Info-bilten ERP KIM 26-06-03 b\nDVA VIDJENJA BUDUCEG STATUSA KOSOVA I METOHIJE\nALEKSANDAR LOJPUR - PRIHVATITI NEMINOVNOST, Politika 23. juni 2003.\nKonacni status Kosova je poznat i nama i Albancima i "medjunarodnoj zajednici", mi samo mozemo da lazemo jedni druge da ne znamo kako izgleda. Da ne bi bilo nedoumica treba reci ponovo: konacni status Kosova je albansko-srpska nezavisna drzava u EU, kao jedno od slobodnih i demokratskih drustava\nPROTOSINDJEL SAVA JANJIC - NEZAVISNI KOSMET NIJE RESENJE - Politika 26. juni 2003.\nVeoma je tesko poverovati da ce se formiranjem nezavisne drzave uspostaviti srecno drustvo Albanaca i Srba. Mnogo je realnije da bi proglasenje nezavisnosti Kosova samo ubrzalo egzodus i agoniju srpskog naroda. Zar po toj logici Spanija ne bi trebalo da se odrekne Baskije, Francuska Korzike, a Italija Juznog Tirola? Ozbiljne evropske zemlje probleme te vrste ne resavaju teritorijalnim "amputacijama".\nGOREARTICLE ERP KIM INFO SERVICE\nPOLITIKA 23. JUNI 2003:\nPREDLOG RESENJA STATUSA KOSOVA I METOHIJE\nPise: Aleksandar Lojpur [*]\nAmos Oz, cuveni izraelski pisac i jedan od najistaknutijih lidera izraelskog mirovnog pokreta "Mir sada", pisao je devedesetih da kako god se u medjuvremenu razvijao izraelsko-arapski sukob, koliko god mrtvih neduznih civila bilo sa obe strane i koliko god sukob trajao, zavrsice se onako kako je jedino moguce, uspostavljanjem nezavisne arapske drzave "Palestine" na podrucju zapadne obale Jordana i u Gazi.\nIzraelski premijer Ariel Saron, isti onaj general i ministar vojni koji je od mirovnog pokreta "Mir sada" optuzivan za ratni zlocin zbog izraelske okupacije Libana i Bejruta sredinom osamdesetih, isti onaj koji je insistirao na jevrejskom pravu da drzi svetu Judeju i Samariju i da gradi jevrejska naselja na zapadnoj obali Jordana, danas ce reci:\n"Mi ne mozemo drzati pod okupacijom 3 miliona palestinskih Arapa. To nije dobro ni za njih ni za nas. Doslo je vreme da podelimo ovo parce zemlje".\nUporedo sa izvodjenjem vojne operacije u Iraku, americki predsednik Bus je dizajnirao "mirovni put", koji su podrzale EU i Rusija, i rukovodstvo palestinskih Arapa i Izrael su taj plan prihvatili. On predvidja zavrsetak sukoba upravo onako kako je Amos Oz predvideo.\nDoslo je vreme da i Srbija i kosovski Albanci i Srbi, na isti nacin kao i palestinski Arapi i Izrael, prihvate realnost. Ne treba biti ni pametan ni dalekovid kao Amos Oz, a da se vec sada sa sigurnoscu moze tvrditi da ce se i srpsko-albanski sukob oko Kosova zavrsiti kako je Amos Oz predvideo za sukob Arapa i Izraela.\nI srpsko-albanski sukob je odneo previse zrtava. Premda u ovom trenutku ne izgleda moguce da bi on mogao da poprimi oblike i razmere rata kakav i ovih dana i posle prihvatanja "Mirovnog puta" vode Arapi i Jevreji, sigurno je da, kako god se srpsko- albanski sukob u buducnosti odigravao, i koliko god trajao, zavrsice se jedino kako je moguce: Srbi, prognani sa Kosmeta posle uspostavljanja uprave UN, vratice se svojim kucama, bice svim gradjanima priznata sva prava, i bice uspostavljena sloboda kretanja i bezbednost za sve.\nBice uspostavljana nezavisna albansko-srpska drzava Kosovo, u kojoj ce biti obezbedjena ravnopravnost za sve gradjane i priznanje individualnih i kolektivnih prava Srbima i drugim etnickim zajednicama, a ona ce biti u dobrim odnosima sa Srbijom, kao deo EU.\nZaista nema potrebe da cekamo da nam Amerika, Evropa i Rusija pripreme nas srpsko-albanski "Mirovni put". Zasto da dovedemo u pitanje brzinu naseg evropskog prikljucenja, nas ekonomski i drustveni razvoj i prilagodjavanje EU, i buducnost nase dece. Nema nijednog razloga da srpsko-albanski "Mirovni put" ne pripreme odmah oni kojih se to najvise tice, Srbija i Albanci i Srbi sa Kosova.\nKonacni status Kosova je poznat i nama i Albancima i "medjunarodnoj zajednici", mi samo mozemo da lazemo jedni druge da ne znamo kako izgleda konacni status. Da ne bi bilo nedoumica treba reci ponovo: konacni status Kosova je albansko- srpska nezavisna drzava u EU, kao jedno od slobodnih, demokratskih, naprednih i razvijenih drustava.\nJednako kao sto je konacni status Makedonije makedonsko-albanska nezavisna drzava, i kao sto je konacni status Belgije franko-flamanska nezavisna drzava.\nSto pre priznamo i jedni i drugi ovu neminovnost, i to u svim njenim aspektima, to ce se pre konacni status Kosova ostvariti. To je u obostranom albansko-srpskom interesu.\nObjektivno gledano, postoje tri grupacije kojima nezavisno Kosovo i dobri srpsko-albanski odnosi i mir u regionu nimalo ne idu u prilog.\nPrva grupacija jeste lokalna mafija u Pokrajini. Status kvo, sto znaci haos u institucijama, zategnuti odnosi i sukobi, jesu najpogodniji milje za sverc droge i sve oblike organizovanog kriminala.\nDruga grupacija jeste komplikovani sastav "industrije pomoci", koji cine pripadnici medjunarodne uprave koji za visoke plate od vise hiljada evra mesecno grade svoje biografije i prodaju svoje usluge sa ucinkom upravo suprotnim od proklamovane politike zbog koje su poslati ovde. Odlaganje odluke o konacnom statusu unedogled je u njihovom interesu.\nTreca grupacija jeste srpska mafija, kamuflirana navodnom brigom za srpska nacionalna prava i svetinje. Jevrejski ekstremisti su ubili izraelskog premijera Rabina 1995, jer je pokrenuo mirovni proces. Srpski mafijasi su, u pokusaju da se predstave i nametnu kao patriotski politicki lideri, ubili srpskog premijera DJindjica.\nMafije se protive nezavisnom Kosovu i bilo kom drugom mirnom resenju, jer sve dok nije reseno najvaznije pitanje u regionu, opstaje njihova nada da ce nas uvesti u novi haos i rat koje bi opet da iskoriste za svoje bogacenje. Mafiji na svim stranama odgovara vesto sakrivanje iza navodnog patriotizma.\nPoslednji dogadjaji, gnusno ubistvo porodice Stolic u Obilicu, jesu moto delovanja albanske kosovske mafije, narkodilera i trgovaca ljudskim bicima kamufliranih politickim ekstremizmom i terorizmom i pasivnog drzanja protagonista "industrije pomoci". Iz izjava kojima su osudili poslednji zlocin protiv Srba, vidi se da albanski lideri sa Kosova shvataju da su najveci protivnici nezavisnog Kosova upravo albanski ekstremisti koji zele albansko cisto Kosovo i albanski teroristi koji ubijaju srpske civile.\nNasi politicki lideri ne treba da zbog straha od reakcije javnosti oklevaju u preduzimanju pune inicijative za sto skoriju realizaciju takvog konacnog statusa Kosova. I onda, kad zajedno sa kosovskim Albancima i Srbima sacinimo nas Mirovni put, treba da se obratimo Americi, Evropi i Rusiji (zajedno sa Bosnom, Makedonijom i Albanijom) energicnim zahtevom da sacine novi Marsalov plan za Balkan, da njihove drzave naprave garantne fondove kojima ce ohrabriti direktna inostrana ulaganja u nasim zemljama.\nDa umesto "razvoja industrije pomoci", na koju sada tako besmisleno trace novac svojih poreskih obveznika, omoguce pomoc razvoju industrije. Ne trebaju nam Stajner, Esdaun i desetine drugih birokrata ovde - trebaju nam Simens, Ford i Filips.\n[*] Advokat Nezavisni Kosmet nije resenje\nPise: Protosindjel Sava Janjic [*]\nStavovi Aleksandra Lojpura, pravnika i clana Komisije za istinu i pomirenje iz Beograda, u tekstu "Prihvatiti neminovnost" ("Politika" od 23. juna) zasnivaju se na sustinskom nepoznavanju situacije na Kosovu i Metohiji i ohrabruju ideju podele na etnickim osnovama, koja predstavlja opasan anahronizam za buducu ujedinjenu Evropu.\nUbedjenje Lojpura da ce se kosovski problem "neminovno" zavrsiti uspostavljanjem "nezavisne albansko-srpske drzave Kosovo, u kojoj ce biti obezbedjena ravnopravnost za sve gradjane…" predstavlja iluziju koja nije zasnovana na realnim cinjenicama, vec nerealnim zeljama.\nSamo letimican pogled na zbivanja u pokrajini u poslednje cetiri godine sasvim jasno pokazuje da se na ovim prostorima ne gradi multietnicko drustvo svih gradjana (bez obzira na etnicku i versku pripadnost) vec etnicki cista drzava skrojena samo po meri albanske i vecinske muslimanske zajednice. Buduci da pod vlascu UNMIK-a i u prisustvu 40.000 vojnika KFOR-a nisu stvoreni minimalni uslovi za slobodan zivot gradjana srpske nacionalnosti i povratak preko 230.000 prognanika, veoma je tesko poverovati da ce se formiranjem nezavisne drzave to pitanje automatski resiti i uspostaviti srecno drustvo Albanaca i Srba. Mnogo je realnije ocekivanje da bi proglasenje nezavisnosti Kosova samo ubrzalo egzodus i agoniju srpskog naroda i privelo kraju proces sistematskog unistavanja pravoslavne kulture koja vekovima postoji na ovim prostorima.\nPosleratni nastavak etnickog nasilja, diskriminacija na svim poljima i potpuno odsustvo vizije demokratskog drustva kod albanskih politicara, pa cak i onih "umerenijih", nimalo ne ostavlja sumnje da u drzavi koju oni nameravaju da stvore nece moci da zivi nijedan gradjanin srpske nacionalnosti.\nMedjutim, nezavisno Kosovo ni priblizno ne bi bilo kraj balkanskog problema zato sto secesija Kosmeta od SCG predstavlja samo jedan u nizu elemenata opste revizije granica balkanskih zemalja u cilju stvaranja nove albanske drzave koja nece imati srediste, kao sto mnogi misle u Tirani, vec upravo na Kosmetu, sa jakim osloncem na podrucju severne Makedonije. Takav razvoj dogadjaja, koji se nazire u nizu albanskih ekstremistickih akcija u juznoj Srbiji, Makedoniji i na samom Kosmetu jasno pokazuje da nezavisnost pokrajine ne samo da nece doneti stabilnost Balkanu i spokoj preostalim nealbancima, vec ce postati dugorocno zariste za celu Evropu i ogromna smetnja ka evroatlantskoj integraciji okolnih balkanskih zemalja.\nNe treba ni pominjati vrlo moguce posledice izvoza "kosovske ideje" u istocne delove Crne Gore ili pak negativne uticaje na situaciju u novopazarskoj regiji.\nPosebno je problematican stav Lojpura da nezavisno Kosovo i "dobri srpsko-albanski odnosi" ne idu u prilog izmedju ostalog "srpskoj mafiji kamufliranoj navodnom brigom za nacionalna prava i svetinje". Ovaj stav predstavlja grubu simplifikaciju i krajnje iskrivljenu tezu, jer po njoj ispada da se za srpski narod i svetinje brine prakticno samo "mafija" i da ta briga u osnovi nije legitimna.\nOcigledno za Lojpura licno Kosovo i Metohija nemaju posebnu vrednost pa zato ne moze da shvati da najveci deo gradjana Srbije (a ne samo "mafija") i te kako oseca da se upravo na prostorima juzne pokrajine nalazi najvazniji deo naseg istorijskog pamcenja, kulture i duhovnosti kojim nasa zemlja i te kako moze da obogati evropski kulturni milje i predstavi se kao zemlja vekovne evropske hriscanske kulture.\nZbog cega bi se najvaznijim kulturno-istorijskim spomenicima srpskog naroda, koji su ocuvani pod petovekovnom otomanskom vlascu, "dicili" oni koji su samo u poslednje cetiri godine do temelja porusili 120 crkava i manastira i raskopali desetine pravoslavnih grobalja.\nKonacno, kakav bi moralni legitimitet pred istorijom mogla da ima vlada koja bi se, radi kratkorocnih ciljeva, odrekla dela svoje teritorije i ohrabrila druge potencijalne dezintegrativne procese po principu "zagrabi koliko mozes".\nTakva samoubilacka odluka dovela bi do ogromne unutrasnje nestabilnosti koja bi ugrozila demokratske reforme drustva i buducnost zemlje. Uostalom, zar po toj logici Spanija ne bi trebalo da se odrekne Baskije, Francuska Korzike, a Italija Juznog Tirola? Medjutim, ozbiljne evropske zemlje svoje probleme te vrste ipak ne resavaju teritorijalnim "amputacijama" vec razvojem demokratije, dijalogom i ekonomskim prosperitetom svih gradjana.\nUpravo takvo resenje, a ne stvaranje nezavisne islamske palestinske drzave, za koju se zalaze Lojpur, predstavlja jedini put prosperiteta za Izrael koji predstavlja vaznu barijeru terorizmu.\nZbog svega navedenog, strategija Srbije za Kosmet treba da bude potpuno suprotna onome sto nam savetuje Lojpur. Umesto stvaranja etnicki ciste albanske drzave treba insistirati na nepromenjivosti drzavnih granica SCG i resavanju problema albanske zajednice u demokratskom kontekstu SCG, koja je i nakon godina rata ostala najmultietnickija zemlja Balkana i koja sebe svakim danom afirmise kao snazan faktor mira i stabilnosti u jugoistocnoj Evropi.\nUkoliko bi se zelje za resavanjem etnickih problema pojedinih zajednica neophodno resavale stvaranjem novih "banana drzavica", Evropa bi tesko uspela da ostvari integraciju i jedinstveno trziste i vratila bi se prevazidjenim anahronizmima 19. veka. Osim toga, forsiranje ideje etnicke secesije albanske zajednice na Kosmetu nasuprot ideji njene integracije u SCG vrlo bi se negativno odrazilo na BiH i Makedoniju i predstavljalo bi ozbiljan presedan koji bi ohrabrio secesionisticke procese sirom sveta.\nU 21. veku granice treba prevazilaziti savladjivanjem mentalnih barijera, a ne stvaranjem novih nacionalnih drzava, prosirivanjem postojecih i drobljenjem vec ionako rascepkanog Balkana. Jedino takva strategija dugorocno moze da donese stabilnost Evropi i zato nju treba prihvatiti kao neminovnost.\n[*] Eparhija rasko-prizrenska, Kosovo i Metohija


Sa liberalizacijom viza se, ističe Brusis, završava zakidanje Kosovara u odnosu na pripadnike drugih nacija na Balkanu (Arhiva)\nGrađani Kosovo bi uskoro, deset godina nakon građana susjednih zemalja, Srbije, Makedonija i Crne Gore, mogli slobodno putovati u Evropskoj uniji, jer je Evropska komisija potvrdila da je ta zemlja ispunila sve uslove za ukidanje viznog režima.\nViznu liberalizaciju sada trebaju potvrditi Evropski parlament i Evropsko vijeće.\nDijalog o liberalizaciji sa Kosovom Evropska komisija je pokrenula u januaru 2012. godine\nKosovo će tako, po riječima glavnog urednika kosovskog dnevnog lista Zeri, Lavdima Hamidija, “razbiti zadnje blokove šengenskog zida“ i u kom slučaju će svi građani Balkana bez iznimke moći slobodno putovati unutar EU-a.\n“Mi smo većinski zbog unutrašnjih političkih neslaganja izgubili tri godine kako bi ispunili dva zadnja kriterija za liberalizaciju: Demarkaciju sa Crnom Gorom i borbu protiv ograniziranog kriminala i korupcije. S liberalizacijom viza za Kosovo, otvorit će se prilike za građane ove zemlje da posjete zemlje EU-a, mladi ljudi će imati bolji pristup obrazovanju na najboljim univerzitetima, a lokalnim kompanijama će biti lakše da nađu trgovinske partnere u zemljama EU-a“, ističe Hamidi.\nAnalitičar Mushkolaj ističe da će vizna liberalizacija riješiti i pitanje kretanja Kosovara ka Bosni i Hercegovini, koja, podsjeća, također ne priznaje državu Kosovo i njen pasoš.\n“Apsurdno je da građani Kosova mogu bez problema da putuju u Srbiju, sa ličnim kartama, ali ne i u Bosnu i Hercegovinu“, kaže Mushkolaj.\nSporazum o demarkaciji sa Crnom Gorom postignut je u martu ove godine, a maju su zvaničnici Evropske unije posjetili Kosovo kako bi prikupili podatke o borbi protiv korupcije.\nGrađani Kosova ‘kao u zatvoru’\nHamidi dodaje da je jasno navedeno da sve zemlje Balkana mogu postati članice EU-a do 2025. godine, a da se Kosovo nalazi daleko iza zemalja regije na tom putu.\n“Očekuje se da će Kosovo tek na kraju ove godine ili prvoj polovini 2019. dobiti viznu liberalizaciju, dok su Srbija i Crna Gora više napredovali u tom smislu. Zbog dugog spora Kosova i Srbije, EU neće dozvoliti Prištini i Beogradu da blokiraju jedni druge u procesu pristupanja. Prije nego što pristupe EU-u, Kosovo i Srbija će biti prisiljeni da riješe sve političke sporove“.\nLiberzalizacija je, navodi Hamidi, prvi korak ka rješenju tih sporova.\nPolitički analitičar Imer Mushkolaj kaže da je Kosovo ostalo jedina izolirana zemlja bez vizne liberalizacije, “pa je tako 1,8 miliona ljudi ostalo kao u zatvoru, dok građani susjednih zemalja sad nekoliko godina imaju pravo na slobodu kretanja“.\n“Vizna liberalizacija Kosovu bi puno značila. Prvo bi to bilo psihološko oslobađanje građana, ali i kretanje bez prepreka, posebno za mlade ljude, koji žele da studiraju u inostranstvu. Ali, također bi dobrodošla i drugim građanima, s obzirom da je dijaspora Kosova u Evropi veoma velika“, kaže Mushkolaj.\nPonavlja da je Kosovo ispunilo sve uslove za slobodno kretanje i da u tom smislu ne može ostati talac dijaloga sa Srbijom.\n“Ali izgleda da Evropska Unija to i dalje uslovljava sa unapređenjem dijaloga sa Srbijom. Slobodno kretanje građana ne može ostati talac dijaloga sa Srbijom, i EU bi trebalo da na to gleda kao na dva odvojena procesa“, ističe Mushkolaj.\nTeško je, tvrdi on, da sve zemlje članice EU dogovore o liberalizaciji, zbog izbjegličke krize.\n“Od pet država koje ne priznaju Kosovo, glavni problem predstavlja Španija, zbog specifične situacije unutar svoje teritorije. Španija još uvijek ne priznaje državu Kosova i njen pasoš“, smatra on.\nPolitički analitičar iz Njemačke Martin Brusis ističe da se vizna obaveza, i unutar EU-a, već od 2017. ne može opravdati, jer je Unija tada donijela odluku o ukidanju viza za Gruziju, Moldaviju i Ukrajinu. To su, navodi Brusis, istočnoevropske zemlje kojima EU, zasad, nije dala perspektivu članstva.\nSa liberalizacijom viza se, ističe Brusis, završava zakidanje Kosovara u odnosu na pripadnike drugih nacija na Balkanu.\n“Ovo zakidanje je izazvano posebnim statusom Kosova, a ne sigurnosnim razlozima. Ova odluka može poboljšati dugoročne razvojne perspektive Kosova, ako ta zemlja uspije iskoristiti znanje i kapital Kosovara koji žive u inostranstvu“, navodi Brusis.\nPotvrđuje da kosovsko-albanski akteri na viznu liberalizaciju gledaju kao na dodatni korak ka svestranom državnom priznanju Kosova.\n“Evropska unija ne bi trebala ishod pregovora o normalizaciji prejudicirati u korist kosovsko-albanske strane i tako smanjiti podstrek za kosovsko-albanske predstavnike da prave kompromise sa Beogradom. Zbog toga Evropska unija mora razviti pravilnik za kosovsko-srpsko stanovništvo, koje samo ima identifikacione dokumente Srbije, a koje je izdvojeno iz vizne liberalizacije za Srbiju 2009. i čiji dokumenti nisu priznati od strane kosovskih institucija“, tvrdi Brusis.\nDodaje da je nejedinstvo unutar EU-a problem za pregovarački i integracijski proces, jer bi pet zemalja Unije koje nisu priznale Kosovo mogle blokirati članstvo te zemlje. Mogle bi, također, nastavlja Brusis, iskoristiti svoje mogućnosti veta kako bi ga povezale sa drugim pregovaračkim procesima EU-a i tako dobile olakšice u drugim političkim poljima od drugih zemalja.\nMeđu zemljama Evropske unije koje nisu priznale Kosovo su Španija, Slovačka, Kipar, Grčka i Rumunija.\n“Politika nepriznavanja se većinski opravdava kroz strahove da bi sopstveni državni integritet kroz domaće separatiste mogao biti ugrožen, a da bi za to mogao služiti primjer Kosova. Oni koji podržavaju perspektivu članstva za Kosovo se nadaju da se ovakva razmišljanja mogu oslabiti. I zbog toga je normalizacija odnosa između Beograda i Prištine, koja bi bila nošena širokim društvenim odobravanjem na obje strane, važna“, smatra Brusis.\nDeset godina nakon proglašenja nezavisnosti, Kosovo je priznalo više od 100 zemalja.\nIz Brisela je poručeno da je Kosovo ispunilo sve kriterije za viznu liberalizaciju sa zemljama šengenske zone. Kosovski zvaničnici se nadaju da će građani moći putovati bez viza krajem ove godine. No, prije toga pozitivnu preporuku Evropske komisije trebao bi odobriti Evropski parlament. Posljednju riječ o viznoj liberalizaciji na kraju daje Vijeće ministara Evropske unije.


PERFORMANS NAJMLAĐIH TREBINJACA Spasimo planetu Zemlju | Trebinje Live\nPERFORMANS NAJMLAĐIH TREBINJACA Spasimo planetu Zemlju\nNajmlađi Trebinjci su i ove godine prigodnom manifestacijom u centru grada obilježili Međunarodni dan planete Zemlje.\nOni su crtanjem, pjesmom i igrom ukazali na značaj i ugroženost prirode, te svim sugrađanima poslali poruku da prema prirodnoj okolini moraju biti odgovorniji.\nTradicionalnu manifestaciju već godinama organizuju Gradska uprava i Centar za održivi razvoj i ekologiju /CORIE/ iz našeg grada.\nPrema riječima Aleksandra Vukanovića, predsjednika CORIE, cilj manifestacije je da učenici osnovnih škola i djeca predškolskog uzrasta rade likovne radove na temu "Moja planeta", kako bi se vidjelo koliko znaju o važnosti očuvanja životne sredine.\nS druge strane, Mirjana Ratković, načelnik Odjeljenja za stambeno-komunalne poslove grada Trebinje, istakla je da je povodom ovog dana posađeno novo sezonsko cvijeće u gradu, te da će u narednih nekoliko dana biti posađeni oleandri na obilaznici.


Selaković:Holandske kompanije su i promoteri imidža Srbije\n- Razgovori u formi poslovnog foruma su nam važni, jer se sa jedne strane u Srbiju ulaže, tu se oplođuje kapital i iz Srbije se najčešće i izvozi. Sa drudge strane, politički je veoma važno to što svi predstavnici kompanija sa kojima smo razgovarali šire dobru sliku i imidž nove Srbije. To je Srbija u koju se isplati ulagati, Srbija koja je pozitivno nastrojena prema biznis zajednici i investitorima uz značajno niži nivo administrativnih barijera - ocenio je Selaković.\nRazgovorima sa šefom srpske diplomatije u ambasadi Srbije u Hagu prisustvovali su predstavnici najveći holandskih kompanija kao što su ''''Hajneken'''' i ''''Deleze'''', a učešće su uzeli i predstavnik holandske vladine Agencije za preduzetništvo i predsednik Holandsko-srpske poslovne asocijacije Bojan Leković.\nLeković navodi da u Srbiji posluje oko 500 holandskih kompanija, a da sama Asoscijacija okupljan njih 50.\n- Želimo što više holanskih kompanija u Srbiji, radimo na tome. Jako je bitno da holandske kompanije znaju da postoji holandska Asocijacija u Srbiji, to im daje sigurnost i mogucnost da se raspitaju za iskustvo. Svako od nas aktivno promoviše Srbiju - izjavio je Leković.\nNikola Selaković navodi da je od najvećeg broja preduzetnika čuo pohvale koje se tiču ulaganja u Srbiju, uključujući i činjenicu da se nisu sretali sa korupcijom kao i nekim drugim delovima regiona.\n- Sve to čini taj novi imidž Srbije kao ekonomskog lidera regiona potpuno vidljivim, ne samo u regionu, nego i šire - kaže Selaković.\nŠef diplomatije Srbije navodi da je zamolio predstavnike holandskih kompanija da budu promoteri Srbije, ne samo u svojoj zemlji, nego i u regionu Beneluksa, čime bi privukli nove komapnije i nove investicije u Srbiju.\nDARKO TANASKOVIĆ: Značajan uspeh srpske diplomatije\n26. 11. 2021. u 20:24\nMinistar Selaković Srbija vesti Imidž Srbije


Još jedno proročanstvo tarabića se obistinilo! Proroci iz Kremna tačno pogodili šta će biti sa Srbijom posle korone - OGLASNA TABLA\nJoš jedno proročanstvo tarabića se obistinilo! Proroci iz Kremna tačno pogodili šta će biti sa Srbijom posle korone\n11 октобра, 2021 0731\nSelo Kremna između dve planine, Tare i Zlatibora, najpoznatije je po Kremanskom proročanstvu, čija mistika fascinira i danas, a tvorci proročanstva upravo su čuveni proroci Tarabići.\n– Pričao o vozu nigde voza, pričao o telefonom nigde telefona, političkih poruka koliko hoćeš. Mlad je rekao javiće se nekom od svojih sinovaca i javio se Mitru, svom sinovcu – kaže Pjević, koji navodi da i danas ljudi u knjigama o Kremanskom proročanstvu traže odgovore na to šta će biti.\nZemlju uskoro očekuje udar solarne baklje – gde će biti najjači


SEEbiz.eu / TREND / Vučić: Popović nije imao zlu nameru, nije njegovo da procenjuje o evropskim integracijama\nAleksandar Vučić Nenad Popović Ana Brnabić Vlada Srbije\nDatum objave: 29.07.2019. - 12:04:23\nBEOGRAD - Predsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da očekuje da će se „verbalni sukob" premijerke Ane Brnabić i ministra Nenada Popovića završiti razgovorom i dodao da predsednica Vlade ima njegovo puno poverenje.\nOdgovarajući u kasarani „Mija Stanimirović" u Nišu na pitanje novinara, Vučić je rekao da „veruje da će sve to biti u redu" i da ne misli da je Popović imao zlu nameru.\n„Nije njegovo da procenjuje da li je Briselski sporazum 'mrtav' i da li smo 'završili' sa evropskim integracijama. On, kao predsednik političke partije, ima pravo na mišljenje, ali kao član Vlade – nije njegov posao da to procenjuje", rekao je on.\nMinistar bez portfelja Nenad Popović izjavio je u subotu da je „Briselski sporazum mrtav i da „evropskih integracija Srbije više nema", na šta mu je premijerka odgovorila izjavom da je to suprotno stavu Vlade.\nPremijerka Brnabić upozorila je da je svaki ministar dužan da sprovodi dogovorenu politiku, navodeći da su oni ministri koji to nisu u stаnju, „slobodni dа nаpuste" Vladu Srbije.\nPopovićeva Srpska narodna partija (SNP) je u nedelju uzvratila saopštenjem da je „spremna da ne bude deo Vlade Srbije" ako smeta nekome to što „brane Kosovo i Ustav Srbije, što žele da jačaju prijateljske odnose sa Rusijom i Kinom i što kažu da neće da daju ni metar zemlje, niti da zbog evropskih integracija budu genocidan narod".\n„Neka smene ministra (Nenada) Popovića i saopšte građanima da su ga smenili jer se zalagao za poštovanje Ustava i Rezolucije 1244 po pitanju Kosova. I zato što nije bio spreman da prekrši zakletvu koju je dao na Ustavu, kao i svi drugi ministri, da je čitavo Kosovo Srbija. Ni metar manje", saopštila je SNP.


Sutra počinje Balkanska hokej liga – Sport Centar Sutra počinje Balkanska hokej liga – Sport Centar\nBalkanska hokej liga održava se u sklopu manifestacije Ice Fest Sarajevo 2016 i traje od 15. do 17. januara u Olimpijskoj dvorani Juan Antonio Samaranch – Zetra.\nPotpredsjednik Hokejaškog saveza BiH Dino Mujkić istakao je da manifestaciju organizuje grupa entuzijasta, ljubitelja hokeja ali sporta uopšte, te kako čine sve da ovaj najdinamičniji kolektivni sport ima svoje mjesto i u Sarajevu. Međutim, ulaz za publiku će biti zatvoren.\n“Naša inicijativa ide ka promociji sporta u Bosni i Hercegovini. Stoga očekujemo da svi objekti namjenjeni za sport budu na raspolaganju sportistima. Nažalost, zbog zakašnjele reakcije ZOI-a 84, na događaju koji predstavlja praznik hokeja u Sarajevu nećemo imati publiku. Žao nam je da ono što naši sugrađani neće biti u prilici pratiti dešavanja na ledu“, izjavio je Mujkić.\nAnthony London, igrač HK Vukovi Stari Grad Sarajevo i ujedno selektor hokejaške\nreprezentacije BiH istakao je da naša reprezentacija učestvuje na Svjetskom\nhokejaškom prvenstvu u Turskoj, a koje se održava od 30. marta do 15. aprila.\nZa kraj novinarima se obratio i Mirzet Hodžić, kapiten Vukova koji je rekao da je njegov tim spreman, kao i da ih nastup na domaćem terenu motiviše da poprave svoj plasman u BIHL, gdje su trenutno posljednji na tabeli.


Siniša Mali – Daniel Depoutot\nDiplomirao je I magistrirao na Ekonomskom fakultetu Univerziteta u Beogradu, smer advertising, na temu “Trgovinske izložbe kao instrument promocije preduzeća”. Magistrirao na Washington University u Sent Louis-u, smer finansije. Doktorsku disertaciju odbranio je 2013. godine, na temu “Kreiranje vrednosti kroz proces restrukturiranja I privatizacije – Teorijske koncepcije I ostvareni rezultati u Srbiji” na Fakultetu organizacionih nauka u Beogradu.\nVeliki broj univerzitetskih profesora već duže vreme osporava doktorsku titulu Siniše Malog, pošto je profesor Raša Karapandža još 2014. godine ustanovio da je više od trećine rada plagirano. Etička komisija FON-a je krajem 2016. utvrdila da disertacija nije plagijat, ali su Rektorski kolegijum I Senat Univerziteta konstatovali da stručne ocene nisu u kompetenciji etičke komisije I zatražili od FON-a da formira novu komisiju koja će ispitatiti doktorat. Početkom 2018. grupa profesora I doktora nauka zatražila je da se taj doktorat poništi zato što smatraju da je rad plagiran, da se Mali ne promoviše u zvanje doktora nauka, a da članovi komisije pred kojima je branio doktorsku tezu budu procesuirani pred Etičkom komisijom.\nKako navodi u zvaničnoj biografiji, pre preuzimanja položaja pomoćnika ministra za privatizaciju 2001. godine, radio je u Credit Suisse First Boston u Njujorku u Mergers and Acquisitions gathering. Pre robe proveo je četiri godine kao rukovodilac konsultantskoj firmi Deloitte and Touche, od čega dve godine u Pragu I dve godine u Beogradu, gde je radio na poslovima privatizacije, kupovine I prodaje preduzeća, restrukturiranja I konsolidacije, poslovne analize.\nOd 2003. godine, nosilac je zvanja Chartered Financial Analyst (CFA) I član CFA Instituta. Takođe, nosilac je permit portfolio menadžera koju izdaje Komisija za hartije od vrednosti Republike Srbije. Član je Srpsko – britanskog poslovnog kluba, Srpske Asocijacije Menadžera, kao I Fulbraight asocijacije.\nU avgustu 2004. njegovo ime pominjano je u vezi sa poništavanjem aukcijske prodaje subotičke fabrike vagona “Bratstvo”. Naime, prema pisanju medija, tada je 70 odsto društvenog kapitala firme, u ime konzorcijuma iz Beograda, kupio Branislav Mali, otac Siniše Malog. Ministarstvo privrede tada je utvrdilo da je otac Branislav Mali koristio podatke koji nisu bili poznati drugim učesnicima aukcijske prodaje, kao I da je te podatke mogao saopštiti samo njegov sin (Siniša Mali), koji je bio angažovan u Agenciji za privatizaciju. Posle odlaska iz Agencija za privatizaciju zapošljava se “Lukoilu”.\nNakon rušenja nekoliko privatnih objekata u Savamali u noći posle izbora u aprilu 2016. godine, zbog izgradnje projekta Beograd na vodi, usledili su masovni protesti sa zahtevom da Mali podnese ostavku. Aleksandar Vučić, tada predsednik Vlade, u junu 2016. obznanio je da su za rušenje u Hercegovačkog odgovorni gradski čelnici, a nakon robe je nekoliko puta obećavao da će Mali podneti ostavku I da neće dugo ostati na mestu gradonačelnika.\nMali je, međutim, rekao da će eventualno podneti ostavku u slučaju preveremenih izbora, ali da sa te funkcije “odlazi nasmejan”. Uprkos tome, na funkciji je dočekao lokalne izbore u Beogradu u martu 2018, a njegova uloga u aferi Savamala nikada nije rasvetljena.\nPored Savamale I optužbi da je plagirao doktorat, karijeru Siniše Malog na mestu prvog čoveka Beograda obeležilo je još nekoliko afera, između ostalih “afera 24 stana u Bugarskoj” I “45 bankovnih računa”. Naime, izveštaj Uprave za sprečavanje pranja novca iz novembra 2016. pokazao je da je Mali kontrolisao najmanje 45 bankovnih računa od kojih neki nisu otvoreni na njegovo ime, a, prema pisanju KRIK-a, u izveštaju postoji više sumnjivih novčanih transkacija u kojima je učestvovao gradonačelnik Beograda.\nInače, brojna sporna pitanja u vezi sa Beogradom na vodi I noćnom akcijom rušenja u Savamali, ostala su bez odgovora, jer su praktično ove teme postale “zabranjeno voće” za medije. Tako je Istinomer tokom izveštavanja o Beogradu na vodi I rušenju u Hercegovačkoj imao “bliski susret” prvo sa komunalnom policijom, koja je zabranila snimanje u blizini restorana “Savanova” I napisala prekršajne prijave novinarskoj ekipi, a zatim I sa samim gradonačelnikom Malim, koje je u pokušaju da izbegne odgovor na pitanje o rušenju, odgurnuo novinarku Istinomera.\n← Find A Standard Mobile Notary Public\nDifference Between Digital Products and Digital Service →


Jeftini letovi iz Srbije za Rusiju - Avionske karte Srbija Rusija - eSky.ba\nLetovi iz Srbije za Rusiju\nPretražite letove iz Srbije za Rusiju\nProvjerite najbolje ponude letova iz Srbije za Rusiju\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Srbije za Rusiju na eSky.ba?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Srbije za Rusiju?\n✔ Ako rezerviram let iz Srbije za Rusiju, mogu li rezervirati ujedno i smještaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Srbije za Rusiju?\nBudite sigurni, da na eSky.ba ponuda letova iz Srbije za Rusiju uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizirane za visoki standard.\nPopularne avio kompanije na ruti Srbija - Rusija


26. septembar 2011, Vranje\nNa mini pič terenu kod OŠ "Vuk Karadžić", održana je manifestacija „Sajmovanje“, čiji je glavni cilj bio promovisanje omladinskog aktivizma i volonterizma, kreativnosti i inicijative mladih ljudi, kao i njihove preduzimljivosti i sposobnosti samoorganizovanja. Akciju su...\n"Darovnica" u Vranju 4. oktobra\nRadio Beograd pokrenuo je seriju emisija pod nazivom „Darovnica“, čiji je smisao afirmacija najkvalitenije narodne muzike. „Darovnica“ obuhvata direktan radio i televizijski prenos (ili odložen TV prenos) programa koji traje 120 minuta uz učešće 10-12...\nAmbasador Slovačke Jan Varšo sutra u Vranju\nU Vranju će sutra boraviti ambasador Republike Slovačke u Srbiji, NJ.E. g-din Jan Varšo, u okviru prve posete ambasadorskog tima, projekta koji implementira NALED, u saradnji sa Ministarstvom spoljnih poslova i prestolonaslednikom Aleksandrom Karađorđevićem. U delegaciji će biti i...\n23. septembar 2011, Vranje\nDanas je održana 92. sednica Gradskog veća. Članovi Veća usvijili su Nacrt Plana detaljne regulacije Aleksandrovačkog jezera, Nacrt Rešenja o davanju u zakup, uz naknadu u novcu, građevinsko zemljište u javnoj svojini, Izveštaj o radu, pripremljenost za rad za 2011/2012....


Muzička produkcija BHRT s ponosom predstavlja: Action Heroes Feat. Sara Marić – Sigurni\nNakon 20 godina od prvog singla “Valter” i EP-ja “Hey you on the dancefloor”, objavljenog na američkoj labeli Radio Ventures, sarajevski duo Action Heroes se vraćaju na domaću i regionalnu scenu novim projektom “Sigurni”. Pjesma govori o ljudima, prijateljstvu, prepuštanju emocijama i sigurnosti koju stičemo tek onda kada smo opušteni, oslobođeni straha od budućnosti.\nAction Heroes čine Tarik Ramić i Jasmin Ferović Fera, muzički producenti i DJ-i, poznati kao TIF, te Nimsaj & Kirat, koji su do danas napravili veliki broj muzičkih uradaka i remiksa za domaće i regionalne muzičare. Fera i Tarik su domaćoj javnosti također dobro poznati i po radu na Radioteleviziji Bosne i Hercegovine gdje kreiraju različite RTV muzičke emisije, internetske radijske mreže, itd.\nAction Heroes će svojom muzikom domaćoj i regionalnoj javnosti skrenuti pažnju na aktuelne muzičke tokove od underground segmenta do modernih i classic house žanrova praveći saradnje sa različitim muzičarima i vokalima, koji će pjevati na jeziku domaćeg govornog podneblja, u želji da što jednostavnije novim generacijama prenesu pozitivne vibracije i jedinstvenu energiju elektronske muzike.


Pefijeva prognoza - Ovako će danas izgledati Srbija! - Sportske.net\nPefijeva prognoza - Ovako će danas izgledati Srbija!\nBivši reprezentativac za "Sportske" govorio o večerašnjem polufinalu.\nStefan Marković bio je jedna od najvećih snaga srpske reprezentacije i jedan od tvoraca njenih uspeha poslednjih godina, a mnogi navijači i dalje ne mogu da prežale njegovo penzionisanje. To što ne igra za reprezentaciju ne znači da je više ne prati i ne bodri, a rado je pristao da za Sportske analizira večerašnje polufinale između Srbije i Rusije, zemlje u kojoj igra košarku.\n"Svako polufinale Evropskog prvenstva donosi ogroman ulog. I mi i Rusi smo izuzetno kvalitetni. Mislim da ovde nema izrazitog favorita", rekao je Marković.\nSrbija jeste izgubila od Rusije u grupi, ali igra sve bolje i sigurnije kako šampionat odmiče.\n"Uvek je tako bilo, kad god smo pravili reprezentativne akcije, dizali smo formu kako odmiče prvenstvo. Momci igraju sve bolje i dobijaju samopouzdanje i to je veoma bitno. Znamo da su eliminacione utakmice teške i fizički i psihički, treba izdržati taj ritam. Znam da su momci spremni, radili smo na tome i ja verujem u njih", kazao je popularni "Pefi".\nSvi kod Rusa ističu Alekseja Šveda kao glavnu snagu, sa čime se Marković slaže, ali ističe da nije samo on Rusija.\n"Šved je stvarno jedan poseban igrač, može prvo poluvreme da ne radi nita, a u drugom da ubaci 20-30 poena. On jeste glavna snaga, ali ima još kvalitetnih igrača, koji su našli kvalitetnu ulogu i rade stvari koje treba rade. Mislim da će presuditi želja i volja i staloženost", rekao je Marković.\nOn se nasmejao kada smo ga pitali za prognozu i odgovorio je navijački.\n"Kao i svi Srbi, voleo bih da se nađemo u finalu. To je moja želja i voleo bih da se to ostvari", rekao je Marković.


Portal Sarajevo-RS.com - Obezbjeđena sredstva za novu grijnu sezonu u Palama\nObezbjeđena sredstva za novu grijnu sezonu u Palama\nsreda, 09 avgust 2017 15:14\nSredstva za nabavku energenta, ugradnju spremišta za pepeo za Gradsku toplanu u Palama obezbjeđena za novu grijnu sezonu, što je i potvrdio načelnik opštine Pale Boško Jugović.\nJugović je rekao da se sada izvode radovi na polaganju vazdušnog dijela toplovoda pod zemlju, tako da će ambijent oko „Toplane“ biti drugačiji i „podnošljiviji“ tokom zime.\nKada se radi o infrastrukturnim projektima, u toku je završetak rekonstrukcije ulice Dobrosava Jevđevića koja će biti završena u roku od sedam dana.\nU narednih mjesec dana bi trebala da počne i rekonstrukcija tunela na ulazu u Pale, a vrijednost radova koje će izvoditi preduzeće „Romanijaputeva“ iznosi 1,4 miliona KM.\nNačelnik paljanske opštine rekao je da je izmještanje Gradske toplane planirano za iduću sezonu, najvjerovatnije na prostor fabrike motora u stečaju „FAMOS“ Koran-Pale, koji opština planira da kupi.\nJugović je podsjetio da je predsjednik Republike Srpske Milorad Dodik tokom svoje posljednje posjete Palama obećao da će pomoći kupovinu „FAMOS“-a sa milion konvertibilnih maraka, te da opštinske vlasti imaju u planu da tu izgrade industrijsku zonu.\n„Opština kupuje zemlju i objekte i pokušaćemo sanacijom tog prostora da napravimo poslovnu, odnosno privrednu zonu, a tu planiramo da bude premješten i vozni park preduzeća `Vodovod` i `Komunalno`, kako bi oslobodili atraktivne lokacije u centru Pala“, kaže Jugović.\nPrema njegovim riječima, zgrada opštine Pale za narednu godinu uvrštena u „Program energetske efikasnosti“ što znači da će biti zamijenjeni krovna konstrukcija, stolarija i fasada.\nMeđutim, Jugović ne odustaje od svoje želje da Opština dobije novu, savremenu i funkcionalnu zgradu.\nNa lokalitetu bivše „Zadruge“, prema najavi načelnika Jugovića, gradiće se veliki stambeno-poslovni objekat.\n„Sve ove aktivnosti pokušavamo da održimo u jednom „ritmu“, posvećujući pažnju i sportskim i kulturnim događajima, koji će biti intenzivirani u narednim danima pred krsnu slavu i Dan opštine - Uspenje Presvete Bogorodice“, naveo je Jugović.\nU okviru proslave krsne slave i Dana opštine, 25. avgusta održaće se svečana sjednica Skupštine opštine i svečana akademija, a u nedjelju 27. avgusta planirano je osveštanje rekonstruisanog Centralnog spomen-obilježja palim borcima i ručak za članove porodica poginulih boraca u parohijskom domu.\nProslava krsne slave i Dana opštine 28. avgusta počeće liturgijom u crkvi Uspenja Presvete Bogorodice, a potom litijom ulicama grada do spomenika na Trgu Republike Srpske i polaganja vijenaca na Centralno-spomen obilježje palim borcima.\nSlavski obred i ručak biće organizovani u salonu „Stanišić“.\nViše iz ove kategorije « Pronađeno beživotno tijelo Tome Ćire Policija poziva građane da identifikuju pljačkaša »


DSK demantuje koaliciju sa Tačijem\nDemokratski savez Kosova dematovao je navode nekih albanskih medija da će ta stranka ući u koaliciju sa Demokratskom partijom Kosova.\nHaÅ¡im TaÄi i Isa Mustafa (Foto balkaneu.com)\nPrvi savetnik lidera DSK Ise Mustafe Bajram Gecaj je u ime te partije odbacio vest, objavljenu na nekim portalima Albanije koju su preuzeli pojedini kosovski portali, da će DSK napustiti opozicionu koaliciju i ući u savez sa Tačijevom DPK.\n“Isa Mustafa je imao sastanak sa koalicionim partnerima više od dva sata, gde je razmatrano o najnovijim političkim dešavanjima. Koalicija VLAN je čvrsta, snažna i odlučna da kosovske institucije formira parlamentarna većina koju čine četiri politička subjekata - DSK, ABK, IK i Samoopredeljenje”, izjavio je Gecaj.\nGecaj je za “Blic” na albanskom jeziku rekao da je glavni cilj postizbornog bloka da se DPK pošalje u opoziciju.\nPojedini prištinski mediji preneli su juče informaciju albanskog portala Lapsi.al. da je pod međunarodnim pritiskom Isa Mustafa prihvatio koaliciju sa Hašimom Tačijem.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je da je Vlada Kosova dala rok za preregistraciju srpskih tablica do kraja septembra, što znači, kako je rekao, da planiraju opšti napad na sever Kosova najkasnije 1. oktobra. "Imamo petu zemlju koja je povukla priznanje i čekamo da uđu u proceduru u bilo kojoj organizaciji da vam to pokažemo", dodao je.\nKosovska vlada uspostavlja reciprocitet sa Srbijom za lične karte i registarske tablice\nVlada Kosova uspostavila je reciprocitet za ulazak građana Srbije na Kosovo tako što je na elektronskoj sednici odlučila da primeni istu meru kao zvanični Beograd. Na administrativnim prelazima izdavaće im se deklaracioni list koji zamenjuje identifikaciona dokumenta. Usvojena je i odluka o preregistraciji vozila na RKS tablice do 30. septembra, prenosi Koha.\nRakić i gradonačelnici sa Lajčakom: ZSO ključna\n"Uspostavljanje Zajednice srpskih opština je najvažnija i ključna stvar za kosovske Srbe, kako bi se sve ono je što je njenim formiranje dogovoreno realizovalo", poručili su predstavnici Srpske liste specijalnom predstavniku EU za dijalog Beograda i Prištine Miroslavu Lajčaku tokom razgovora u Severnoj Mitrovici.\nImovina i prihodi gradonačelnika većinski srpskih opština na Kosovu\nKosovska agencija za borbu protiv korupcije objavila je najnovije izjave o imovini i prihodima koje su podneli visoki javni funkcioneri.\nDveri: Hitno osloboditi mladića uhapšenog na Gazimestanu\nSrpski pokret Dveri zahteva hitno oslobađanje iz pritvora Beograđanina Nikolu N. (20) koji je u utorak uhapšen na Gazimestanu nakon parastosa stradalim srpskim junacima u Kosovskoj bici.\nLajčak na severu Kosova sa Rakićem i čelnicima lokalnih samouprava\nSpecijalni izaslanik Evropske unije za dijalog Beograda i Prištine Miroslav Lajčak boravi danas na severu Kosova, gde se, u Opštini Severna Mitrovica, sastao sa predstavnicima Srpske liste i čelnicima ovdašnjih lokalnih samouprava.\n29.06.2022 Napadnuta ekipa Hitne pomoći u Lapljem Selu. U društvu napadača bio i komandir policije u Gračanici (2777)\n29.06.2022 Filipović: Nikoli se stavljaju na teret reči za koje tvrdi da nije izgovorio (1486)\n29.06.2022 Kosovska vlada uspostavlja reciprocitet sa Srbijom za lične karte i registarske tablice (1005)\n29.06.2022 ’’Odluka Prištine da zabrani srpske lične karte i registarske oznake je direktan udar na Srbe’’ (343)\n30.06.2022 Dva puta privođen zbog pevanja ‚‚Kosovo je srce Srbije‚‚ (339)\nJun 2022 11 (464)


Superiorna Fairline Targa 63 GTO jahta - Lux Life luksuzni portal: Moda, Stil, Trendovi, Kolekcije 2018...\nAko ste kojim slučajem u potrazi za sledećom kul jahtom na kojoj biste mogli uživati ovog leta, verujemo da bi se ovaj brod našao na top 10 listi.\nSa elegantnim, ali opet muževnim eksterijerom, ova veličanstvena jahta zaista deluje ozbiljno i obećava maksimalni volumen enterijera takođe, a iza njenog izgleda stoje kreativne ideje dizajnera Alberta Mansinita. Četiri šeme dizajna, nazvane Amalfi, Capri, Hamptons i Saint-Tropez su dostupne za enterijer ovog broad, ali verujemo da bi vam brodogradilište rado izašlo u susret i zadovoljilo sve vaše želje, ako poželite nešto zaista posebno.\nŠto se smeštaja tiče, ovaj jahta ima prostrani master apartman sa savršenim prozorima sa obe strane, VIP kabinu u prednjem delu i treću twin kabinu – svaka kabina ima svoje privatno kupatilo. Na pramcu se nalazi specijalni društveni prostor jahte sa udobnom ložom i nekoliko ležaljki u kojima se putnici mogu maksimalno opustiti, kao da su u nekom luksuznom klubu na plaži.\nŠto se snage i performansi tiče, Fairline Targa 63 GTO se može kupiti ili sa 1.150 KS Caterpillar motorima nudeći maksimalnu brzinu od 31 čvora, ili sa MAN dizel motorima sa 1.200 KS, sa maksimalnom brzinom od 32 čvora. Idućeg meseca, najnovija Fairline jahta će imati svoj javni debi na Cannes Yachting festivalu. O njenoj ceni još uvek nije bilo reči.\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Elegantni Mauna Kea koncept superjahte


„Al Kaida“ se pridružila talibanima u borbi protiv pokreta otpora u Avganistanu - 02.09.2021, Sputnik Srbija\n„Al Kaida“ se pridružila talibanima u borbi protiv pokreta otpora u Avganistanu\nPokret otpora Avganistana u provinciji Pandžšir saopštio je da se teroristička organizacija „Al Kaida“ (zabranjena u Rusiji) pridružila pokretu „Taliban“... 02.09.2021, Sputnik Srbija\nRanije je televizija „Al Džazira“ saopštila da su talibani odlučili da pokrenu vojnu operaciju protiv snaga Fronta otpora Avganistana u provinciji Pandžšir.Nakon toga se oglasio šef ruske diplomatije Sergej Lavrov, istakavši da se Moskva nada da će radikalni pokret „Taliban“ (teroristička organizacija zabranjena u Rusiji) odustati od realizacije svojih planova o pokretanju operacije u provinciji Pandžšir i da će započeti dijalog sa drugim silama u Avganistanu, poručio je šef ruske diplomatije Sergej Lavrov.\nsvet, avganistan, politika, al kaida, taliban, svet – politika\n© REUTERS / Khalil AshawiDžihadisti\nPokret otpora Avganistana u provinciji Pandžšir saopštio je da se teroristička organizacija „Al Kaida“ (zabranjena u Rusiji) pridružila pokretu „Taliban“ (organizacija zabranjena u Rusiji).\n„'Al Kaida' se pridružila talibanima kako bi se borili protiv Pokreta otpora Avganistana. Sjedinjene Američke Države su se povukle, istorija se ponavlja“, navodi se u saopštenju pokreta na Tviteru.\nRanije je televizija „Al Džazira“ saopštila da su talibani odlučili da pokrenu vojnu operaciju protiv snaga Fronta otpora Avganistana u provinciji Pandžšir.\nNakon toga se oglasio šef ruske diplomatije Sergej Lavrov, istakavši da se Moskva nada da će radikalni pokret „Taliban“ (teroristička organizacija zabranjena u Rusiji) odustati od realizacije svojih planova o pokretanju operacije u provinciji Pandžšir i da će započeti dijalog sa drugim silama u Avganistanu, poručio je šef ruske diplomatije Sergej Lavrov.\n„Baciće ceo Avganistan na kolena“: Talibani se spremaju da likvidiraju lidera pokreta otpora\n1 Septembar, 08:10


Bajatović nema para za nabavku gasa! Zadužuje Srbijagas kreditom od 30 miliona evra - Jutarnji GLASnik\nHomeEKONOMIJABajatović nema para za nabavku gasa! Zadužuje Srbijagas kreditom od 30 miliona evra\nSrbijagas nema para za nabavku gasa za predstojeću zimsku sezonu i zbog toga će se kratkoročnim kreditom zadužiti 30 miliona evra, a kao garancija da će novac biti vraćen banci, firma će dati menice, piše Blic.\nFoto: Printscreen/ arhiva ALO\nKako ne bi došlo do problema u snabdevanju ovim energentom tokom zime, rukovodstvo kompanije odlučilo se za kratkoročni kredit, koji treba da vrati narednih godinu dana, što je jedini način da se ne poremeti dinamika isporuke gasa, odnosno da rezervoari u Banatskom dvoru budu puni za predstojeću zimsku sezonu, navodi izvor Blica.\nPozajmica mora da se obezbedi do sredine oktobra, kada je rok da se novac za gas uplati Gaspromu na račun. U suprotnom, i privreda i domaćinstva mogli bi da ostanu bez glavnog energenta.\nTako će već postojeći dug Srbijagasa od blizu milijardu evra biti uvećan.\nIzvor Blica navodi da krivica za takvo stanje nije samo u kompaniji već i u vlasti koja nameće Srbijagasu da posluje na svoju štetu.\n„Tako je odlukama vlade nametnuto da kompanija potraživanja za isporučeni gas konvertuje u kapital firme koja je dužnik. Po tom osnovu manjak u kasi Srbijagasa, od 2008. do 2016. godine, bio je blizu 400 miliona evra. To je trajno izgubljen novac koji je kompanija morala da nadoknadi kreditima“, prenosi list.\nDirektor Srbijagasa Dušan Bajatović potvrdio je za Blic da je raspisan tender za krediti od 30 miliona evra.\nOn je kazao da je novac potreban za likvidnost, odnosno plaćanje gasa koji se puni u podzemnom skladištu Banatski dvor tokom leta, a kredit će se vraćati zimi, kada se taj gas proda.\n„Srbijagas od 2012. godine nije pravio nova zaduživanja za kupovinu gasa i trenutno Gaspromu ne dugujemo ništa, jer se sav gas plaća u valuti“, rekao je Bajatović.\nDugovi Bajatovićevog Srbijagasa i Petrohemije prebačeni na leđa građana. 64,4 miliona evra za NIS\nSvetskoj banci plaćamo provizije i ako ne koristimo kredit\nTags:dušan bajatović, KREDIT, srbijagas\nKREATIVNI TAJKUNI I IMPOTENTNA DRŽAVA – “Pusti nas više da se podavimo, živite vi i vaše gazde…”\nDva ruska vojnika poginula u Siriji


Tužilac Kolb: Šverc cigareta uz znanje i odobrenje vlasti u Crnoj Gori i Srbiji\nDržavno tužilaštvo u Augsburgu potvrdilo je danas da se među licima protiv kojih je, posle devetogodišnje istrage, podignuta optužnica zbog umešanosti u šverc cigareta preko Crne Gore, nalazi i jedna osoba iz Srbije i navelo da se sve dešavalo uz znanje i odobrenje vlasti u Crnoj Gori i Srbiji.\nPrema navodima višeg državnog tužioca Hansa Jirgena Kolba, optužnica podignuta u 2005. godini ovog ili naredno meseca trebalo bi da mu se vrati na ponovni uvid, pošto su je razmotrili branioci optuženih. Do sredine godine bi potom sud u Augsburgu trebalo da odluči da li će prihvatiti optužnicu ili ne.\nOptužnica je podignuta protiv trojice Švajcaraca, jednog Srbina, jednog Španca i jednog Nemca. Oni se terete za šverc cigareta preko Crne Gore, pranje novca i udruživanje radi kriminalnih radnji čime su Evropskoj uniji (EU) naneli štetu od najmanje 10,2 milijarde evra.\n"Sve se dešavalo uz znanje i odobrenje vlasti u Crnoj Gori i Srbiji", rekao nam je u telefonskom razgovoru tužilac Kolb.\nU optužnici državnog tužilaštva u Augsburgu navodi se i da je jedan od optuženih Švajcaraca, koji je vukao konce ove švercerske afere, nekadašnjem ministru finansija Crne Gore Predragu Goranoviću za "usluge" uplatio na račun na Kipru dva do tri miliona evra. Tužilac Kolb uveren je, kako nam je rekao, da je afera koju u Nemačkoj nazivaju Montegro-Connection, "do sada najveći slučaj prevare u Evropi". Tužilaštvo u Augsburgu i carinske vlasti u gradu Lindau posebno su se u sastavljanju optužnice usredsredili na jedan transport cigareta, za koji je dokazivo da je išao preko ovog regiona na južnoj\nPrema obaveštenju tužilaštva, sada optužena grupa je osumnjičena da je švercovala cigarete, pretežno marki "Vinston" i "Marlboro", preko Crne Gore, uglavnom u vreme sankcija izmedju 1992. i 1995. i potom od 1998. do 2001. godine.\nNeoporezovane cigarete su, smatra tužilaštvo, uz lažne račune, švajcarski šefovi ovog "biznisa" najpre dostavljali u Crnu Goru, u luku Bar. Za policijsku zaštitu transporta u Crnoj Gori su crnogorskoj vladi na ime "licenci", sada optuženi platili oko 300 miliona dolara. Potom su cigarete iz Bara, gliserima bile upućivane u Italiju i odatle na "crno tržište" zapadne Evrope.\nPosao je bio tako unosan, ocenile su carinske vlasti uključene u istragu, da je nakon ukidanja embarga 1995. u borbama za podelu preostalog "kolača" ubijeno između 50 i 60 osoba. Najpoznatija žrtva bio je sporni jugoslovenski poslovni čovek Vladimir Vanja Bokan koji je u jesen 2000. godine sa 25 pucnjeva ubijen u Atini. Nemački istražni organi ranije su izneli pretpostavku da je Bokan ubijen u Atini nakon što je nagovestio spremnost da objavi detalje o umešanosti tadašnjih vlasti Crne Gore i Srbije u šverc cigareta, a tužilac iz Augzburga već ranije je saopštio da raspolaže odgovarajućim izvodima iz Bokanovog dnevnika.\nNa pitanje da li je optuženi Srbin osoba sa kriminalne scene ili više iz političkih krugova u Srbiji, tužilac je rekao tek da je "reč o osobi koja je svakako bila uključena u mahinacije vlasti" i čije se ime pominje u izveštaju istražne komisije crnogorskog parlamenta o duvanskoj aferi od pre nekoliko godina.


Obama: Ako ne uspe mirovna misija, šaljemo oružje u Ukrajinu | Vestinet.rs\nPočetna TEMA DANA\tObama: Ako ne uspe mirovna misija, šaljemo oružje u Ukrajinu\nZapadne zemlje razmatraju novu mirovnu inicijativu za okončanje sukoba u istočnoj Ukrajini, ali je Obama ipak ostavio mogućnost da bi, ako nova diplomatska runda predviđena za sredu propadne, SAD mogle da pošalju naoružanje Ukrajini, navodi AP.\nObama je na zajedničkoj konferenciji za novinare sa Merkelovom naveo da dok tek treba da bude doneta odluka o slanju naoružanja Ukrajini, njegov tim razmatra „da li postoje dodatne stvari koje mogu da se učine da bi se pomoglo Ukrajini da ojača odbranu, pred ruskom agresijom“.\nMerkelova i ostali evropski lideri oštro se protive slanju oružja Ukrajini, delimično i zbog toga jer strahuju da bi to moglo dovesti do izbijanja stvarnog rata sa Rusijom.\nSAD i Evropa su do sada umnogome imali jedinstven odgovor na konflikt između Rusije i Ukrajine, što je podstaklo spekulacije da su sadašnje javne nesuglasice pov dom naoružavanja Ukrajine zapravo taktika da se ruski predsednik Vladimir Putin natera da pristane na novu mirovnu inicijativu.\nMerkelova je danas, tokom zajedničke konferencije za novinare sa Obamom, potvrdila ponovo da ne vidi da je moguće vojno rešiti konflikt u istočnoj Ukrajini.\nOna je, međutim, dodala da, bez obzira na to šta Obama odluči, „savez između SAD i Evrope će ostati čvrst“.\nNemačka kancelarka je istakla da je diplomatsko rešenje ključno za održanje mira u Evropi.\n„Ja lično ne bih mogla da živim da nisam ovo pokušala“, rekla je Merkelova aludirajući na novu mirovnu inicijativu za istočnu Ukrajinu, koju je pokrenula zajedno sa francuskim predsednikom Fransoa Olandom.\nViše od 5.300 ljudi poginulo je u borbama u istočnoj Ukrajini, od aprila prošle godine, prema računici UN.\nKrvoproliće se naročito pogoršalo u poslednje dve nedelje, što je podstaklo nove diplomatske manevre Evrope, ali i Obamino ponovno pominjanje slanja eventualne pomoći u naoružanju Ukrajini.\nU Minsku će se sutra sastati predstavnici Rusije, Ukrajine i OEBS sa predstavnicima proruskih pobunjenika, uoči samita u glavnom gradu Belorusije lidera Nemačke, Francuske, Rusije i Ukrajine o novoj mirovnoj inicijativi za istok Ukrajine, predviđenog za dan kasnije.\ndiplomadržanjeFransoa OlandkonferencijikrvoprolićenaoružannovinarodgovorpoginulopredstavnicirešenjespekulacijevestiVladimir Putin


CIRSD organizovao debatu o Bliskom istoku u Njujorku - CIRSD\nHome > Vesti > CIRSD organizovao debatu o Bliskom istoku u Njujorku\nCIRSD organizovao debatu o Bliskom istoku u Njujorku\nCentar za međunarodnu saradnju i održivi razvoj (CIRSD) i američka Antidefamaciona liga (ADL) organizovali su u Njujorku panel diskusiju o američkoj politici na Bliskom istoku. Moderator ovog ekskluzivnog panela bio je predsednik CIRSD-a Vuk Jeremić.\nPanel je otvorio nacionalni direktor ADL-a i jedan od autora najnovijeg izdanja časopisa “Horizonti” Džonatan Grinblat, nakon čega se prisutnima obratio prvi zamenik sekretara Biroa za Bliski istok u američkom Stejt departmentu ambasador Džerald M. Fajerstin. Pored pomenutih, na panelu su učestvovali i direktorka bliskoistočnog programa Karnegi centra Mišel Dan, direktor Kraun centra za studije Bliskog istoka Univerziteta Brendajs Šai Feldman, jedan od urednika časopisa “Američki interes” Valter Rasel Mid, saradnik američkog Saveta za spoljne poslove i ekspert za Rusiju i Evroaziju Stiven Sestanovič i saradnik za studije Bliskog istoka Saveta za spoljne poslove Rej Takej.\nGlavna tema događaja bila je kako odrediti buduće smernice američke politike na Bliskom istoku. Između ostalog, razgovaralo se o nasleđu politike Obamine administracije u regionu, porastu ekstremizma, strateškim posledicama nuklearnog sporazuma sa Iranom, mogućim partnerstvima u regionu, trenutnim sukobima u Iraku, Siriji i Jemenu, demografskim trendovima u arapskim zemljama, kao i bezbednosti Izraela.\nDebata u sedištu ADL-a u Njujorku bila je još jedna prilika za promociju najnovijeg izdanja časopisa „Horizonti“ koji izdaje CIRSD. Naredna promocija časopisa održaće se u Beogradu 11. februara.\nViše fotografija sa događaja možete pogledati ovde.


Rusija pozvala ambasadore na sastanak oko slučaja Skripalj\nRusko ministarstvo vanjskih poslova pozvalo je strane diplomatske izaslanike u Moskvi na sastanak u srijedu sa ekspertima za kontrolu oružja da bi razmotrili trovanje bivšeg ruskog duplog agenta u Britaniji, navela je državna ruska agencija TASS.\nUjedinjeno Kraljevstvo (UK) za trovanje Sergeja Skripalja i njegove kćeri Julije 4. marta u engleskom gradu Salsburiju hemijskim nervnim agensom novičok optužuje Rusiju. Njih dvoje su i dalje u kritičnom stanju, a iz Britanije je danas u Moskvu otišlo 23 protjeranih ruskih diplomata sa porodicima.\nOvo je prva upotreba nervnog toksina na evropskom tlu od Drugog svjetskog rata.\nPremijerka Theresa May je protjerane ruske diplomate nazvala špijunima i dala im sedmicu da napuste Britaniju. U tri autobusa sa diplomatskim tablicama ispraćeni su iz ambasade Rusije u Londonu.\nDmitrij Peskov portparol Kremlja rekao je da nije predviđen njihov susret sa ruskim predsjednikom Vladimirom Putinom u Moskvi. Rusija je kao kontramjeru najavila protjerivanje britanskih diplomata.\nOsim protjerivanja diplomata UK je suspendovala i bilateralne kontakte na visokom nivou, a britanski ministri i kraljevska porodica neće prisustvovati Svjetskom fudbalskom prvenstvu koje se u na ljeto održava u Rusiji.\nBritanska je vlada donijela odluku u utorak i da razmotri nove sankcije za Rusiju.\nNakon sastanka May sa visokim zvaničnicima i savjetnicima za nacionalnu sigurnost, njen portparol je danas izjavio da je Britanija preduzela akciju da prati ljude koji "bi mogli biti uključeni u aktivnost koje su prijetnja nacionalnoj sigurnosti UK i naših saveznika."\n"To uključuje striktne provjere privatnih letova od strane graničnih službi" naveo je portparol britanske premijerke.\nDan ranije u ponedjeljak i EU i NATO iskazali su apsolutnu solidarnost sa Britanijom.\nSam Vladimir Putin je odmah nakon pobjede na izborima u nedjelju glatko odbacio optužbe, rekavši novinarima da "Rusija nema takvo oružje".\nNjegov portparol Dmitrij Peskov danas je rekao da je Rusija uništila zalihe takvog oružja i da nemaju "hemijskog oružja u bilo kakvoj formi".\nPortparolka Ministarstva vanjskih poslova Marija Zaharova je 14. marta sugerisala da bi najvjerovatniji izvori supstance novičok pronađene u Britaniji mogle biti Češka Republika, Slovačka, Švedska i SAD.\nČeška i švedska ministarstva vanjskih poslova su pozvale ruske ambasadore na sastanak zbog ovih optužbi.\nU Pragu je u utorak saopšteno da je to "tipičan primjer manipulacije informacijama u javnosti, gdje se vijesti visoko spekulativnog karaktera objavljuju bez nuđenja bilo kakvih dokaza".\nRuski ambasador u Stoholmu, Viktor Tatarincev, je pak rekao da je sugestija Zaharove bila samo" komentar, nagađenje, ne zvanično objašnjenje."\nSlovački zvaničnici takođe su odbacili ruske tvrdnje.\nIstovremno je ruski naučnik koji je učestvovao u kreiranju serije oružja nervnog agensa novičok, Leonid Rink pobio tvrdnje ruskih zvaničnika koji su rekli da ni Rusija ni Sovjetski savez nikada nijesu imali takav program.\nRink je za agenciju RIA rekao pak i da je "teško zamisliti da su Rusi umiješani" u napad na Skripalja i njegovu kćer, jer kako je sugerisao, ruski operativci ne bi izveli takav napad a da mete ne ubiju na mjestu.\n"Takva nedopustiva nekompetencija...to je naprosto smiješno i nedopustivo" rekao je Rink.\nSergej Skripalj u moskovskom vojnom sudu 9. avgusta 2006\nOn je radio na razvoju sovjetskog hemijskog oružja 27 godina u ruskom regionu Saratov do početka 1990-tih. Leonid Rink kaže da novičok nije jedina susptanca koja je korištena za hemijsko oružje i da je u Sovjetskom savezu njen tačan naziv bio "novičok-5".\nGeneralni direktor organizacije za zabranu hemijskog oružja (OPCW) Ahmet Uzumcu rekao je da su rasporedili stručnajke u Britaniji da sakupe uzorke hemijskog napada dodajući da će za analizu rezultata biti potrebne "tri sedmice najmanje" .\nOtrovani Sergej Skripalj je bivši ruski vojni obavještajac koji je 2006. osuđen za izdaju nakon što je utvrđeno da je odavao identitete ruskih obajvještajaca britanskoj obavještajnoj službi MI6.\nOn je bio jedan od četvorice Rusa zatvorenika koji su oslobođeni 2010. u okviru razmjene za 10 ruskih agenata "spavača" otkrivenih u SAD, uključujući i Anu Čapman u jednoj od najvećih razmjena špijuna od hladnog rata.


Mali: Dve milijarde evra kredita dostupno privrednicima i 2,6 milijardi dinara poljoprivrednicima\nObjavljeno:16. aprila 2020.\nNa današnjoj sednici Vlade Srbije usvojene su Uredba o utvrđivanju garantne šeme kao mere podrške privredi za ublažavanje posledica pandemije COVID-19, kao i Uredba o novčanoj pomoći poljoprivrednim gazdinstvima i Uredba o finansijskoj podršci poljoprivrednim gazdinstvima kroz olakšan pristup korišćenju kredita u otežanim ekonomskim uslovima usled pandemije COVID-19.\nPrema rečima ministra finansija Republike Srbije Siniše Malog, usvajanjem ovih uredbi zaokružen je Program ekonomskih mera za podršku privredi. Ministar ističe da je Uredba o utvrđivanju garantne šeme glavni oslonac celog ekonomskog programa Vlade Srbije.\n„Još jedan set mera kreće sa implementacijom, od utorka na raspolaganju vam je dve milijarde evra garantovanih kredita od strane države, do kojih možete da dođete preko svojih poslovnih banaka. To su inače veoma povoljni krediti, na period do 36 meseci sa grejs periodom između 9 i 12 meseci. Moj predlog je za sve one koji su u problemu zbog ove krize, da se prijave za kredite, iza kojih stoji država Srbija, i da ih iskoriste za likvidnost i obrtna sredstva“, istakao je Mali.\nPodseća da su na današnjoj sednici Vlade usvojene su i dve uredbe o pomoći poljoprivrednim gazdinstvima.\n„Ove uredbe odnose se na podršku poljoprivrednicima. I ovo obećanje smo ispunili. Dakle, 2,6 milijardi dinara preko Uprave za agrarna plaćanja, na raspolaganju je našim poljoprivrednicima već od utorka naredne nedelje, preko Ministarstva poljoprivrede, tako da pozivam i sva poljoprivredna gazdinstva koja osećaju posledice ove krize, da se prijave i iskoriste taj novac, koji je već u budzetu“, kaže Mali.\nMinistar kaže da je implementacija ekonomskih mera već krenula.\n„Skoro sva mikro, mala i srednja preduzeća su se prijavila za korišćenje ovih mera, što govori o tome da smo pogodili suštinu problema. Nama je bio cilj da zadržimo postojeći nivo zaposlenosti, i drago nam je da je samo nekoliko dana nakon što smo objavili ekonomske mere, skoro 9000 ljudi vraćeno na posao. Zato nećemo doživeti ono što su Amerika, Nemačka, Italija i Austrija, da ogroman broj ljudi ostane bez radnih mesta“, kaže Mali.\nMinistar je informisao javnost i oko broja prijava za mere Vlade.\n„Samo Poreska uprava je tokom ponedeljka, utorka i srede zabeležila 113.000 preduzetnika koji su se prijavili za korišćenje ovih mera. Danas sam imao sastanak sa predstavnicima Fonda za razvoj, već 300 zahteva za kredite je došlo i preko Fonda, što su sjajne vesti“, kaže Mali.\nMinistar kaže da je ovo najteža kriza u poslednjih 100 godina, ali ističe da je naša privreda na stabilnim nogama, i da u prilog tome govori i podatak da je Međunarodni monetarni fond saopštio da će Srbija, zbog posledica pandemije, ove godine imati najmanji pad BDP-a za 3 odsto, ali da će 2021. godine ostvariti rast od 7,5 procenata.\n„Da bi se to desilo moramo da budemo disciplinovani, da slušamo struku, kako bi sačuvali pre svega živote, a onda, kada pandemija stane, da na pravi način krenemo da otvaramo našu ekonomiju. Ovaj paket mera zasigurno će dati svoj doprinos tome. A svega toga ne bi bilo da nismo sproveli odlučne reforme 2014. godine koje je započeo predsednik Aleksandar Vučić još kao premijer, a koje danas daju više nego sjajne rezultate“, ističe Mali.\nPodseća da Srbija četiri godine ima suficit u budzetu, potpunu kontrolu nad javnim dugom koji je pao ispod nivoa od 50 odsto BDP-a, da smo šampioni po pitanju direktnih stranih investicija, o čemu je, kaže, pisao i Fajnenšel tajms, dodajući da ove godine očekujemo i veći priliv.\n„Stabilne su nam finansija, novca imamo, imamo dovoljno zlata i deviznih rezervi i dovoljan potencijal da se nosimo sa ovom krizom i upravo ovaj paket mera koji smo brzo izneli pred građane i još brže primenili, tj. dali mu pravni okvr, dovoljno govori o tome koliko smo posvećeni našoj državi, našoj ekonomiji i oporavku privrede“, ističe ministar.\nMinistar je napomenuo i da država, u zavisnosti od potreba i dužine trajanja krize, neće stati sa programima podrške.\n„Pažljivo analiziramo i pratimo šta se dešava i u pojedinačnim sektorima. Na nama je da se potrudimo da očuvamo zdrave osnove privrede koje smo dostigli pre ove krize, a ostala pitanja ćemo rešavati zajedničkim naporima, uporedno prateći kako se rešavaju ti problemi u svetu“, ističe Mali.\nPodrška države privredi kroz garantnu šemu za kredite kod poslovnih banaka od dve milijarde evra je prava stvar u pravom trenutku, kaže viceguverner NBS Željko Jović.\nOn je na zajedničkoj konferenciji sa ministrom finansija Sinišom Malim rekao da je dve milijarde evra pravi iznos koji odgovara potrebama privrede, te da je milijarda evra planirana za zanavljanje opreme, a milijarda za nove kredite koji će biti plasirani. Naveo je da je 80 odsto planiranog iznosa kredita pokriveno garancijama države.\n“Bankarski sektor jedna je od retkih tržišnih učesnika koji se poneo kao pravi partner”, ukazao je Predrag Mihajlović, predsednik UO Udruženja banaka. On je istakao da je ovo jedan od najboljih programa koji je video.\nNa sednici Vlade danas je usvojena i uredba koja se odnosi na pomeranje rokova za dostavljanje godišnjih i konsolidovanih finansijskih izveštaja privrednih društava, zadruga, drugih pravnih lica i preduzetnika, kao i rokova za podnošenje prijava za porez na dobit i porez na prihod od samostalne delatnosti.\nTom uredbom se rok za predaju godišnjih finansijskih izveštaja sa izveštajem revizora za sve obveznike čije je izveštavanje uređeno Zakonom o tržištu kapitala, Zakonom o investicionim fondovima ili Zakonom o alternativnim investicionim fondovima sa javnom ponudom, pomera na rok od 60 dana od dana prestanka vanrednog stanja.


Od 1. maja veće cijene vode, kanalizacije i odvoza smeća - Kozarac.ba\nOdbornici Skupštine grada Prijedora usvojili su danas odluke kojima su uvećane cijene vode, kanalizacije i odvoza otpada.\nUveden je fiksni i varijabilni dio računa za vodu i kanalizaciju i povećan prosječan račun za domaćinstva za devet odsto, za industriju i zanatski sektor za 4,95 odsto i za budžetske potrošače 6,4 odsto.\nDirektor “Vodovoda” Vlado Reljić rekao je da će se nove cijene primjenjivati od 1. maja.\nCijena odvoza otpada za domaćinstva sa sadašnjih 0,133 po metru kvadratnom uvećana je na 0,158 KM po kvadratnom metru, što bi značilo u prosjeku uvećanje mjesečnog računa za 1,75 KM sa uračunatim PDV-om.\nDirektor “Komunalnih usluga” Dalibor Grabež rekao je da su cijene usluga za zanatski i društveni sektor ostale nepromijenjene.\nU oba javna komunalna preduzeća troškovi poslovanja znatno su uvećani usljed povećanja cijena, na prvom mjestu nafte, a suočavaju se i sa problemima u javnim nabavkama jer pojedini dobavljači raskidaju ugovore budući da nisu u mogućnosti ispoštovati cijene.


KANDIDAT ZA DRŽAVNOG SEKRETARA SAD\n17.11.2016. 10:53h Ažurirano: 17.11.2016. 10:53h\nRudi Đulijani koji važi za jednog od glavnih kandidata za državnog sekretara u vladi izabranog predsjednika SAD Donalda Trampa, savjetovao je strane političare i lobirao za bezbjednosne firme čiji klijenti imaju komplikovane veze sa američkom vladom što bi moglo da bude otežavajuće za njegovo moguće imenovanje, piše danas agencija AP.\nAP piše da je bivša državna sekretarka Hilari Klinton bila zabrinuta kada je Đulijani otputovao u Beograd i sastao se sa liderima jedne srpske političke partije koja je, kako navodi agencija, "nekad bila povezana sa bivšim srpskim liderom Slobodanom Miloševićem".\n"Ovo je skandalozno", napisala je Klinton u aprilu 2012. kada joj je njena šefica kabineta Čeril Mils uputila kopiju izvještaja agencije AP o Đulijanijevom sastanku sa zvaničnicima Srpske napredne stranke, piše AP.\nKada se saznalo o Đulijanijevoj posjeti, američka ambasada u Beogradu je izdala saopštenje u kojem je navela da ne zauzima strane u srpskim izborima. Vođa partije s kojom se Đulijani sastao, Aleksandar Vučić, sada je predsjednik vlade Srbije, navodi AP.\nAP navodi da je Milošević bio optužen za ratne zločine zbog ratova 1990-ih godina i da je umro u zatvoru prije deset godina.\nDok bivši gradonačelnik Njujorka čeka da vidi da li će ga Tramp izabrati za državnog sekretara, njegovo savjetovanje stranih i korporativnih klijenata moglo bi da ga izloži istim kritikama koje su upućene bivšoj državnoj sekretarki Hilari Klinton zbog njenih veza sa stranim vladama i firmama koje su davale donacije njenoj porodičnoj dobrotvornoj organizaciji, Fondaciji "Klinton".\nSam Đulijani je u avgustu rekao za Si-En-En da je Hilari Klinton odnosima Stejt departmenta i Fondacije "Klinton" jasno prekršila zakone o sukobu interesa.\nĐulijaniju bi moglo da se zamjeri što je više godina proveo u firmama koje su predstavljale vlade i multinacionalne kompanije, a interesi nekih od njih su različiti od interesa SAD.\nOn je tako držao govore, zahtijevajući od Stejt departmenta da sa američke liste terorističkih organizacija skloni jednu iransku opozicionu grupu. Stejt department je skinuo organizaciju sa tog spiska 2012, u vrijeme kada je Hilari Klinton bila državna sekretarka.\nĐulijani je u intervjuu za Njujork tajms u utorak rekao da nije nikada lobirao ni za čije interese, strane ili bilo koje druge.\nOn je branio rad svoje konsultantske firme u Kataru, monarhiji u Persijskom zalivu, i novac koji je dobio za podršku iranskoj disidentskoj grupi "Mudžahedin e Kalk" (MEK) koju su SAD bile stavile na spisak stranih terorističkih organizacija.\nĐulijani je rekao da je njegova veza sa tom grupom vrlo otvorena.\n"Imam prijatelje u cijelom svijetu. To nije novost za mene. Kada postanete gradonačelnik, postanete zainteresovani za spoljnu politiku. Kada sam otišao s mjesta gradonačelnika, moj glavni rad je bio pravni i bezbjednosni, širom svijeta", rekao je Đulijani.\nĐulijani se nikad nije registrovao u vladi kao lobista. On je djelovao u inostranstvu kao "konsultant za bezbjednost" i povremeno kao "politički savjetnik", mada je svojim djelovanjem ponekad pokušavao da utiče na američku politiku, navodi AP.\nAko bude nominovan za državnog sekretara SAD, Đulijani će morati da izloži svoje finansije, slično kao kada je ušao u predsjedničku kampanju 2007. godine. Tada je u predstavljanju finansija pokazao da je već multimilioner sa imovinom vrijednom između 18 i 70 miliona dolara.\nĐulijani je često kritikovao Hilari Klinton zbog njenih plaćenih govora za specijalne firme. Međutim Đulijanijeva predavanja sredinom 2000-ih bi mogla da mu donesu slične etičke probleme, navodi AP. Od kraja 2005. do početka 2007.\nĐulijani je održao više od 100 plaćenih govora, većinom za po 100.000 dolara.\nRudi ĐulijaniAleksandar VučićDonald TrampSlobodan Milošević


GRAĐEVINSKA ŠKOLA „NEIMAR“ ORGANIZUJE DAN OTVORENIH VRATA\nPočetak/Društvo/GRAĐEVINSKA ŠKOLA „NEIMAR“ ORGANIZUJE DAN OTVORENIH VRATA\nGrađevinska škola „Neimar“ u Nišu 24. aprila organizuje Dan otvorenih vrata kada će osnovci sa roditeljima školu moći da posete od 10 do 16 sati. Tog dana biće organizovano celodnevno druženje sa učenicima i nastavnicima ove škole, a dobrodošli su im učenici osmog razreda svih osnovnih škola u Nišu.\n„Učenici osnovnih škola moći će da se upoznaju sa školom i preko video prezentacije, ali biće postavljeni i štandovi po smerovima sa učeničkim radovima“, kaže Nataša Šagrić, profesor stručnih predmeta. „Na štandovima će biti izložene makete koje su uradili naši đaci, crteži na računaru jer se u školi rade i aplikativni programi. Na taj način osmaci će moći na najočigledniji način da se upoznaju sa tim šta ih očekuje u našoj školi i šta sve mogu da urade“.\nGosti će se upoznati i sa primenom informacionih tehnologija u školi i snimanjem terene za potrebe geodezije i niskogradnje uz pomoć drona.\n„Dan otvorenih vrata organizujemo sa Visokom školom strukovnih studija sa kojom tesno sarađujemo“, dodaje Nataša Šagrić. „Zajedno sa njima organizovaćemo i posetu novouređenog dvorišta koje delimo sa školama u komšiluku, a gde će moći da se sretnu sa zanimljivim eksponatima“.\nTokom Dana otvorenih vrata deca će moći da obiđu i sve kabinete u školi, poligone na kojima se obavlja praktična nastava i novu laboratoriju za ispitivanje građevinskih materijala koja je otvorena krajem prošle godine.\n„Laboratorija je opremljena, a i dalje se oprema, najsavremenijom opremom gde naši đaci rade vežbe“, dodaje Šagrić.\nDeo dana osnovci će provesti sa učenicima Građevinske škole „Neimar“ od kojih će neposredno saznati sve detalje o načinu školovanja, mogućnostima koje škola pruža, praktičnoj nastavi.\n„Otvorena vrata u našoj školi su svakog dana i svakog dana osnovci sa roditeljima mogu da dođu i da se raspitaju o uslovima upisa, o smerovima koje nudimo, o tome da li na tržištu rada postoji potreba za kadrovima koje mi obrazujemo. Za naše buduće đake mi smo uvek tu, a ne samo tokom jednog dana u godini“, zaključuje Nataša Šagrić.\nOna napominje da među osnovcima najveće interesovanje vlada za arhitektonskog tehničara, a potom i za geodetskog tehničara jer je ovo zanimanje veoma tražen na tržištu rada. Od prošle godine veliko interesovanje vlada i za smer građevisnki tehničar.\ndan otvorenih vrata Građevinska škola "Neimar"\nDigitalna oprema za osam učionica u školi „Neimar“\nGrađevinska škola „Neimar“ dobila najsavremeniju opremu\nZa Učeničku zadrugu škole ‘’Neimar’’ 350.000 dinara


Obama: Bezbednosni odnosi sa Turskom nisu oslabljeni – NovostiDana.rs\nObama: Bezbednosni odnosi sa Turskom nisu oslabljeni\nVAŠINGTON – Američki predsednik Barak Obama izjavio je da bezbednosni odnosi sa Turskom nisu oslabljeni zbog neuspelog puča u toj zemlji sredinom jula.\n„Mi nismo videli oslabljujući efekat po naše odnose u oblasti bezbednosti. Turska nastavlja da bude naš snažni saveznik u NATO“, kazao je Obama u intervjuu za CNN koji će biti objavljen u celosti u nedelju.\nKako je preneo Rojters, Obama je govorio o više tema, a između ostalog i odnosu sa Kinom, navodeći da Kina treba da bude odgovornija sila dok stiče globalni uticaj kao i da izbegava da pokazuje mišiće, kako je rekao, u sporovima sa manjim zemljama zbog pitanja kao što je Južno kinesko more.\n„Ako potpišete sporazum koji poziva na međunarodnu arbitražu oko pomorskih pitanja, činjenica da ste veći od Filipina ili Vijetnama ili drugih zemalja nije razlog da idete okolo i pokazujete mišiće“, kazao je Obama za CNN.\n„Morate poštovati međunarodne zakone“, rekao je on.


Objavljeno: 09:58, 18. октобра 2014.\nEtinger je rekao da ruski gasni gigant „Gasprom“ gasom snabdijeva šest zemalja EU u potpunosti, a 18 djelimično. Kako je istakao, EU će ovaj put brže reagovati u slučaju energetske krize.\n„Pokazaćemo našim ruskim partnerima da nema smisla koristiti gas kao političko oruđe jer smo na to spremni“, rekao je Etinger.\nSlobodan Puhalac, direktor „GAS Resa“ i stručnjak za energetiku, tvrdi da navedene pretpostavke imaju u osnovi političku namjeru koja vodi komplikovanju odnosa i pritisku na Rusku Federaciju.\n„S relativno skromnom potrošnjom prirodnog gasa, BiH, a prije svega RS, dijeliće eventualne probleme u snabdijevanju sa Srbijom. ‘Srbija gas’ raspolaže podzemnim skladištem značajnog kapaciteta i mogućnošću korištenja drugih dobavnih pravaca, a uvijek su bili solidarni i za BiH, i za RS posebno“, rekao je on.\nSa druge strane, Mubera Bičakčić, šef sektora za primarnu energetiku u Ministarstvu spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH, požalila se portalu Worldbulletin na činjenicu da je, kako tvrdi, RS ta koja sprečava energetske reforme na državnom nivou. „RS je u proteklih osam godina držala poziciju ministra u Ministarstvu spoljne trgovine i ekonomskih odnosa i nije dozvolila sprovođenje reformi. Nadam se da naredni minstar neće biti iz RS. Nismo uspjeli usvojiti nijedan nacionalni plan u proteklih osam godina zbog protivljenja tog entiteta“, izjavila je Bičakčićeva.\nDušanka Majkić, poslanik SNSD-a u parlamentu BiH, kaže da je nevjerovatno da nižerangirani službenici u Savjetu ministara odlučuju ko treba da bude ministar. „Bošnjački narod ima svoje političke predstavnike u organima BiH koji time treba da se bave, a ne državni službenici. Nevjerovatno je šta oni zamišljaju, da su oni ti koji naređuju RS šta ona treba da uradi ne vodeći računa o dejtonskom aranžmanu“, izjavila je ona.


Ruska državna nagrada "Medalja Puškina" za Miloša Bikovića » Antrfile\nNaslovna VESTI Ruska državna nagrada “Medalja Puškina” za Miloša Bikovića\nMladi srpski glumac dobiće značajno priznanje.\nFoto: Twitter / Aleksandar ČepurinRuski ambasador u Beogradu Aleksandar Čepurin objavio je na svom Twitter nalogu da će nagradu njegove zemlje dobiti popularni srpski glumac. Ruska državna nagrada “Medalja Puškina” biće dodeljena Milošu Bikoviću. Kako je naveo Čepurin u svojoj objavi, planirano je da mu odlikovanje dodeli predsednik Ruske Federacije Vladimir Putin 4. novembra u Kremlju.\nRuski ambasador je ugostio Bikovića, saopštio mu vest o nagradi, a fotografije takođe podelio sa svojim pratiocima na društvenim mrežama.\n“Medalja Puškina” dodeljuje se za zasluge u oblasti kulture, prosvete, društvenih nauka, literature i umetnosti.\nnagrada za zasluge u oblasti kulture\nruska državna nagrada\nPrethodni članakMalo pozorište “Duško Radović”: Rođendaska proslava i premijera predstave “Veliki odmor”\nSledeći članakPosle prve epizode TV serije “Koreni” pljušte pohvale, Laušević oduševio gledaoce


Blic: Djilas, Trifunović i Tadić pre dva dana održali sastanak oko izlaska na izbore\nBeta 6. maja 2020. 09:20\nLideri Socijaldemokratske stranke Boris Tadić, Stranke slobode i pravde Dragan Djilas i Pokreta slobodnih gradjana Sergej Trifunović održali su sastanak na kojem su razgovarali o parlamentarnim izborima, ali njemu nisu prisustvovali predsednik Demokratske stranke Zoran Lutovac i Narodne stranke Vuk Jeremić.\nKako je „Blic“ objavio u današnjem izdanju, pozivajući se na nezvanična saznanja, sastanak je održan pre dva dana.\n„Sastanak je zakazan pre odredjenog vremena, a nakon što je Trifunović najavio izlazak na izbore. Bio je to opušten prijateljski razgovor koji je trajao dva, tri sata“, rekao je izvor ove dnevne novine.\nNije bilo, tvrdi izvor, velikih pretenzija ni odluka, već je svako od sagovornika rekao šta misli na tu temu.\n„Saglasili su se da bi septembar bio bolja opcija za izbore, ali da svakako razmišljaju i o izlasku na izbore 21. juna. Ostalo je da svako priča sa svojim timom, pa da se opet sastanu i eventualno odluče šta im je činiti“, rekao je sagovornik „Blica“.\nPozivajući se na dobro upućeni izvor blizak lideru Pokreta Dveri, list navodi da je Boško Obradović „veoma odlučan da na izbore treba da se izadje, ali to nije nikakav novi stav, on već dugo tako razmišlja“.\n„Blic“ piše da Tadić i potpredsednik Stranke slobode i pravde Borko Stefanović nisu juče odgovarali na pitanje tog lista da li preispituju odluku o izlasku na izbore, a da ni Obradović nije bio raspoložen da govori o ovoj temi.


Na Univerzitetu u Travniku otvoren ured Evropskog pokreta u BiHTNT Portal | TNT Portal\nNa Univerzitetu u Travniku otvoren ured Evropskog pokreta u BiH\nU prostorijama Univerziteta u Travniku svečanim presjecanjem vrpce otvoren je novi ured Evropskog pokreta u BiH.\nPrije samog otvaranja nove kancelarije, u zgradi Vlade SBK, predsjednik Evropskog pokreta u BiH, Predrag Praštalo i predsjednik UO Univerziteta u Travniku Nihad Selimović, potpisali su memorandum o saradnji Evropskog poslovnog partnerstva u okviru „Foruma za poslovno lobiranje“. Kako nam je kazao Selimović, Univerzitet u Travniku je već tri godine partner Evropskom pokretu u BiH i ovo je samo nastavak te uspješne saradnje.\nPredsjednik Evropskog pokreta u BiH, Predrag Praštalo, istakao je da su ove godine pokrenuli “Forum za poslovno lobiranje” koji treba da okupi uspješne lokalne zajednice, privredne subjekte, predstavnike diplomatskog kora, odnosno kompletnu društvenu zajednicu kako bi svi zajedno pokrenuli pitanja od šireg društvenog značaja.\nNakon otvaranja ureda, predstavnici Evropskog pokreta i delegacije Češke Republike, na čelu sa ambasadorom Jakubom Skalnikom, koji je boravio u posjeti SBK, obišli su prostorije Univerziteta u Travniku i proizvodne pogone.


Mihajlović: Deki mi je kao mlađi brat, želim mu sve najbolje (VIDEO) - Fudbal, Reprezentacija, Top News\nMihajlović: Deki mi je kao mlađi brat, želim mu sve najbolje (VIDEO)\nPodrazumevani veb mesta 11.10.2013., 20:34\nSelektor reprezentacije Srbije Siniša Mihajlović izjavio je posle pobede nad Japanom od 2:0 da ovaj trijumf posvećuje svom velikom prijatelju Dejanu Stankoviću.\nFudbaleri Srbije danas su u Novom Sadu pobedom ispratili Dejana Stankovića u istoriju, a Mihajlović je imao samo reči hvale za svoje izbranike.\n“Bilo je teško, a da ne pričamo o oproštaju Dekija, koji je bio u centru pažnje i sve je bilo podređeno njemu, pa su igrači osećali obavezu prema njemu. Na svu sreću, pobedili smo, jeste da nam je nedostajalo deset igrača, ali su momci opravdali poverenje. Japan je odlična ekipa, organizovani su odlično, a mi prvo poluvreme nismo igrali kako smo hteli i kako je trebalo. Posle je sve bilo kako treba, iako je Japan dostojno parirao“, rekao je Mihajlović i dodao:\n“Suvišno je da ja pričam o Dekiju, kumovi smo, prijatelji, on mi je kao mlađi brat. I kad ne bude tu, biće uvek uz nas, uz reprezentaciju, njemu su vrata uvek otvorena i želim mu sreću kakve god bile njegove odluke i planovi za budućnost“, istakao je Mihajlović.\nOn takođe smatra da ova ekipa uvek mora da igra maksimalno ukoliko želi da napreduje.\n“Nikada nisam zadovoljan, uvek želim bolje, bez obzira na protivnika i važnost meča, ovaj tim uvek mora da pruža maksimum ako želi da napreduje. Momci za sada odrađuju sve kako treba, tu su i iskusniji Ivanović i Kolarov koji im pomažu i samo treba da nastavimo ovim putem“, zaključio je Mihajlović u razogoru za RTS po završetu utakmice.\ndejan stankovicFudbalska reprezentacija Srbijesiniša mihajlović\nPrethodna vest Stanković: Sve je stalo u deset minuta! (VIDEO)\nSledeća vest Zakeroni: Srbija među najboljim timovima Evrope\nStanković: Sve je stalo u deset minuta! (VIDEO)\nZakeroni: Srbija među najboljim timovima Evrope


Investicije Delta holdinga od oko 450 miliona evra\nBeta 14. jula 2015. 14:50\nKompanija Delta holding danas je najavila da će do kraja ove godine početi izgradnju nekretnina vrednih blizu 400 miliona evra i objavila nameru da uloži do 50 miliona evra u razvoj voćarstva i povrtarstva na jugu Srbije.\nPotpredsednik Delta holdinga Dejan Jeremić je na konferenciji za novinare rekao da je kompanija dogovorila sa Gradom Beogradom da će do kraja 2015. početi izgradnju šoping mola Delta planet na Autokomandi.\n„To će biti najveći šoping mol u regionu koji će uvesti nove standarde u ovom delu Srbije“, poručio je Jeremić.\nOn je najavio da će krajem avgusta početi izgradnja nove zgrade Delta holdinga u blizini sadašnje zgrade kompanije u vrednosti 35 miliona evra.\nDelta holding, čiji je vlasnik Miroslav Mišković, trebalo bi da počne izgradnju hotela Interkontinental u Ljubljani, kao i hotela Interkontinental i poslovne zgrade u Beogradu u vrednosti od 110 miliona evra.\nJeremić je rekao da je izgradnja hotela u Ljubljani dogovorena sa gradskim vlastima i da bi trebalo da počne na jesen, i istakao da je sa IHG grupom potpisan sporazum o upravljanju na 20 godina.\nOn je istakao da su za sve te investicije već obezbeđena sredstva i precizirao da će to biti finansirano kombinacijom sopstvenih sredstava i kredita.\nRealizacija svih ovih investicija bi, kako je rekao, bilo bi zaposleno osam do deset hiljada radnika.\nGovoreći o poslovnim rezultatima Delta holdinga u prvoj polovini 2015. godine, Jeremić je rekao da je prihod bio za 13,9 odsto veći nego u istom periodu lane i da je iznosio 26,3 milijardi dinara, dok je u budžet Srbije u istom periodu uplaćeno 5,82 milijardi dinara.\nU ukupnim prihodima kompanije najviše je učestvovao Delta agrar sa 57 odsto.


Potpredsednica Vlade rekla je da su Vlada Srbije i Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture uložili šest miliona evra za izgradnju nove, moderne fabrike vode u Užicu, na kojoj su radovi završeni 5. decembra prošle godine.\nGrad Užice treba da sprovede proceduru vezanu za puštanje postrojenja u probni rad i pribavljanje upotrebne dozvole, što će omogućiti građanima Užica da piju najkvalitetniju vodu iz akumulacije Vrutci. Nadamo se da će, kako je gradonačelnik i rekao, taj posao biti završen u narednih mesec dana, rekla je Mihajlovićeva.\nFabrika za prečišćavanje vode za piće u Užicu\nDirektor Agencije za zaštitu životne sredine Filip Radović rekao je da se pokazalo da se i najveći problemi, kao što je bio nestanak vode u Užicu, prouzrokovan pojavom algi u jezeru Vrutci, mogu prevazići kad postoje odgovornost, entuzijazam i saradnja institucija, kao i da su Ministarstvo, Grad Užice i Agencija zajedno uradili sve što je bilo potrebno da se završi fabrika vode.\nU narednom periodu nas očekuje da uradimo isprobavanje sistema i njegovo puštanje u rad, čime će konačno građani Užica dobiti novu fabriku koja će ih snabdevati vodom koja je uvek čista i po najvišim standardima, rekao je Radović.\nGradonačelnik Užica Tihomir Petković rekao je da su zahvaljujući Vladi Srbije, predsedniku Srbije i potpredsednici Vlade, koja je i lično bila uključena u rešavanje najvećeg problema Užica, završeni radovi na rekonstrukciji postrojenja za preradu vode za piće u Užicu i uvođenje novog tehnološkog procesa, te da su Užičani dobili jednu od najmodernijih fabrika vode u Srbiji i okruženju.\n- Sada je na nama Užičanima da sprovedemo neophodne radnje u saradnji sa Ministarstvom zdravlja i sanitarnom inspekcijom, da obezbedimo da se određen broj dana 50.000 građana Užica snabdeva vodom iz cisterni i da se u najkraćem mogućem roku vratimo na akumulaciju Vrutci kao izvor snabdevanja vodom Grada Užica - kaže on.\nTime će biti rešiti problem snabdevanja grada pijaćom vodom u narednih nekoliko decenija.\n- Verujemo da će to biti u narednih mesec dana, jer sam proces puštanja u rad zahteva 15 do 20 dana vršenja neophodnih analiza kao dokaz da građani mogu sa sigurnošću da počnu da koriste vodu s akumulacije Vrutci - rekao je Petković.\nSastanku u Vladi Srbije prisustvovali su i predstavnici JKP Vodovod Užice, izvođača radova, preduzeća Jedinstvo iz Sevojna, i projektanta, Instituta Jaroslav Černi.\nZorana Mihajlović Prečišćavanje vode Fabrika\nŽIVOT BEZ RUSKOG GASA NA AGENDI DANAŠNJEG SAMITA EU "Koristi li Moskva energiju kao oružje"


Stefanović: Srbija ne može biti sabirni centar za migrante\nIzvor\tTanjug\tAvgust 01, 2016\nBEOGRAD - Ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović izjavio je danas da se ne može dozvoliti da Srbija postane sabirni centar za migrante koje neće nijedna druga evropska država i da je neophodno sveobuhvatno rešenje za problem migrantske krize.\nStefanović je Nacionalnom dnevniku Pinka rekao da je oko 700 ljudi koji su u prethodnih nekoliko dana pokušali da ilegalno pređu granicu vraćeni, odnosno odustali su od toga kada su uočili patrole.\nOno što se sada dešava je da kada shvate da ne mogu da uđu u Srbiju preko Bugarske, onda pokušavaju preko Makedonije, i to je novi fenomen, rekao je Stefanović i dodao da je zbog toga nedavno posetio granicu sa Makedonijom.\n"Angažovali smo dovoljan broj snaga i na toj granici i na svim drugim putnim pravcima, ne želimo da migranti misle da je dozvoljeno da krše zakone i da ilegalno ulaze", rekao je Stefanović.\nDanas, kaže Stefanović, sve je manje onih koji uspeva ilegalno da uđe u Srbiju preko Bugarske i to zahvaljujući zajedničkim radom vojske i policije.\n"Upozoravamo ih da idu na regularne prelaze i da poštuju naše zakone", istakao je ministar.\nPrema njegovim rečima, preventivno se pojačavaju i patrole i na administrativnoj liniji sa Kosovom i na granici sa Crnom Gorom.\n"Tu imamo angažovan veliki broj pripadnika vojske i policije i u kopnenoj zoni bezbednosti prema administrativnoj liniji sa Kosovom gde se pojačaju patrole. I tu su pokušali da vide da li će naići na naše jedinice. Mi smo postavili dovoljno snaga da možemo da hvatamo i krijumčare i da odvraćamo ljude od ilegalnih prelazaka", zaključio je Stefanović, ističući da su građani Srbije bezbedni.\nPovampirenje fašizma u Hrvatskoj\nMinistar Stefanović smatra da je podizanje spomenika ustaškom teroristi Miru Barišiću zabrinjavajuće i da je veoma teško govoriti o nečemu što veoma podseća na povampirenje fašizma i ustaštva u Hrvatskoj.\n"Imate situaciju da je Miro Barišić osuđen pravosnažnom presudom švedskog suda za ubistvo našeg ambasadora Vladimira Rolovića na 18 godina zatvora", podsetio je Stefanović.\nOn je ocenio da neko sve vreme u Hrvatskoj podupire ustaške pokrete, ukazujući da nije Srbija rehabilitovala Stepinca, ukinula presudu Branimiru Glavašu, da nije postrojavala crnokošuljaše...\nPrema njegovim rečima, to bi ozbiljnim država EU trebalo da ukaže da treba da se zabrinu.\nStefanović je istakao da će 4. avgusta biti odata pošta srpskim žrtavama zločinačke akcije Oluja, i to će, kako je rekao, biti organizovano u naselju Busije u Zemunu.\n"Mi hoćemo da budemo drugačiji, hoćemo da na jedan civilizovan, dostojanstven način obeležimo godišnju stradanja srpskog naroda, da podsetimo na zločine koji su činjeni nad našim narodom, jer to ne sme da se zaboravi", rekao je Stefanović.\nOn je istakao da Srbija hoće mir i da je stabilnost upravo to što nama odgovara, jer su i ekonomski rezultati upravo takvi.\n"To naravno znači da imamo pravo da poštujemo i žrtve našeg naroda i da podsetimo na te dane, zato ćemo u Busijama na jedan veličanstven, ali na dostojanstven način da pokažemo da postoji razlika između nas i njih, da postoji razlika između ljudi koji postrojavaju crnokošuljaše u centru Zagreba i ljudi koji hoće na dostojanstven način da obeleže i upozore da se takve stvari nikad više ne bi dešavale", istakao je ministar.\nZaštitnik građana se bavi samo politikom\nMinistar unutrašnjih poslova rekao je da se Zaštitnik građana Saša Janković više ne bavi svojim poslom već isključivo politikom.\n"Ne vidim gde je nadležnost Zaštitnika građana kada govori o rokovima za formiranje vlade, pogotovo kada se sve odvija u skladu sa Ustavom i zakonima naše zemlje", rekao je Stefanović.\nOn je dodao da je očigledno da Janković, kako je rekao, ima neku vrstu opsednutosti premijerom Aleksandrom Vučićem.\n"Ne znam zbog čega ima potrebu da toliko govori o tome, ali to je očigledno nešto na šta ćemo morati da se naviknemo, da li je to možda neka najava izborne kampanje ili nečeg drugog ne znam, to ćemo videti", rekao je Stefanović.\n« Šešelj: Srećom što su u Hrvatskoj na vlasti otvorene ustaše VUČIĆ: SPS ulazi u Vladu Srbije, moram da smanjim ekspoze od 450 strana »


Javni dug Srbije 60,5 odsto BDP-a\n► Javni dug Srbije 60,5 odsto BDP-a\nJavni dug Srbije na kraju novembra bio je 17,56 milijardi evra, što je 60,5 odsto bruto domaćeg proizvoda, objavila je Uprava za javni dug.\nNa kraju oktobra javni dug Srbije bio je 16,59 milijardi evra, a kako je navela uprava, najveći uticaj na njegovo povećanje imala je emisija evroobveznica Srbije 2017 u iznosu od 750 miliona dolara koja dospeva u novembru 2017. godine.\nTokom novembra, Srbija se dodatno zadužila kroz hartije od vrednosti denominovane u dinarima u iznosu od 25,1 milijardi, kao i hartije denominovane u evrima u iznosu od 38,5 miliona.\nU 2012. godini, javni dug je porastao sa 14,78 milijardi evra na kraju 2011. godine na 17,56 milijardi na kraju novembra 2012. godine.\nPosmatrano u dinarima, na kraju novembra javni dug bio je 1.978 milijardi.\nNajznačajnije stavke u servisiranju javnog duga tokom novembra predstavljale su otplate obaveza po osnovu dugoročnih hartija od vrednosti 13 milijardi dinara, obaveze po osnovu kratkoročnih hartija od vrednosti 4,4 milijarde, kao i servisiranje obaveza prema domaćim bankama u ukupnom iznosu od 1,2 milijarde dinara.\nNajveći deo javnog duga je i dalje u stranim valutama od kojih najveći deo čine evri 51 odsto, američki dolari 23,1 odsto, dinari 18,3 odsto, specijalna prava vučenja 5,7 odsto, i ostale valute 1,9 odsto.\nDo novembra Srbija je otplatila obaveze u iznosu od 3,1 milijardi evra, od čega glavnice u iznosu od 2,6 milijarde i kamate u iznosu od pola milijarde.\nProcentualno najveće učešće u otplatama glavnica pripada državnim hartijama od vrednosti emitovanim na domaćem tržištu u iznosu od 2,1 milijardi evra, dok su kamate na ove obaveze plaćene u iznosu od 245 miliona evra.\nU skladu sa Strategijom upravljanja javnog duga, uprava je uspela da poveća nivo učešća domaće valute u ukupnom javnom dugu sa 16,2 odsto na kraju 2011. godine, na 18,3 odsto na kraju novembra 2012. godine.\nDeficit republičkog budžeta na kraju prvog kvartala 46,9 milijardi dinara\nDeficit republičkog budžeta na kraju prva tri meseca ove godine bio je 46,9 milijardi dinara, objavilo je danas Ministarstvo finansija Srbije.\nItalija predviđa javni deficit od 10,4 odsto BDP-a i dug od 155,7 odsto\nItalijanska vlada predviđa za ovu godinu javni deficit od 10,4 odsto Bruto domaćeg proizvoda (BDP) i javni dug od 155,7 odsto, navodi se u danas usvojenom novom budžetu.\nProgram obnove Evrope posle korone: Novi Maršalov plan\nU korenu poziva na novi “Maršalov plan” nalazi se stara ideja da članice evrozone objedine javni dug. Na taj način garantovala bi se stabilnost u uslovima ekonomskog oporavka po okončanju...


Strancima 297, a našim investitorima 68 miliona evra | Novosti.rs\nStrancima 297, a našim investitorima 68 miliona evra\n15. 10. 2013. u 08:40\nIz državne kase se izdvaja 297 miliona evra vrednih subvencija za 248 investitora. Srpske firme dobile svega 23 odsto ukupne pomoći, iako ih ima više od stranih\nUKUPNO 248 investitora sa Srbijom je do sada potpisalo ugovore o dodeli 297,4 miliona evra subvencija, na ime investicija vredih gotovo milijardu i po evra. Podsticaje iz državne kase, prema zvaničnim podacima Agencije za strana ulaganja i promociju izvoza, dobijaju i domaća preduzeća, ali se na njih odnosi svega 23 odsto odobrenih podsticaja, to jest oko 68 miliona evra.\nDomaćih investitora, na listi potpisanih ugovora o subvencijama, ima čak više nego stranih: 132 naspram 116. Međutim, problem je što srpske firme ne mogu da otvore mnogo novih radnih mesta, a ove subvencije dodeljuju se po svakom novozaposlenom radniku i idu od minimalnih 4.000 do maksimalnih 10.000 evra. Tako imamo situaciju da, prema podacima SIEPA, domaći investitori, u proseku, dobijaju subvencije od 4.482 evra, a strani tek nešto više: 4.724 evra. Ali domaće kompanije ovu pomoć iz državne kase dobile su na ime otvaranja 14.294 nova radna mesta, dok su strancima dodeljene subvencije na ime 35.901 novozaposlenog radnika.\nOd ukupnog broja „pomognutih“ investicionih projekata, tek 79 je završeno u potpunosti, što znači da su subvencije isplaćene u celosti. Preostalo je još da se do kraja isplate tranše kod ugovorenih subvencija vrednih 222 miliona evra. Od tog iznosa, do sada je investitorima u tranšama isplaćeno 68 miliona.\nMinistarstvo privrede, koje od dolaska novog ministra Saše Radulovića „češlja“ poslovanje svih preduzeća i agencija koja „barataju“ državnim parama, najavljuje značajne izmene u odobravanju i kontroli ovih subvencija.\n- Prethodnih godina smo davali subvencije, a nismo proveravali da li su investitori ispunili ugovorene obaveze - ističe ministar Radulović.\n- Dražava će to ubuduće mnogo ozbiljnije raditi. Takve stvari se ne mogu tolerisati, jer takvo poslovanje investitorima nije dozvoljeno ni u zemljama iz kojih dolaze.\nA, u Srbiju najvrednije investicije, bar kada se pogleda statistika odobrenih subvencija, dolaze iz Italije: čak 26 odsto. Tekstilni gigant „Beneton“ jedna je od kompanija koja se obavezala da u Srbiji otvori 2.000 novih radnih mesta za investiciju vrednu 43,4 miliona evra. Od Srbije joj je odobreno ukupno 18 miliona evra podsticaja, što je 9.000 evra po radnom mestu. Ovoj kompaniji do sada je, na ime subvencija, isplaćeno 10,5 miliona evra. Sledeća na spisku je Nemačka, sa 14,1 odsto udela u ukupno odobrenim podsticajima.\nMINISTARSTVO POTPISUJE - SIEPA nije ta koja ide po Srbiji i neodgovorno deli narodne pare, kako se to pokušava predstaviti, već je upravo Ministarstvo potpisnik svih tih ugovora i adresa sa koje se isplaćuju investitori - ukazuju u SIEPI.\n- Agencija ima tehničku ulogu komunikacije sa investitorima, raspisuje konkurse za dodelu sredstava, prikuplja prijave i saziva Komisiju za dodelu, koju opet obrazuje i njome predsedava Ministarstvo privrede.\nUpravo su nemački investitori razlog da je u ponedeljak reagovala SIEPA zvaničnim saopštenjem. U njemu se navodi da je Ministarstvo privrede blokiralo 22 nemačka investitora, kojima su odobreni podsticaji iz srpskog budžeta, o čemu je SIEPA dopisom obavestila premijera i prvog potpredsednika Vlade Srbije.\n- U dopisu smo naglasili pre svega nekoliko nemačkih kompanija koje su aktuelne u javnosti, i ukazali na posledice koje ovakva blokada nosi, kao i da su se neke od njih obratili Ambasadi Nemačke povodom ovog problema - ističu u SIEPA.\n- KAO primer neodgovornog rada SIEPA, Ministarstvo privrede navelo je američku kompaniju „Trak-lajt“, koja je preko nemačke firme ćerka zainteresovana za ulaganje u Batočini, a sa kojim je SIEPA navodno potpisala ugovor i pre nego što je osnovano preduzeće u Srbiji - navode u ovoj Agenciji. - Prava istina je da sa pomenutom kompanijom ništa nije potpisano. Nemački deo kompanije „Trak lajt“ se prijavio za sredstva u poslednjem prijavnom krugu, Komisija je dala predlog Ministarstvu da se sa njima potpiše ugovor, ali se po zakonu čeka da kompanija otvori svoje srpsko predstavništvo koje jedino može biti nosilac tog projekta.


Budućnost Voli vezala 11. pobjedu, u „Morači“ pala i Olimpija - Vijesti.me\nKošarkaši Budućnost Volija za korak su bliži 1. mjestu na kraju regularnog toka ABA lige, pošto su u 20. kolu pred svojim navijačima savladali Olimpiju sa 89:77 i upisali 11. vezanu pobjedu u regionalnom takmičenju.\nU meču sa dosta oscilacija na obje strane, Ljubljančani su prijetili do finišta 3. četvrtine, ali su tada Bojan Subotić sa četiri poena i Suad Šehović trojkom vratili „plavima“ dvocifrenu prednost (67:57) i riješili sve dileme. Ako ih je i bilo...\nPodgoričani imaju skor 18-2, a drugoplasirana Cedevita je na 15-4. Sve i da Zagrepčani dobiju sve rivale do kraja, tim Luke Pavićevića bi sebi mogao da dozvoli dva poraza u preostalih šest mečeva, jer je oba puta savladala šampiona Hrvatske.\nI ovog puta je najbolji bio Tadija Dragićević sa 23 poena i devet skokova.\nDvocifren košgeterski učinak su imali i Aleks Marić (14), Subotić (12) i Nemanja Jaramaz (10), dok je kod Ljubljančana odskočio Sava Lešić sa dabl-dablom - 18 pogodaka i 10 uhvaćenih lopti.\nPodgoričani do kraja ligaškog dijela gostuju ekipama koje se bore za opstanak - Metalcu, MZT-u i Sutjesci, a dočekuju Partizan, Igokeu i CIbonu.\nDjordjo Vazari 2 godine i 9 mjeseci\nBokane,moras poceti kao i svaki ozbiljan klub da dio sredstava usmjeravas ka "varvarima",da ih animiras da se organizuju da pjesmom i dlanovima podignu atmosferu na veci nivo,mene je sinoc fasciniralo kako je 50-tak tinejcera pjevalo u jedan glas uz fenomenalnog bubnjara,a da ih koim slucajem ima 500 to bi dovelo do tog da kroz par mjeseca par hiljada pojedine pjesme pjevaju u jedan glas,a to je 6-ti igrac kad se lomi mec. inace sinocni mec,rutinski,igrali su odgovorno ali sa pola gasa,respekt!\nJana s limunom 17.1.2016 12:09\nShvati da ovo nije crnogorski portal.\nGodraPG 2 godine i 9 mjeseci\nBuducnosti je zagarantovano minimum finale,ako Mega bude cetvrta,a velike su sanse i za titulu.Tako da ovi sto govore o Zvezdi i Cedeviti bi morali da znaju da jedna od tih ekipa finale gledati nece.\nIsabeli 2 godine i 9 mjeseci\nBravooo plavi, samo naprijed!