ako zaveštanje odnosno testament sadrži podatke na osnovu kojih se može utvrditi ko su oni.\nAdvokat za ostavinuNasledno pravoSadržina zaveštanja (testamenta)TestamentZaveštanje


Hemofarm slavi rođendan sa investiranjem 40 miliona evra\nTanjug 1. juna 2021. 12:39\nVRŠAC – Lider na farmaceutskom tržištu i jedan od najvećih izvoznika u Srbiji, kompanija Hemofarm, obeležila je 61 godinu uspešnog poslovanja i najavila ovogodišnje planove da u pogone, novu opremu i primenu najnovijih standarda u ovoj industrij,i investira čak 40 miliona evra.\nOd 2006. godine Hemofarm je deo Štada grupe, jedne od vodećih farmaceutskih kompanija u Evropi, koja je od tada do ove godine u modernizaciju njegovih pogona, opremu i nova postrojenja investirala oko 300 miliona evra, navodi se u saopštenju Hemofarma.\nNovim ulaganjima od 40 miliona evra u ovoj godini, Štada i Hemofarm potvrđuju da je reč o jednom od najvećih i najpostojanijih investitora na ovim prostorima i značajnom privrednom partneru koji donosi najnoviju tehnologiju, najviše standarde i dobru poslovnu praksu.\nOvogodišnji plan predviđa investicije u poslovanje Hemofarma u Srbiji (pogone u Vršcu i Šapcu) od oko 28 miliona evra, u Bosni i Hercegovini (Hemofarm Banjaluka) skoro 10 miliona, dok će u dalje unapređenje poslovanja kompanije u Crnoj Gori (Hemomont u Podgorici) biti uloženo 1,5 miliona evra.\nInvesticiona podrška planirana je i za nabavku nove opreme za laboratoriju u Temišvaru koja posluje u okviru Hemofarm grupe, a služi za sertifikaciju lekova koji se izvoze u zemlje EU.\n„Hemofarm je veliki jer proizvodi lekove za ceo svet, a rastao je i razvijao se upravo zahvaljujući redovnim investicijama, stalnim inovacijama u proizvodnji i neprekidnim ulaganjem u ljude i procese. Činjenica da smo deo jedinstvene Štade koja snažno istupa u polje inovacija u svim segmentima farmaceutskog razvoja, razlog je našeg uspeha. Mi to vraćamo liderskom pozicijom na tržištu, rekordnom proizvodnjom u skladu sa principima održivog razvoja i maksimalnom količinom kvalitetnih lekova koji su dostupni u apotekama na tri kontinenta“, kazao je Zeliger.\n„Koliko smo važan partner Srbiji i zemljama regiona dobro ilustruje situacija iz prošle godine kada smo na vrhuncu pandemije na delu pokazali šta znači briga o zdravlju ljudi kroz 24-časovnu proizvodnju, redovno snabdevanje tržišta i pacijente koji su mogli da računaju na naše lekove u svakom trenutku“, rekao je Zeliger.\nZbog aktuelne nestašice krvi, a u saradnji sa Zavodom za transfuziju krvi Vojvodine, na rođendan kompanije zaposleni u Hemofarmu dobrovoljno su dali krv u transfuziološkom autobusu koji je postavljen ispred ulaza u vršačku fabriku.\nSekcija dobrovoljnih davalaca krvi u Hemofarmu vrlo je aktivna, a zaposleni redovno doniraju krv.\nOvo je samo jedna od aktivnosti kompanije i njenih radnika čiji je cilj pomoć zdravstvenom sistemu i društvu.\nU toku je i nacionalna kampanja Hemofarm fondacije „Nesalomivi“ za očuvanje mentalnog zdravlja u okviru koje je omogućena stručna podrška psihologa i psihijatara posredstvom besplatnog SOS broj 0800 001 002.


Radeta, Jojić i Ostojić ne idu dobrovoljno u Hag\nBeta\t 3. decembra 2015. 13:50\nPredsednik Srpske radikalne stranke (SRS) Vojislav Šešelj izjavio je danas da je troje sadašnjih i bivših članova te stranke, koje je Haški tribunal optužio za nepoštovanje suda, “čvrsto” odlučilo da ne idu dobrovoljno u Hag i da će SRS “svim resursima” podržati tu odluku.\nŠešelj je na konferenciji za novinare u sedištu SRS-a u Beogradu, kojoj su prisustvovali optuženi Vjerica Radeta, Petar Jojić i Jovo Ostojić, ocenio da je optužnica Tribunala zasnovana na “izmišljenim činjenicama”.\n“U nemoćnom besu što nisu ostvarili svoju zamisao u procesu protiv mene, Haški tribunal je pribegao novim lažnim optužnicama za izmišljena krivična dela. Nikada nikoga nismo podmićivali, ako se neko bavio potkupljivanjem, to je onda radio Tribunal”, kazao je lider radikala.\nŠešelj je naveo da je bilo svedoka kojima je Haški tribunal nudio novac kako bi lažno svedočili protiv njega, a koji su kasnije nudili pravnom timu za odbranu predsednika SRS-a da nastupaju kao svedoci odbrane.\n“Mi smo takve svedoke odbijali. Jovo Ostojić je privodjen pre nekoliko godina u kancelariju Haškog tribunala gde su od njega tražili da lažno svedoči u procesima protiv Slobodana Miloševića i mene, što je on odbio”, rekao je Šešelj.\nPrema njegovim rečima, krivično delo nepoštovanja suda nije predvidjeno kao obaveza koju je Srbija preuzela usvajanjem Zakona o saradnji sa Haškim tribunalom, “tako da naprednjački režim nema pravni osnov za izručenje” troje sadašnjih i bivših funkcionera SRS-a.\nHaški tribunal optužio je troje bivših i sadašnjih funkcionera SRS-a za nepoštovanje suda zbog toga što su navodno, u postupku protiv lidera radikala Vojislava Šešelja pretili, zastrašivali i nudili mito svedocima da bi uticali na njihovo svedočenje.


Nakon što je Savez vojvođanskih Mađara (SVM) kandidovao jednog od osnivača MP Tamaša Korheca za sudiju Ustavnog suda Srbije, jedan od lidera ovog pokreta, Jene Maglai pozvao je Korheca na današnjoj konferenciji za novinare u Subotici da to učini jer je to “jedini način da sačuva svoj lični integritet i ugled Mađarskog pokreta”.\n“Na taj način on, na žalost, nije pružio ni šansu za dijalog, za razmatranje argumenata za i protiv, niti za kolektivno razmišljanje. Prihvatanjem kandidature on je sve nas – rukovodstvo Pokereta, njegove članove, simpatizere, glasače – stavio pred svršen čin. Ovakav pristup smatramo nekorektnim”, rekao je Maglai.\nOn je kazao da celokupnu javnu kominikaciju SVM-a u vezi sa ovim slučajem smatraju “duboko licemernim i populističkim”.\nPoslanik SVM-a u Skupštini Srbije Balint Pastor potvrdio je juče da je njegova poslanička grupa kandidovala Korheca za sudiju Ustavnog suda, dodavši da je imajući u vidu stanje i odnose u Vojvodini, za mnoge ovakvo imenovanje bilo iznenađenje, a da je SVM predložio Korheca jer ovu stranku “ne vodi osveta”.\n“Naša zajednica zaslužuje da u njenom interesu rade svi, bez obzira na drugačije političko uverenje. Uradićemo sve da oni koji su stručni u svojoj oblasti imaju mogućnost da služe interesima mađarske zajednice. Nedvosmisleno je da je Tamaš Korhec među nama u stručnom smislu najadekvatnija osoba za ovakvu funkciju”, kazao je Pastor juče za Mađar so.


Na konfernciji Svjetske banke u Vašingtonu predstavljen rad RUGIPP-a - Novosti Plus\nGRAĐEVINARSTVO Poslednje vijesti PRAVNA PITANJA\n29 Marta, 2019 22 Aprila, 2019 Dragana Morača\t0 Comments\nDirektor Republičke uprave za geodetske i imovinsko-pravne poslove (RUGIPP) Bosiljka Predragović zajedno sa saradnicima, ali i predstavnicima Federalne uprave za geodetske i imovinsko-pravne poslove (FGU) i švedskog donatorskog projekta za unapređenje zemljišne administracije u BiH (CILAP), predstavila je na konferenciji Svjetske banke u Vašingtonu aktivnosti koje se realizuju u Republici Srpskoj i BiH u okviru projekta Svetske banke „Registracija nepokretnosti“ i CILAP projekta kojim rukovodi gospođa Anđa Zimić.\nNa marginama konferencije održane od 25. do 29. marta 2019. godine, Predragovićeva je održala nekoliko sastanaka sa prestavnicima Svjetske banke o budućim projektima ove finansijske organizacije interesantnim za RUGIPP.\nNakon sastanaka direktor RUGIPP-a je izjavila da je značajno što je konsultant za poljoprivredu i komasaciju Organizacije za hranu i poljoprivredu Ujedinjenih nacija FAO gospodin Morten Hartvigsen (Morten Hartvigsen) zainteresovan da dođe u posjetu RUGIPP-u kako bi pružio podršku za planirane aktivnosti na projektu komasacije zemljišta u Republici Srpskoj.\nDolazak u Srpsku na radni sastanak sa predstavnicima RUGIPP-a najavio je Mike Cestkovski (Mike Czestochowski) kako bi razgovarali o nastavku realizacije CILAP projekta.\nPrema riječima direktora Bosiljke Predragović posebno je značajno što je u Vašingtonu dogovorena buduća saradnja sa predstavnicom FAO gospođom Rumijanom Tonkovskom (Rumyana Tonchovska ) na unapređenju uloge i prava žena kao vlasnika nepokretnosti u Republici Srpskoj.\nTokom učešća na konferenciji Svjetske banke u Vašingtonu Predragovićeva je zajedno sa saradnicima obavila i kratke konsultacije sa kordinatorom projekta „Registracija nepokretnosti“ gospodinom Kamilom Burginjonom (Camille Bourguignon) u vezi aktivnosti i dodatnog finansiranja projekta.\nOsim predstavnika RUGIPP-a, FGU i CILAP projekta na konferenciji o unapređenju zemljišne administracije učestvovalo je preko 1.800 predstavnika različitih institucija i organizacija iz cijelog svijeta.\n← RADI SE NA UVRŠTAVANJU “UTROGESTANA” NA LISTU LIJEKOVA\nArheološka istraživanja na tvrđavi Kastel daju ohrabrujuće rezultate →\nSberbank a.d. Banja Luka dobitnik nagrade Zlatni BAM za 2021. godinu\n20 Septembra, 2021 29 Septembra, 2021 Kristina Prole\t0


RTS :: Vučić o porukama iz Podgorice: Moja molba prezrena, neću dodatnu zlu krv\nPolitika Vučić o porukama iz Podgorice: Moja molba prezrena, neću dodatnu zlu krv\nsubota, 15. jun 2019, 15:46 -> 18:10\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić je izjavio da je sve što je imao da kaže o predlogu zakona o slobodi veroispovesti u Crnoj Gori, već rekao kroz malu molbu, koja ne samo da nije uslišena, već je prezrena od strane crnogorskih vlasti.\nAleksandar Vučić nije danas hteo da komentariše poruke Trojčindanskog sabora u Podgorici da SPC zahteva povlačenje predloženog zakona o slobodi veroispovesti.\nNe želi, kako je istakao, da ulazi u pravljenje dodatne zle krvi i sukoba, na bilo koji način.\n"Rekao sam što sam imao da kažem kroz malu molbu, koja ne samo da nije uslišena, već je prezrena od strane crnogorskih vlasti. Hvala im na tome", podvukao je predsednik, koji je nastavio kampanju "Budućnost Srbije" obilaskom Zaječarskog okruga.\n"Niko ne može da demantuje stvarnost"\nOdgovarajući na pitanja novinara, Vučić je na opasku jednog od njih da opozicioni mediji ne prenose ništa što ide u prilog vlastima, rekao da šta god da rade Đilasovi mediji, stvarnost nikako ne može da se demantuje.\n"Postoji nešto što ne možete da demantujete, ne možete da demantujete stvarnost. Kada imate izveštaj UN, kad imate izveštaj UNCTAD-a o direktnim stranim investicijama, koji kaže da je Srbija apsolutni šampion u Jugoistočnoj Evropi, samo je Rusija bolja ali ona ima 20 puta više stanovnika od Srbije... Srbija je znatno bolja nego pre, ali bih ja želeo da ide još bolje, nikad nisam zadovoljan", rekao je Vučić.\nDodaje i da obilazak mesta po Srbiji nema za cilj promociju, već da se vidi šta su nedostaci, šta može da se uradi bolje. "Jer ako ne dođete - daleko od očiju, daleko od srca... Manje pažnje će biti posvećeno", rekao je on.\nKako je istakao, o kojoj god oblasti da se radi - putnoj, železničkoj infrastrukturi , novim voznim sredstvima... u svemu je razlika drastična u odnosu na pre - odnos je 5:1, 10:1 u odnosu na ranije.\nPodsetio je da je pre šest godina minimalac bio 15.000 dinara, a danas je 27.200. "To su ogromne razlike, nadam se da ćemo uspeti da podignemo minimalac na 30.000. Možete da kažete da vam se to sviđa ili ne, ali to su brojke, činjenice. Da li je dovoljno - nije", kaže predsednik.\nNavodi da mladi odlaze iz zemlje na Maltu, na primer, gde mogu da zarade za 100, 200 evra veću platu nego u Srbiji. "Džaba što nije mala prosečna plata u Boljevcu 45.000, moraće da ide na 50.000 jer će ljudi da odu. Ali, tu je država da pomogne, kada ima suficit u budžetu", dodao je Vučić.\n"Narod neće nikakve revolucije"\nNeće narod u Srbiji nikakve revolucije, jer je svaki put posle nekih revolucija bio siromašniji, a samo su "đilasi i jeremići" bili sve bogatiji, izjavio je Vučić.\n"Narod hoće normalno da živi i radi, neće puške na ulicama. Hoće da ima olovku, računar u ruci, da na mašinama zarađuje za decu. To je program za narod, a ne 'grdne batine' i 'duge cevi' ", rekao je Vučić odgovarajući na pitanje u vezi sa komentarima iz SzS-a na njegov račun da je "huligan", te da ih je navodno pozvao da se "obračunaju" sa njim.\n"Rekao sam - Jovo Bakić, kao i Jeremić, Obradović i drugi, ne mogu za sve da kažem, ali za njih znam - uvek nam govore o 'grdnim batinama'. A, ja sam rekao - nemojte više, svaki dan nešto plačete i kukate, a onda pretite, nemojte više da pretite običnom narodu 'grdnim batinama'. Skupite se vas četvorica junaka, sa Jovom Bakićem petim, recite mi gde da dođem pa da dobijem te 'grdne batine' ", rekao je predsednik.\nUpravo oni iz SzS-a prete sve vreme, istakao je Vučić i podsetio da su se oni okupili ispred Predsedništva, a nije on otišao na njihovo radno mesto, kao što su, kaže, došli ispred Skupštine da tuku predsednika i poslanike.\n"Bakić je sve što sam rekao, potvrdio. Rekao je - biće duge cevi, ali neću ja da budem. Biće neki narod, ali neće on da bude. Oni treba da budu na vlasti, da mogu da kradu i da pljačkaju, a baš ih briga za narod", dodao je predsednik.\nUpitao je i u kojoj je to oblasti danas lošije, nego što je bilo u vreme prethodne vlasti.\nDa nije u kulturi bilo bolje kada nismo imali MSU ili Narodni muzej, ili kad nismo imali auto-put na jugu, ili kad smo imali 600.000 izgubljenih radnih mesta od 2003. do 2011. godine, zapitao je.\n(subota, 15. jun 2019, 21:11) - anonymous [neregistrovani]\n(subota, 15. jun 2019, 18:44) - caki [neregistrovani]\n(subota, 15. jun 2019, 17:48) - anonymous [neregistrovani]\n(subota, 15. jun 2019, 17:20) - Ruska [neregistrovani]\n(subota, 15. jun 2019, 17:08) - anonymous [neregistrovani]\n(subota, 15. jun 2019, 16:39) - Sale [neregistrovani]\n(subota, 15. jun 2019, 16:31) - ranko [neregistrovani]


CG: Majke odbile Vujanovićevu molbu za prekid štrajka glađu\nProtest žena ispred Skupštine Crne Gore (arhivski snimak)\nPredsjednik Crne Gore, Filip Vujanović, pozvao je u nedelju majke troje i više djece da prekinu štrajk glađu ispred parlamenta, a Ustavni sud da što prije odluči o ustavnosti zakona koji se odnose na naknade za majke.\nStotine korisnica prava na naknade koji je krajem 2015. izglasala opozicija sa Socijaldemokratskom partijom (SDP) uprkos oštrom protivljenju vladajuće Demokratske partije Socijalista, već 19 dana protestuju na ulici ispred Skupštine Crne Gore, tražeći povlačenje izmjena i dopuna Zakona o Socijalnoj i dječjoj zaštiti kojima se umanjuju njihove naknade.\nTokom protesta, koji je početkom prošle nedjelje prerastao u štrajk glađu, nekoliko žena zatražilo je ljekarsku pomoć, a desetine njih danima spavalo ispred zgrade parlamenta.\nVujanović je zamolio majke da prekinu štrajk glađu i pozvao ih da sarađuju sa Vladom u hitnom pronalaženju "pravednog i održivog rješenja za njihove naknade".\n"Izražavajući brigu za zdravlje majki sa troje i više djece, koje su se opredijelile za radikalizaciju protesta štrajkom glađu, pozivam ih i molim da prekidom štrajka i saradnjom sa Vladom pomognu u hitnom pronalaženju pravednog i održivog rješenja za njihove naknade", navodi se u Vujanovićevom pismu koje prenose podgorički mediji.\nOn je pozvao Ustavni sud da što prije ocijeni ustavnost oba zakona koja se odnose na naknade za majke, i podsjetio da je i ranije upozoravao da je trebalo ispitati finansijsku održivost zakona o naknadama za 21 hiljadu korisnica, koji je državu trebao da košta 72 miliona eura godišnje\nVujanović je ocijenio da taj iznos ugrožava izvršenje ove i ostalih obaveza korisnika budžeta, kao i budžet u cjelini, i dodao da on nije mogao uticati "ni na osnovni, ni na izmijenjeni zakon", već samo sagledati postoji li unutrašnja kolizija normi u konkretnom zakonu.\n"Za sadržinu zakona odgovara Skupština, a kako je ona odgovorna već sam konstatovao", rekao je crnogorski predsjednik i podsjetio da je ukazivao na sagledavanje oblika socijalne zaštite u kome majke troje i više djece ne bi bile žrtve ovakvog zakona.\nOn je, na kraju pisma upućenog majkama koje protestuju, ponovio molbu da "vodeći raćuna o svome zdravlju prekinu štrajk i kroz institucije sistema zaštite svoje pravo".\nPredstavnica korisnica naknada, Željka Savković, poručila je danas da neće prekinuti štrajk dok njihov jedini zahtjev ne bude ispunjen, i dodala da "nemamo riječi za obraćanje Vujanovića, jer ga čekamo 19 dana".\n"Nije se udostojio da nas posjeti po onakvom vremenu, pozove nas i obrati nam se", rekla je Savković agenciji MINA.\nOna je rekla da majke troje i više djece, među kojima su mnoge koje su se odrekle stečene penzije, očekuju da im se naknade vrate na prvobitni iznos od najmanje 190 a najviše 330 eura.\n"Na Vladi je da učini nešto i da se mi maknemo odavde srećne i zadovoljne zbog toga što nam je vraćeno ono zbog čega smo ovdje i da idemo svojim kućama", poručila je Savković.\nProtest majki ovih dana podržali su predstavnici opozicije i Liberalne partije, mitropolit SPC u Crnoj Gori Amfilohije Radović, bivši predsjednik Momir Bulatović, a profesor Đorđe Blažić na javnom času objasnio da stečeno pravo majki ne može biti oduzeto.\nVečeras je stotinjak građana, u znak podrške majkama, blokiralo saobraćaj na mostu u blizini parlamenta, poručujući da će blokirati "cijelu Crnu Goru" ako vlasti ne ukinu izmjene zakona kojim se naknade umanjuju.


(VIDEO)„Predlažem da uklonimo svu socijalnu pomoć na pet godina nekome ko stigne na francusko tlo“\n„Predlažem da uklonimo svu socijalnu pomoć na pet godina nekome ko stigne na francusko tlo“. Gost televizije BFM, 20. decembra, predsednik partije “Debout la France”, Nicolas Dupont-Aignan pozvao je državu da zatraži od onih koji dolaze na njenu teritoriju da „poštuju vrednost rada“.\nPrema ovom političaru, čovek mora „prvo svojim radom uplaćivati pet godina pre nego što dobije bilo kakvu socijalnu pomoć“. „Francuska mora da zatraži od onih koji stignu na naše tlo da poštuju vrednost rada. Ova izjava dolazi nakon terorističkih napada u Francuskoj, čiji su počinioci bile izbeglice.\nDana 29. oktobra, 21-godišnji Tunižanin koji je tek stigao u Evropu ubio je nožem tri osobe u bazilici Notre-Dame de l’Assomption u Nici. 16. oktobra, Samuel Pati-u, 47-godišnjem učitelju francuskog u Conflans-Sainte-Honorine, u pariskoj regiji, odsekao je glavu Abdoullakh Anzorov, 18-godišnji izbeglica čečenskog porekla, zbog pokazivanja karikatura Muhameda tokom dva časa o slobodi izražavanja.\nTagovi: Francuska - pomoć - stranci


https://forum.uzice.net Oreska - Užice : Mokra Gora - Na sajtu- SVET online objavljen je tekst - forum Uzicana - mesta: Uzice, Pozega, Arilje, Ivanjica, Kosjeric, Bajina Basta, Priboj, Prijepolje, Zlatibor - Cajetina, Nova Varos, Sjenica\nOreska - Užice > UŽICE > Mokra Gora > Tema: Na sajtu- SVET online objavljen je tekst\nAutor Tema: Na sajtu- SVET online objavljen je tekst (Pročitano 1181 puta)\nNa sajtu- SVET online objavljen je tekst\n« poslato: 30.04.2011. 11:17:55 »\nEmir Kusturica u "raljama" istrage: Nisam bio kurir DB-a!\nIzvor: trojka.rs/izvor: Tanjug\nObjavljeno: 29.04.2011 - 18:43\nKusturica je u intervjuu za nedeljnik "Vreme" potvrdio da je podneo tužbu protiv jednog beogradskog medija zbog iznošenja tvrdnji da je bio "kurir između SDB-a i ubice kome je nosio novac". “Mislim da je sud najbolje mesto da se utvrdi da li je to tačno” rekao je Kusturica, odbacivši mogućnost da su neke stvari izrečene o njemu u satiričnom kontekstu. “Prvi put čujem da je satira kada neko kaže 'jado, jadovane, ti si nosio novac ubici Vesku Vukotiću po Evropi” kazao je Kusturica, odgovorivši odrično na direktno pitanje da li je nosio novac Vukotiću. Upitan da li je sreo Vukotića, režiser je odgovorio da je - sreo toliko ljudi u svom životu da im više ne zna broj. “Potpuno je nevažno da li sam ga sreo ili ne”. Novosađanin crnogorskog porekla Vukotić u Belgiji je bio u pritvoru zbog sumnji da je po nalogu saveznog DB bivše SFRJ u Briselu ubio saradnika CIA Envera Hadrija. Vukotić je 2009. iz Belgije izručen Srbiji, a prethodno je u Crnoj Gori osuđen u odsustvu na 20 godina zatvora za ubistvo Duška Boškovića 1997. u Prčnju. U Srbiji mu je prekinuto izdržavanje kazne zbog bolesti, ali je opet uhapšen u decembru po crnogorskoj poternici.\nViši sud u Novom Sadu mu je ranije danas obustavio izdržavanje kazne pošto mu je odobreno ponavljanje postupka. Kusturica je potvrdio da poznaje aktuelnog šefa BIA Sašu Vukadinovića, a odgovorio je potvrdno i na pitanje da li se sretao sa bivšim šefom DB-a Jovicom Stanišićem. „Ako vas to baš zanima, jednom prilikom sam ručao i sa Džonom Gotijem, jednim od najvećih kriminalaca na svetu” rekao je poznati režiser. Kusturica je odbacio optužbe koje na njegov račun iznosi, kako kaže, beogradska kvazielita o prisvajanju parka prirode "Šargan-Mokra Gora". „Šargan- Mokra Gora' je jedinstven ekološko-socijalni projekat, zajednički poduhvat u kome je Vojislav Koštunica kao premijer pomogao da se obavi ta zaštita, uz saglasnost Borisa Tadića. Tako je izvojevana istorijska pobeda nad engleskom korporacijom koja je htela da zagospodari i da nas u eksploataciji nikla podavi i potruje!” rekao je režiser. Ističući da su "nezadovoljni užički policijski doušnici" fabrikovali priču da je na poklon dobio čitavu planinu, Kusturica navodi da ništa nije dobio, već da se izborio da taj park prirode, umesto eksploatacije nikla, postane značajan kulturno turistički centar.


Vladika sa parohijanima u Klirvoteru - TAMO DALEKO\n18. фебруара 2018. 16. децембра 2018. Zdravko Elez 672 Views 0 Comments\nGodišnja Skupština Istočnoameričke eparhije koja je okupila sveštenstvo i delegate iz 50 parohija SPC u ovom delu sveta,održana je u Klirvoteru, na Fliridi. Skupštini je prisustvovao i nadležni vladika Irinej (Dobrijević) koji je dolaskom na čelo Eparhije učinio značajan napredak u njenom radu i preporodu, što potvrđuje i izgradnja desetak novih crkvenih objekata.\nSamo na području Floride,kako je istaknuto na Skupštini, u toku je izgradanja tri nove pravoslavne crlkve, „Svetog Simeona Mirotočivog“ u Majamiju, „Svetog Save“ u Nort Portu i „Svete Petke“ u Orlandu.\n*Vest je deo projekta o srpskoj zajednici u Americi, s akcentom na Floridu, koji je pomogla Uprava za saradnju s dijsporom i Srbima u regionu Vlade Srbije\n← Manastir Vavedenje: Ovde se školovao Stevan Sinđelić!\nSrbin i Slovenci za 18 minuta “ulovili” 22,5 miliona dolara →


Antic preporodio reprezentaciju Srbiju | BeliOrlovi.rs\nAntic preporodio reprezentaciju Srbiju\n5. juna 2010 - 15:03|Svetsko Prvenstvo 2010|Komentari\nReprezentacija Srbije nastupiće na šampionatu sveta u Južnoj Africi od 11. juna do 11. jula prvi put pod tim imenom, a selekcija sa ovih prostora igraće nakon punih 48 godina na Mundijalu van Evrope.\nPoslednji put reprezentacija Jugoslavije „napustila“ je Stari kontinent 1962. godine, kada je na prvenstvu u čileu osvojeno 4. mesto, čime je postignut jedan od najvećih uspeha u istoriji našeg fudbala.\nOd osamostaljenja Srbija je odigrala dva kvalifikaciona ciklusa. U prvom je bila neuspešna, pošto su „beli orlovi“ pod vođstvom španskog trenera Havijera Klementea kvalifikacione borbe za šampionat Evrope u Austriji i Švajcarskoj 2008. godine završili iza Portugalije i Poljske.\nUoči samog početka kvalifikacija za prvenstvo sveta u Južnoj Africi na čelo državnog tima došao je Radomir Antić, koji je zamenio Miroslava Đukića. Antić je imenovan za selektora samo 17 dana pre prvog kvalifikacionog meča protiv Farskih ostrva u Beogradu.\nNavikli na loša izdanja i sve slabije rezultate državnog tima navijači su sa skepsom dočekali novu promenu na klupi A selekcije, ali se ispostavilo da je to bio pravi potez i da je nastupio period preporoda reprezentacije Srbije.\nNakon poraza od Francuske u Sen Deniju (2:1) usledile su dve bilistave partije i pobede nad Litvanijom i Austrijom. Ti trijumfi iz korena su promenili atmosferu u timu koji je posle mnogo godina počeo da igra lepršavo i dinamično.\nAntić je postavio sistem igre koji u isto vreme deluje i mudro i dopadljivo. Od svakog pojedinca koji se zadesio na terenu uspeo je da izvuče maksimum, koji je na kraju bio dovoljan za prvo mesto u grupi ispred vicešampiona sveta Francuske i pre početka kvalifikacija favorizovane Rumunije.\nZahvaljujući pobedama u prijateljskim mečevima, što ranije nije bio čest slučaj, Srbija se na rang-listi Međunarodne fudbalske federacije popravila za 20-ak mesta što je doprinelo da Mundijal dočeka u znatno boljoj atmosferi nego pre četiri godine put u Nemačku.\nIzostanak Vladimira Dišljenkovića, koji je saopštio da je okončao reprezentativnu karijeru, umanjio je konkurenciju za mesto pred golom državnog tima. Iako nije branio na visokom nivou u Premijer ligi, Vladimir Stojković će skoro sasvim izvesno biti prvi cuvar mreže Srbije na Mundijalu.\nU odbrani su se ustalili Nemanja Vidić, Branislav Ivanović i Aleksandar Luković, dok je usled povrede iskusnog Ivice Dragutinovića mesto na poziciji levog beka otvoreno za Ivana Obradovića i Aleksandra Kolarova.\nU veznom redu su najveći dorpinos u kvalifikacijama dali veoma prodorni Miloš Krasić i Marko Jovanović, dok je značajnu sigurnost doneo kapiten Dejan Stanković. Selektor Antić imaće široki izbor igrača koji konkurišu za mesto na sredini terena, s obzirom da Nenad Milijaš, Gojko Kačar i Miloš Ninković poseduju neosporan kvalitet za najveće izazove.\nPovreda Boška Jankovića donekle je umanjila konkurenicju u manevru, dok su pred protivničkim golom najčešće bili upareni nekadašnji napadači Crvene zvezde Nikola Žigić i Marko Pantelić.\nVeoma jaka grupa u kojoj su, pored Srbije, selekcije Gane, Nemačke i Australije, biće prava provera kvaliteta ove generacije najboljih srpskih fudbalera. Nacija je željna uspeha, a ukoliko Antićevi učenici prebrode grupnu fazu biće to prvi plasman u eliminacione borbe na velikom takmičenju nakon deset godina.\nPut do Južne Afrike:\nSrbija – Farska Ostrva 2:0 (1:0)\nFrancuska – Srbija 2:1 (0:0)\nAustrija – Srbija 1:3 (0:3)\nRumunija – Srbija 2:3 (1:2)\nSrbija – Austrija 1:0 (1:0)\nFarska Ostrva – Srbija 0:2 (0:1)\nSrbija – Francuska 1.1 (1:1)\nLitvanija – Srbija 2:1 (1:0)\n1. SRBIJA, 2. FRANCUSKA,\n3. Austrija, 4. Litvanija,\n5. Rumunija, 6. Farska ostrva


Utisci - IAN Telecentar\nŽivot je čudo, kad ujutru ustanemo ne znamo sta nam donosi taj dan\nZovem se Maida N. i zaposlena sam u Gradskom saobraćajnom preduzeću (GSP) Beograd kao pravni referent sa zadatkom pribavljanja i evidentiranja dokumentacije o imovini preduzeća. Moj svakodnevni posao je unošenje podataka u računar…. I kao što rekoh sudbina se poigrala samnom, razvela sam se tako da sam lokal u kom sam radila morala da podelim sa bivšim suprugom i automatski ugasim firmu. U kratkom periodu ostala sam bez posla\nU IAN Telecentru našla sam onaj delić mozaika koji je nedostajao kako bi se moja poslovna priča mogla u potpunosti zaokružiti\nPrethodnih skoro godinu dana mog života obeležio je mučan period bez posla. Uprkos visokom obrazovanju, kreativnosti, inventivnosti i naporu do toliko očekivane realizacije poslovnih zamisli nije dolazilo. Moje samopouzdanje je počelo ozbiljno da se kruni.\nTreba imati hrabrosti i krenuti u nepoznato, a rezultati sami dolaze\nCilj obrazovanja djevojka je pristup rukovodećim pozicijama ili ostvarivanje karijere a sve zarad ekonomskog osamostaljivanja i osnaživanja žena.


Dan online - Ekonomija: Galenika uvećala dug za 328 hiljada eura - 2020-02-18\nEkonomija OBJAVLJENI FINANSIJSKI ISKAZI PREDUZEĆA U STEČAJU KOJE JE DJELIMIČNO U DRŽAVNOM VLASNIŠTVU\nSjedište Galenike u Podgorici Galenika uvećala dug za 328 hiljada eura Ukupan gubitak preduzeća u kojem država ima 25 procenata na kraju jula prošle godine iznosio je 24,4 miliona eura. Minus od 300 hiljada eura napravljen je za sedam mjeseci prošle godine\nKompanija Galenika Crna Gora, koja je od sredine prošle godine u stečaju, prijavila je gubitak od 24,4 miliona eura, što se može vidjeti u poslednjem finansijskom izvještaju tog preduzeća, koje je djelimično u vlasništvu države Crne Gore (25 odsto kapitala). Minus od oko 328 hiljada eura napravljen je za sedam mjeseci prošle godine (januar-jul). Kompanija je prijavila i neraspoređenu dobit od 3.755.586 eura. U podacima Uprave za nekretnine može se vidjeti da Galenika Crna Gora posjeduje vrijedne nepokretnosti u nekoliko crnogorskih opština – Danilovgradu, Herceg Novom, Kotoru i Podgorici. U bilansu stanja firme navodi se da posjeduje stalnu imovinu vrijednu 7,5 miliona eura.\nStečaj je 8. jula prošle godine uveo predsjednik Privrednog suda Blažo Jovanić, jer nije bilo podnijetih zahtjeva za reorganizaciju kompanije, koja se bavila proizvodnjom ljekova. Stečaj je uveden na zahtjev Poreske uprave (PU) zbog duga koji je fabrika imala za neuplaćene poreza i doprinose u iznosu od oko 2,6 miliona eura.\nPovjerioci su u stečajnom postupku prijavili ukupno oko devet miliona eura potraživanja, od kojih se 2,5 miliona odnosi na bivše radnike. Neposredno prije prekida proizvodnje ljekova, u firmi je bilo oko šezdesetak radnika, ali ih je pokretanjem stečaja ostalo svega 43. Većinski vlasnik Galenike Crna Gora u stečaju, sa 75 odsto vlasništva, jeste istoimena beogradska firma, dok 25 odsto vlasništva ima crnogorska Vlada.\n„Dan” je u decembru 2018. godine objavio da je kompanija „Aelius” iz Luksemburga u Ministarstvu privrede Srbije potpisala ugovor o kupovini 93,7 odsto kapitala beogradske farmaceutske kompanije Galenika. Na čelu te luksemburške firme su lica koja su poslovno povezana sa kontroverznim srpskim biznismenom Stankom Canetom Subotićem, koji je ujedno i prijatelj crnogorskog predsjednika i lidera DPS-a Mila Đukanovića. Ugovor o kupovini, po cijeni od 16 miliona eura, potpisali su ministar privrede Srbije Goran Knežević i predstavnik firme „Aelius” Horhe Kosta de Silva.\nNovi vlasnik Galenike, kako je nakon potpisivanja ugovora saopšteno, ima obavezu da uplati i 25 miliona na ime izmirenja obaveza fabrike prema bankama, kao i dodatnih 200 eura po godini staža za zaposlene koji su se opredijelili za dobrovoljni socijalni program.\nPrema podacima iz ugovora, koje je objavila Komisija za hartije od vrijednosti Republike Srbije, kao lica koja su odgovorna u firmi „Aelius” navedeni su Karl Luran, Frederik Monku i Džeri Steman. Oni su navedeni kao zvanični predstavnici privrednog društva Emerdžing market investment S.A., iz Luksemburga, koja je osnovana na zahtjev Stanka Subotića, koji je 2018. godine, prema podacima iz službenog registra, ugasio kompaniju Emerdžing market investment u Danskoj i najavio da sjedište seli u Luksembrug. Na osnovu ranijih podataka iz registra u Luksemburgu, 25. oktobra 2018. godine osnovana je kompanija Emerdžing market investment S.A., a njeni zvanični predstavnici su Karl Luran, Frederik Monku i Džeri Steman. Oni su sjedište kompanije „Aelius” prijavili na istoj adresi na kojoj su prijavili i sjedište firme Emerdžing market investment S.A. Riječ je o Bulevaru Princa Henrija broj tri u Luksemburgu.\nMiodrag Kostić preuzeo milionski dug\nU podacima crnogorskog katastra može se vidjeti da na nepokretnoj imovini kompanije Galenika Crna Gora postoji nekoliko tereta.\nHipoteku je upisala i kompanija Heta Asset Resolution, koja želi da naplati potraživanja bivše Hipo Alpe Adrija banke u iznosu od više od 2,5 miliona eura. Srpski biznismen Miodrag Kostić preko povezanih firmi kupio je ranije Heta Asset Resolution i time preuzeo i sporna potraživanja i VIP dužnike te kompanije.


Despite Tensions, US and Russia Complying with Arms Reduction Treaty\nUprkos tenzijama SAD i Rusija sprovode sporazum START.\nSjedinjene Države veruju da će Rusija poštovati sve svoje obaveze iz bilateralnog Sporazuma o smanjenju strateškog naoružanja (Novi START) do roka koji ističe u ponedeljak.\n"Sjedinjene Države dostigle su centralni limit Novog START sporazuma u avgustu 2017. Procenjujemo da je do ovog trenutka Rusija takođe učinila napredak ka dostizanju tog cilja. Nemamo razloga da verujemo da ruska vlada neće dostići te limite, takođe", rekla je portparolka Stejt Dipartmenta Heder Nauret.\nStejt Dipartment u saopštenju od nedelje kaže da će obe zemlje razmeniti podatke o svom odgovarajućem nuklearnom arselanu "tokom narednog meseca, kao što smo to već činili dva puta godišnje tokom poslednjih sedam godina, u skladu sa Spoazumom".\nNovi START sporazum potpisan je u Pragu 8. aprila 2010 i stupio je na snagu 5. februara 2011.\nOn ograničava SAD i Rusiju na posedovanje maksimalnih 1.550 nuklearnih bojevih glava i ograničava raspoređene i neraspoređene balističke interkontinentalne rakete, teške bombardere i balističke rakete koje se lansiraju iz podmornica.\nEksperti kažu da uprkos sve većem razdoru između Moskve i Vašingtona zbog ruskog mešanja u izbore, Sirije, Krima, Ukrajine i drugih tema, činjenica da su obe strane i dalje koperativne i da sprovode nuklearni monitorig i verifikacije, ključna za globalnu bezbednost i stabilnost.


Veliki protesti u Brazilu - Sputnjik Srbija\n10:46 16.03.2015 (osveženo 16:19 05.10.2015) Preuzmite kraći link\nBrazilska predsednica Dilma Rusef suočava se s najvećim izazovom od kada je po drugi put izabrana na čelo države, pošto je protiv nje širom zemlje protestovalo stotine hiljada ljudi.\nDemonstracije, održane juče u više desetina brazilskih gradova, okupile su oko milion i po ljudi. To su najveći protesti u Brazilu od juna 2013. godine, kada je na ulice izašlo 1,3 miliona ljudi, a povod je između ostalog bilo povećanje cena javnog prevoza.\nU Sao Paulu se okupilo oko milion demonstranata, koji su uzvikivali „Dosta“ i „Dilma, napolje“, nekoliko puta otpevali su brazilsku himnu i direktno zatražili ostavku aktuelne predsednice.\nSlične demonstracije održane su u desetinama gradova širom Brazila, gde se okupilo desetine hiljada ljudi. U glavnom gradu, Braziliji, na ulice je izašlo 100.000 ljudi.\n„Put je tek trasiran i nećemo se rasuti“, rekao je posle demonstracija opozicioni lider Ekio Neves.\nMinistar pravde Hoze Eduardo Kardozo rekao je na konferenciji za novinare da će Dilma Rusef u sledećih nekoliko dana saopštiti koje će korake preduzeti kako bi ojačala borbu protiv korupcije.\n„Neophodno je zatvoriti vrata političkoj korupciji u Brazilu tako što će se zabraniti da predizborne kampanje finansiraju preduzeća“, rekao je Kardozo.\nAktuelna brazilska vlada poljuljana je posle korupcionaškog skandala vezanog za naftnu kompaniju Petrobras.\nPod istragom je 49 političara, većinom članova partija vladajuće levičarske koalicije, koji su osumnjičeni da su primali mito od Petrobasa.\nprotesti, Dilma Rusef, Brazil


Novasloboda | Vučić kaže kako Srbija ima tri cilja na Kosovu\nVučić kaže kako Srbija ima tri cilja na Kosovu\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je u četvrtak kako su osnovni ciljevi Beograda na Kosovu očuvanje mira i stabilnosti, zaštita državnih interesa i osiguranje imovinskih prava kosovskih Srba.\n“Ako bude sporazuma, imaćemo više nego danas”, rekao je srbijanski šef države u dnevniku Radio-televizije Srbije (RTS), prenosi Hina.\nUz očuvanje mira i stabilnosti, Vučić je kao drugi cilj istakao zaštitu državnih interesa i imovinskih prava, ocijenivši da je to “najteži dio”.\nKao treći cilj, Vučić je naveo očuvanje svih prava Srba na Kosovu, njihovu bezbjednost i uslove da “djeca mogu nesmetano ići u škole i kina i družiti se s vršnjacima”.\nNaglašavajući kako “treba govoriti istinu”, Vučić je definiciju države protumačio kroz tri elementa – teritorij, stanovništvo, vojsku i policiju, istakavši kako od ta tri elementa Srbija “samo u pojedinim dijelovima na Kosovu ima stanovništvo i – ništa više”.\nVučić je, za RTS ,rekao kako će sa svim eventualnim prijedlozima “izići pred građane” i reći što je urađeno.\n“Nju doživljavamo iskrenim prijateljem. Ona nas je spasila sukoba s Hrvatima, do kog je moglo doći zbog krize s migrantima kad su Mađari podigli zid”, rekao je Vučić, ne obrazlažući detaljnije tu svoju tvrdnju.\nNa pitanje kakav mu je stav poslije izjave kancelarke Merkel da nema promjene granica, Vučić je naglasio kako su Njemačka i SAD “razgraničili” Srbiju onog trenutka kada su 2008. godine priznali nezavisnost Kosova.\nOn se požalio kako ga mnogi, posebno u Srbiji, napadaju upravo zato jer ne prihvata takve granice.\nVučić je izjavio kako neće govoriti o konkretnim rješenjima za Kosovo, “jer ih još uvijek nema”.\nProšle sedmice, Vučić je izjavio da se “zalaže za razgraničenje” s Albancima.\n“Da imamo teritoriju za koji se ne zna ko ga kako tretira, i šta kome pripada – to je uvijek izvor potencijalnih sukoba i problema”, rekao je Vučić novinarima u vojvođanskom mjestu Šidu. “Ja se zalažem i to ne krijem, svakako se zalažem, i to je politika koju predstavljam, a hoće li ona dobiti podršku naroda ili ne, ali se ja zalažem za razgraničenje s Albancima”.\nPredsjednik Kosova Hashim Thaçi u srijedu je izjavio kako neće biti podjele Kosova, niti autonomije za Srbe. Na konferenciji za medije, kosovski predsjednik je rekao da je pod korigovanjem granica podrazumijevao samo to da se Preševska dolina, koja je u Srbiji, pripoji Kosovu.


Rejnders: Uslovi za slobodu medija moraju biti ispunjeni | Autonomija\n"Medijska scena na kojoj mediji mogu da rade slobodno neodvojiva je od svake demokratije"\nU intervjuu agenciji Beta uoči sutrašnje posete Beogradu, Rejnders je naveo da je Evropska komisija u svom izveštaju, već dve godine uzastopce, konstatovala da u Srbiji „na polju slobode izražavanja i medija nije ostvaren napredak“.\n„Kao i u svim drugim oblastima obuhvaćenim poglavljima 23 i 24, ti zahtevi nisu predmet pregovora, oni se moraju ispuniti u okviru onoga što zovemo ‘suštinske stvari na prvom mestu'“, rekao je Rejnders.\nPrema njegovim rečima, „medijska scena na kojoj mediji mogu da rade slobodno i odgovorno pružajući raznolikost divergentnih pogleda, ali uz poštovanje ljudskog dostojanstva i bez pribegavanja zastrašivanju, govoru mržnje i klevetama neodvojiva je od svake demokratije„.\nDodajući da je i nedavno usvojena rezolucija Evropskog parlamenta „vrlo jasna u tom pogledu“, Rejnders je rekao da je sloboda medija „deo globalne vladavine prava“ kojoj je Belgija kao jedan od osnivača EU „istinski veoma privržena i to će i ostati“.\nLutovac: Vređanjem Mićunovića, Boško Obradović je uvredio sve demokrate


Grčki referendum — sve je moguće - Sputnjik Srbija\n© REUTERS / Žan Pol Pelisije\n11:00 03.07.2015 (osveženo 16:19 05.10.2015) Preuzmite kraći link\nTakav rezultat predstavlja oštar zaokret od prethodnog istraživanja, po kom su oni koji bi rekli „ne“ snažno prednjačili, ističe Rojters prenoseći anketu objavljenu u dnevniku „Etnos“.\nNovi rezultati pokazuju da onih koji bi rekli „da“ ima 44,8 odsto u odnosu na 43,4 odsto protivnika predloga poverilaca, dok je 11,8 odsto neodlučnih.\nNajnoviji rezultati objavljeni su dan pošto je Međunarodni monetarni fond (MMF) objavio da je Grčkoj za „ostanak na površini“ potrebno dodatnih 50 milijardi evra za sledeće tri godine, uključujući 36 milijardi od njenih evropskih partnera.\nRojters navodi da je izjava grčkog premijera Aleksisa Ciprasa da su uslovi sporazuma o pomoći njegovoj zemlji — sa smanjenjem troškova i povećanjem poreza, „ucenjivački“, i da je toliko razljutila grčke partnere da nema nade u pomirenje do nedelje, kada se održava referendum.\n„Tražimo da glasaju otvorenih očiju i da dobro razmisle o posledicama glasanja protiv, koji može voditi do izlaska Grčke iz evrozone“, rekao je francuski premijer Manuel Vals na marginama jednog ekonomskog skupa u Lionu.\nUkoliko birači podrže predlog kreditora, Ciprasova vlada mogla bi da padne, s tim da novi izbori budu održani u septembru, navodi Rojters.\nkriza, referendum, dug, ekonomska kriza, Kredit, Evropska centralna banka, Svetska banka, evrozona, MMF, Janis Varufakis, Aleksis Cipras, Atina, Grčka


Politička kriza u Albaniji, predsednik spreman da odloži datum izbora\nBy Albanian Newsroom / Објављено на: May 24, 2019\nPredsednik Albanije, Ilir Meta, danas je objavio prilično iznenađujuću izjavu da je spreman da odloži datum lokalnih izbora.\n„Želeo bih da izrazim svoju institucionalnu spremnost da odredim drugi datum za izbore, u skladu sa voljom političkih stranaka“, kaže Meta.\nPrema predsedniku Albanije, “ustavni poredak, javna bezbednost, stabilnost zemlje i demokratski, slobodni i pošteni izbori su principi koji prevladavaju nad svim formalnim aspektima, uključujući i promjenu datuma izbora”.\nMeta je takođe uputio apel dvema glavnim političkim strankama u zemlji: „Pozivam političke strane da se još jednom suzdrže od retorike koja izaziva podele i razmišljju o apelu koji je uputio nemački parlament. Završimo javne eseje i iskreno se posvetimo pronalaženju brzog i održivog rešenja”.\nOva izjava dolazi kao deo napora koje šef države ulaže u smirivanje političke krize koja je zahvatila zemlju u protekla četiri meseca, pri čemu je opozicija bojkotovala parlament i predstojeće lokalne izbore u pokušaju da prisili socijalističku vladu vlade da podnese ostavku i da raspiše vanredne opšte izbore.