Prihodi od indirektnih poreza u prva tri mjeseca 2019. godine iznosili su milijardu i 823 miliona KM i veći su za 122 miliona KM ili 7,17 posto u odnosu na isti period 2018. godine kada su bili milijardu i 701 milliona KM, saopćeno je iz Uprave za indirektno oprezivanje (UIO) Bosne i Hercegovine.\nObjavljeno 03.04.2019 12:12\nUIO je u prva tri mjeseca 2019. godine privredi vratio 351 milion KM, što je za 32 miliona KM više u odnosu na isti period prošle godine.\nNeto prikupljeni prihodi koji su otišli u raspodjelu korisnicima u prva tri mjeseca 2019. godine, a to su država, entiteti i Distrikt Brčko, iznosili su milijardu i 472 miliona KM i veći su za 90 miliona KM u odnosu na prihode koje su sa Jedinstvenog računa korisnici dobili u istom periodu 2018. godine.\nZa finansiranje državnih institucija u istom periodu raspoređen je iznos od 181 milioa KM.\nPo osnovu posebne putarine za izgradnju autoputeva i izgradnju i rekonstrukciju drugih puteva (0,25 KM), Federacija BiH je dobila dodatnih 46,2 miliona KM, RS 30,1 milion KM i Distrikt Brčko 1,6 miliona KM.


Web Kamera CNR-WCAM420HD HD kamera sa mikrofonom: Web kamere: SveZaKucu.rs Prodaja, Cena, Beograd, Srbija\nKarakteristike proizvoda: Web Kamera CNR-WCAM420HD HD kamera sa mikrofonom\nSavršena za video chatting\n24-bit JPEG/BMP format fajla\nRadi sa programima za instant poruke Skype, MSN, Yahoo i ostalim popularnim klijentima\nOpis proizvoda: Web Kamera CNR-WCAM420HD HD kamera sa mikrofonom\n2.0 megapiksela HD web kamera sa mikrofonom i jednostavnim klipom za montiranje, a uz uređaj ide i StarFish igrica.\nCNR-WCAM420HD poseduje 2 megapiksela rezoluciju što garantuje visok kvalitet videa i slike za odličnu internet komunikaciju. Ova web kamera ima i face tracking softver i petoslojni objektiv što povećava uglove vidljivosti do 70 stepeni. Poseduje i snap shot taster kako biste pravili odlične slike tokom video poziva. CNR-WCAM420HD je model koji obezbeđuje bezbedno postavljanje na LCD monitor ili vaš deskotp računar ili laptop, ali se može i zasebno postaviti na ravnu površinu radi vaše udobnosti. Ova web kamera je kompatibilna sa većinom programa za instant poruke kao i sa svim verzijama Windows operativnog sistema.\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 19650\nSifra 19650, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 19650, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com


Zgrada Skupštine opštine Bogatić osvetljena ljubičastom bojom povodom Svetskog dana prevremeno rođenih beba - BOGATIĆ INFO\nPovodom Svetskog dana prevremeno rođenih beba – 17. novembar, večeras je zgrada Skupštine opštine Bogatić osvetljena ljubičastom bojom.\nPo jedanaesti put se ovaj dan obeležava u svetu, sa idejom da se pažnja društva usmeri na ozbiljne probleme prevremeno rođenih beba i njihovih roditelja.\nPrevremeno rođenje bebe je ozbiljan zdravstveni problem i ujedno vodeći uzrok smrtnosti dece mlađe od jedne godine i drugi vodeći uzrok smrtnosti dece mlađe od 5 godina. Svake godine se u svetu rodi oko 15 miliona prevremeno rođenih beba (pre 37 gestacijske nedelje), dok čak jedan milion ne preživi.\nU našoj zemlji se za godinu dana pre termina rodi oko 4.000 beba. Srbija kao srednje razvijena zemlja ima veći procenat preživele prevremeno rođene dece, ali uz podršku stručnjaka, pružanje adekvatne nege i obezbeđivanje savremenih inkubatora koji im omogućuju da dišu do potpunog razvoja pluća, taj procenat će vremenom biti sve viši.\nZato je svaka aktivnost, pa makar i simbolične prirode, koja se organizuje u cilju podizanja svesti u javnosti o problemima prevremeno rođene dece dobrodošla i daje ogroman doprinos u borbi za život svake naše bebe.


Šarčević: "Bio sam i predsednik sindikata i tehnološki višak, tako da znam šta to znači" - Zelena učionica\nDolazim iz učionice, znam koji su problemi\nTo što školska godina neće početi štrajkom, kaže, nije bilo ni prethodnih godina razloga da tako počne, ali su se sindikati i ljudi koji rade u prosveti nisu osetili podržanim i nisu doživeli kao da su deo sistema.\nNa sastanku sa predstavnicima četiri reprezentativna sindikata, kazao je ministar prosvete, dogovoreno je da se rešavaju gorući problemi, a to su tehnološki viškovi te da se otklone greške u obračunu zarada.\n“Njihovi svi zahtevi su razumni. Više od 9.000 ljudi u prosveti biće tehnološki višak, odnosno ostaće bez dela norme. Dogovorili smo se da se ti ljudi prvi raspodele po školama gde se ukaže slobodno mesto”, rekao je Šarčević.\nOn kaže da je ključna reč u svemu – poverenje, te da je startovao sa tezom da se povrati poverenje.\n“Nisam ministar koji dolazi iz kabineta ili nekog javnog preduzeća, već dolazim iz učionice. Bio sam i predsednik sindikata i tehnološki višak, tako da znam šta to znači”, rekao je Šarčević.\nOn kaže da se za sada može govoriti o poboljšanju u obrazovanju, a ne o reformama, da je strategija obrazovanja dobro urađena, urađeni su i akcioni planovi, te da postoji dobra platforma za dalji rad.\nPrema njegovim rečima, premijer je obrazovanje stavio kao prioritet i podsetio da države koje nisu reformisale obrazovni sistem nisu imale ekonomski i privredni napredak.\nMinistar je najavio i veći obuhvat dece na predškoskom nivou uzrasta od tri do pet godina i kaže da do sada nije bilo kapaciteta za to, ali da će biti uložena ozbiljna sredstva Svetske banke kako bi se predškolske ustanove osnažile.\nGovoreći o dualnom obrazovanju, Šarčević kaže da će se raditi na tome da prepoznaju prednost takvog obrazovanja da učenik bude u proizvodnji od samog početka i da se mora menjati mreža škola.\nRadiće se, kako kaže, da se od naredne godine informatika uvede kao obavezan predmet u škole, da se odblokira konkurs za nauku…\nSvestan je da novog ministra i njegov tim čeka puno posla, ali kako kaže već je za nekoliko dana pridobio mnoge saveznike da zajedno rešavaju probleme. “Dosta znam o obrazovanju jer sam prošao sve nivoe, a ono što ne znam znam ko zna. Moje je da dam energiju i zadobijem poverenje”, rekao je Šarčević.\nJedan komentar na "Šarčević: "Bio sam i predsednik sindikata i tehnološki višak, tako da znam šta to znači""\ngoran ramovic kaže:\n20 avgusta, 2016 u 10:39 am


Vučić: Srbija ceni svaki dinar i evro poreskih obveznika EU - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Politika » Vučić: Srbija ceni svaki dinar i evro poreskih obveznika EU\nVučić: Srbija ceni svaki dinar i evro poreskih obveznika EU\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas govoreći o pretpristupnim fondovima Evropske unije, da Srbija „ceni svaki dinar i evro“ iz EU, odnosno novac njenih poreskih obveznika.\n„Mislim da smo se do sada efikasno i odogovorno ophodili prema ovoj značajnoj komponenti razvojne pomoći koja nam je na raspolaganju kao zemlji u pocesu pristupanja“, kazao je Vučić na konferenciji „Srbija i EU: podrška razvoju i pregovorima o članstvu“ o rezultatima i mogućnostima IPA fondova u Srbiji.\nVučić je istakao značaj pretprisupnih fondova EU, koji se, kako je naveo, koriste zarad ubrzanja reformi u Srbiji i ispunjenja cilja punopravnog članstva u EU, „a time i standarda za građane Srbije koji važe za građane EU“.\nNaglasio je da Srbija pokušava da sprovede reforme u oblastima vladavine prava, energetike, zaštite životne srtedine, poljoprivrede i infrastrukture.\n„Ponosan sam što odgovornim sprovođenjem reformi, ponekad nepopularnih, možemo da kažemo da Srbija danas ne bi bila najsiromašnija zemlja EU. Znam koliko su veliki strukturni fondovi koje koriste zemlje članice, nauporedivo veće od pristupnih fondova“, rekao je Vučić.\nDodao je da ne bi voleo da Srbija kao članica EU bude zemlja koja nakon 30 godina koristi strukturne fondove i čiji razvoj mora da bude finansiran spolja.\nVučić je istakao da niko ne može sam da se oporavi od pandemije korona virusa i dodao da je „saradnja uvek bila ‘lična karta’ Evropske unije“.\nNaveo je da je Evropska unija najveći donator Srbije, sa više od tri milijarde evra u poslednjih 20 godina.


EUROSTAT: Svaki drugi stanovnik EU kupuje online\nU Europskoj uniji je ove godine 53 posto stanovništva, životne dobi od 16 do 74 godine, naručivalo robu ili usluge za privatne potrebe preko Interneta.\nKako je naveo Europski zavod za statistiku Eurostat, 2007. godine 30 posto stanovništva naručivalo je robu preko Interneta.\nTo znači, kako se navodi u informaciji objavljenoj na siteu Eurostata, da je EU ove godine premašila cilj iz svoje Digitalne agende za Europu kojom je bilo predviđeno da elektronska trgovina do 2015. godine dostigne 50 posto.\nMeđu korisnicima Interneta koji ove godine nisu kupovali online, 75 posto navodi da više vole klasičnu kupovinu, a 27 posto da su zabrinuti u pogledu sigurnosti plaćanja preko Interneta, kao i u pogledu privatnosti.\nVećina „e-kupaca“ zadovoljna je svojom online kupovinom: 70 posto njih kaže da nisu imali nikakvih problema pri poručivanju proizvoda.\nNajveći procent „e-kupaca“ ima Britanija – 81 posto ukupnog stanovništva, a slijedi Danska sa 79 posto, Luksemburg 78 posto, Njemačka 73 posto i Holandija, Finska i Švedska sa po 71 posto.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: VCG angažovana mimo Ustava, povući je s ulica\n04. 03. 2021. 15:27 >> 15:28 5\nLiberalna partija (LP) ocijenila je da je Vojska Crne Gore angažovana protivno Ustavu i nezakonito, te da bi je trablo povući sa ulica.\nPodsjećamo, VCG nastavila je sa aktivnostima u borbi protiv pandemije koronavirusa. Pripadnici VCG raspoređeni su na više punktova u Podgorici i Nikšiću, gradovima sa najvećim brojem oboljelih.\n"Pozivamo Vladu Crne Gore i organ koji je donio odluku da Vojska Crne Gore izađe na ulice hitno tu odluku poništi i vojsku vrati u kasarne te tako obezbijedi sprovođenje i primjenu Ustava u mjeri i na način na koji je to ovim najvišim pravnim aktom i propisano", navode liberali.\nPotpuno je, kažu, jasno i precizno propisano kada se i pod kojim uslovima i u koju svrhu i po čijem naređenju Vojska može izvesti na ulice u bilo koje svrhe, pa i, kako kažu, u svrhu sprovođenja mjera zaštite, odnosno kontrole sprovođenja mjera zaštite zaštite građana od virusa korone.\n"Vojska se ne može angažovati, dok se eventualno ne uvede vanredno stanja. Vojska nije subjekt koji se koristi u zaštiti stanovništva od zaraznih bolesti i ne učestvuje u sprovođenju mjera zaštite stanovništva i njegove sigurnosti", navode iz LP-a.\nUloga vojnika, kako kažu, nije da budu promoteri i promoterke i dijele sredstva za dezinfekciju na trgovima.\n"Nego da u skladu sa zakonom i Ustavom čuvaju bezbjednost i nepovredivost granica države. Umjesto ovakvih apsurdnih poteza ko je vlada na 90 dana svoje vladavine primjenjuje, bolje bi bilo zatvoriti granice i spriječiti ulazak desetina novih mutacija Corona virusa, posebno u svjetlu najave održavanje nekakvih protesta, odnosno auto litija, i ulazaka građana susjednih država na teritoriju države Crne Gore", navode iz LP-a.\nLiberalna partija Vojska Crne Gore Vojska CG\n"Vlada kojoj je prestao mandat ne može potpisivati ugovor"\n"Odlučno odbijamo ideje prekrajanja granica"\nJači proevropski blok slabi retrogradne snage


Žene koje su fit tokom trudnoće sprečavaju bolesti srca kod svoje nerođene dece. Naučnici iz Nemačke i Amerike navode da ljudi čije su majke vežbale tokom drugog stanja u kasnijem dobu imaju zdravije krvne sudove.\nIako su istraživači i do sada tvrdili da je vežbanje u trudnoći zdravo, ovo je prvi dokaz da je to zaista tako i da se odražava i u kasnijem dobu na ljudsko zdravlje.\nBudućim mamama se savetuje da budu što aktivnije, u skladu sa svojim stanjem, da će tako lakše podneti porođaj, ali i da će brže imati devojačku figuru. Dr Šon Njukamer sa Kalifornijskog univerziteta kaže:\n– Studija je utemeljena na na činjenici da sve što žena radi tokom trudnoće ostane zabeleženo. Mi smo uspeli da dokažemo da vaskularni mišići zavise od stanja i stila života majke. (Izvor: blic.rs)\nIn: Prirodni Lekar, Sportska strana priče, Unapređenje Zdravlja\nTagged: decu, fit, fitnes, mame, rađanje, saveti, trudnoća, zdravlje, zdravu\nPrevious Post: Organska kozmetika je spas za masnu i aknoznu kožu\nNext Post: Umak za salatu od četiri sastojka koji topi masne jastučiće


U javnim državnim preduzećima prosečna plata 82.013 dinara\nNaslovna Info Srbija U javnim državnim preduzećima prosečna plata 82.013 dinara\n78.320 dinara prosečno zaradili zaposleni u administraciji na nivou autonomne pokrajine\nPo podacima Republičkog zavoda za statistiku zaposleni u Srbiji su, u proseku, u maju zaradili 65.025 dinara.\nToliko je iznosila prosečna plata, koja predstavlja sliku svih isplaćenih zarada u toku jednog meseca i izračunava se na osnovu iznosa obračunatih zarada i broja zaposlenih. Taj prosečni iznos znači da se primanja zaposlenih jako razlikuju, odnosno da je za neke on samo deo mesečne zarade, a za mnoge zaposlene iznos za koji moraju da rade i dva meseca.\nNa visinu plate utiče mnogo faktora, a kada se pogledaju statistički pokazatelji ne čudi što mnogi žele da im radno mesto bude u javnom sektoru. Razlog je vrlo jednostavan – zarade su više nego u drugim oblastima. To je jasno vidljivo i u maju jer su prosečne zarade zaposlenih u javnom sektoru bile 73.277 dinara, pa računica kaže da je koverta u javnom sektoru deblja za 8.252 dinara.\nZarade gotovo svih zaposlenih u javnom sektoru u maju su bile više od prosečne. Izuzetak su zaposleni u administraciji na nivou lokalne samouprave, gde je majska plata, u proseku, bila 60.026 dinara i u lokalnim javnim preduzećima, gde je majski prosek bio 62.783 dinara Najviše prosečne zarade isplaćene su u javnim državnim preduzećima – 82.013 dinara, a potom u administraciji na nivou države 80.324 dinara. Zaposleni u administarciji na nivou autonomne pokrajine u maju su u proseku zaradili 78.320 dinara. Oni koji rade u zdravstvu i oblasti socijalnog rada u maju su, u proseku, zaradili 75.897 dinara, a u obrazovanju i kulturi 66.105 dinara.\nKada se posmatra prosečna neto zarada u 19 delatnosti za koje RZS objavljuje podatke, u sedam je zarada bila viša od republičkog proseka, a u 12 manja. Između najviše i najniže prosečne zarade po delatnostima u martu jaz je ogroman i iznosi čak 91.594 dinara, a kada se prosečne zarade u posmatraju kroz prizmu medijalne, koja je u maju bila 49.869 dinara, u dve delatnosti zarada je bila niža od tog iznosa.\nManje od 40.000 dinara\nZaposleni u nekoliko oblasti u maju su zaradili manje od 40.000 dinara. Najmanje novca bilo je u koverti zaposlenih u oblasti pripreme i posluživanja hrane i pića – 36.107 dinara. Slede zarade zaposlenih u oblasti ostale lične uslužne delatnosti – 36.793 dinara, te turističke agencije, tur-operateri i rezervacije – 37.799 dinara. U oblasti prerada drveta i proizvodi od drveta, osim nameštaja majska prosečna plata bila je 38.072 dinara, a u oblasti popravka računara i predmeta za ličnu upotrebu 39.278 dinara.\nProsečna zarada u maju je u tri delatnosti preskočila iznos od 100.000 dinara. Najviše su, u proseku, zaradili zaposleni u delatnosti informisanja i komunikacije – 130.363 dinara, a potom u finansijskim delatnostima i delatnosti osiguranja – 114.410 dinara. U delatnosti rudarstva majske prosečne zarade bile su 102.457 dinara.\nNajmanje majske prosečne neto zarade isplaćene su u delatnosti usluge smeštaja i ishrane – 38.769 dinara, a ta delatnost jedina je u kojoj su one bile ispod 40.000 dinara. Manje od 50.000 dinara zaradili su još samo zaposleni u ostalim uslužnim delatnostima – 47.888 dinara.\nProsečna zarada viša od 100.000 dinara u maju je isplaćena u 13 oblasti. Najviša su, u proseku, zaradili zaposleni u računskom programiranju, konsultantskim i s tim povezanim delatnostima – 168.994 dinara, a slede oni koji rade u eksploataciji sirove nafte i prirodnog gasa – 144.668 dinara.\nZaposleni u vazdušnom saobaćaju u maju su zaradili 141.589 dinara, a u oblasti naučno istraživanje i razvoj – 135.318 dinara. Oni koji rade u oblasti finansijske usluge, osim osiguranja i penzionih fondova u maju su, u proseku, zaradili 130.471 dinara, proizvodnji koksa i derivata nafte – 124.481, uslužnim delatnostima u rudarstvu i geološkim istraživanjima – 120.310 dinara, a u proizvodnji osnovnih farmaceutskih proizvoda i preparata 120.874 dinara.\nU oblasti ekspoatacija rude metala majske prosečne zarade bile su 112.549 dinara, oblasti upravljačke delatnosti, savetovanje u vezi s upravljanjem – 107.900 dinara, a u proiz vodnji duvanskih proizvoda 106.743 dinara. U oblasti osiguranje, reosiguranje i penzijski fondovi, osim obaveznog socijalnog osiguranja zaposleni su u maju zaradili 104.276 dinara, a u oblasti kinematografska, telvizijska i muzička produkcija, snimanje muzičkih zapisa i izdavanje muzičkih zapisa 104.059 dinara.\nPrethodni tekstU bačkopalanačkim srednjim školama ostalo 26 slobodnih mesta\nSledeći tekstIsključenje struje za petak (30.07.)\nProsečne plate u opštini Bačka Palanka: Koliko se zarađivalo u junu?


Energyobserver - BIH / DODIKOV LUKSUZ O TROŠKU GRAĐANA / MILORAD MILOJEVIĆ\nBIH / DODIKOV LUKSUZ O TROŠKU GRAĐANA / MILORAD MILOJEVIĆ\nIz Kabineta predsjednika Republike Srpske Milorada Dodika stigla je tražnja za izradu 31 ordena, 235 medalja i 300 mapa za povelje, a ovih dana trebali bi biti potpisani ugovori nakon tendera raspisanih u martu\nPrema dostupnim podacima, za kupovinu medalja, ordena, mapa i dva nova putnička automobila biće izdvojeno više od 200.000 maraka (više od 102.000 evra).\nTime se nastavlja "luksuzno" raspolaganje novcem građana, uz podsjećanje da Kabinet predsjednika RS-a ima najveći budžet u odnosu na druge funkcionere u regionu.\nSrebro, pozlata, koža, svila kraljevsko plave boje građane Republike Srpske koštaće 135.000 maraka (više od 69.000 evra), a prema pisanju portala capital.ba, ugovor za nabavku biće potpisan sa banjalučkom firmom Sparta.\nUgovor za kupovinu dva automobila, skuplja od 90.000 maraka (više od 46.000 evra), biće potpisan sa Brčko Gasom, istom onom firmom čijem je svečanom otvaranju filijale u Laktašima prisustvovao i entitetski predsjednik Milorad Dodik.\nI ta nabavka je primjer kako rasipništvu nema kraja, mišljenja je lider pokreta Restart Srpska, Stefan Blagić.\n"Ali, ako građani RS-a uživaju u tome da se predsjednik vozi u skupocjenim automobilima, da se čitava služba predsjednika vozi u skupocjenim automobilima, da se kupuju medalje u iznosu od 130.000 maraka (više od 66.000 evra) ili koliko već, a da se oni pri tome voze u golfu 2 ili automobilima starim po 30 godina, onda – super! Građani RS-a onda zaslužuju takvog predsjednika", ističe Blagić.\nOrden RS-a na lenti, pet ordena zastave RS-a sa zlatnim vijencem, u kutiji, tri ordena Karađorđeve zvijezde prvog, drugog i trećeg reda, deset ordena Njegoša, prvog, drugog i trećeg reda, šest ordena Krsta milosrđa... samo je dio narudžbe vrijedne preko 100.000 maraka (više od 51.000 evra).\n"Mislim da je to strašno. Konkretno, Mozaik prijateljstva dobije od Grada Banjaluke 7.000 maraka (više od 3.500 evra). A zamislite - Mozaik prijateljstva hrani preko 800 ljudi!", ističe Miroslav Subašić iz humanitarne organizacije Mozaik prijateljstva, u kojoj funkcioniše javna kuhinja.\n· Služba predsjednika RS-a ove godine na raspolaganju ima rekordnih 10,7 miliona maraka (više od 5,4 miliona evra). Kada se to podijeli sa brojem stanovnika, dođe se do računice da svaki stanovnik RS-a entitetskog predsjednika finansira sa nešto više od devet maraka.\nSa 10 miliona maraka nestalo bi gladnih u Banjaluci, tvrdi Miroslav Subašić.\n"Ne samo što bismo pomogli da se nahrane mnogi ljudi, već vjerujem da bismo potpomogli da u Banjaluci ne bude puno siromašnih", ukazuje Subašić.\n17.05.2018 · DODIKOV_LUKSUZ


Srbija važna karika na Putu svile - Predstavnici Gruzijskih železnica posetili Beograd - Pluton Logistics\n26/09/2019 02/10/2019 marko\tGruzija, Gruzijske železnice, Kineski put svile, Novi put svile, pruga Baku Tbilisi Kars, put svile, Serbia Cargo, Srbija kargo, železnica Gruzije, železnica Kina Evropa\nDelegacija Gruzijskih železnica boravila je u Srbiji gde se sastala sa predstavnicima preduzeća Srbija kargo. Predstavnici Gruzijskih železnica su nakon predstavljanja svoje firme, izneli ideju o „pojednostavljenju Puta svile“. Inače, Gruzijske železnice su već učesnice prevoza „Železnica – put svile“, na železničkoj pruzi Baku-Tbilisi-Kars, nazvanoj BTK.\nGeneralni direktor Srbija karga Dušan Garibović sa saradnicima, bio je domaćin sastanka, održanog 16. septembra, kome su prisustvovali ambasador Gruzije Ioseb Nanobashvili, predstavnik Ambasade Gruzije za poslove u Srbiji Ilia Koberidze, konsultant Ambasade Gruzije Gvantsa Keshelava i generalni direktor Gruzijske železnice David Peredze.\nPomenutim projektom omogućen je direktan put iz Kine u Evropu. Ovaj koridor je dug 838 km, od toga 76 km prolazi kroz Tursku, 259 kroz Gruziju, a 503 kroz Azerbejdžan.\nInteresantna je činjenica da se prelaz granice između Turske i Gruzije odvija kroz tunel, koji se jednim delom nalazi u Turskoj, a drugim u Gruziji. Predviđeno je da teret iz Kine, preko Kazahstana i Turkmenistana, bude dopremljen u luku Alat u Bakuu, a odatle će preko Gruzije i Turske za Evropu.\nKako bi ubrzali protok robe, sva dokumentacija u vezi prevoza obavlja se elektronski i spremni su da svoja iskustva prelaska sa papirnog na elektronski način poslovanja podele sa Srbija kargom.\nOsnovna ideja je da koriste Luku Konstanca u Rumuniji, a zatim da robu dalje transportuju do Srbije i zemalja zapadne Evrope. Druga alternativa je prevozni put preko Turske, Bugarske i Srbije.\n– Svakako su zainteresovani za konkurentne cene koje bi mogli da ponude svojim klijentima do krajnje destinacije. Uspostavljanje ovakvog koridora bi bilo značajna alternativa za način transporta u regionu i imalo bi značajnu ulogu u železničkom saobraćaju između Kine i Evrope – navodi Srbija kargo.\nKako kažu u Srbija kargu, očekuje se da će značajna količina tereta između Kine i Evrope biti preusmerena na ovaj pravac, jer će tako roba iz Kine za Evropu, prugom stizati za 20 – tak dana. U narednom periodu planiran je nastavak razgovora između Gruzijskih železnica i Srbija karga, u cilju definisanja konkretnih zahteva i uslova, a sve u cilju ostvarenja bliske i uspešne poslovne saradnje.\n← Detektor stresa vozača: Psovka USPORAVA vozilo\nUspostavljena teretna železnička linija između Kine i Srbije →


PRONI u Sarajevu na MoviEQ radionici (IOM) – PRONI Centar za omladinski razvoj\nŠta: Trening za facilitatore MoviEQ radionica\nGdje: Sarajevo, BiH\nKada: 27 – 30.08.2018.g.\nOrganizator: Međunarodna organizacija za migracije – Misija u BiH ( IOM BiH)\nNa treningu za facilitatore MovieEQ radionica,ispred PRONI Centar za omladinski razvoj priliku za učešće imala je Adina Halilović, Menadžerica za mobilnost mladih.\nProjekat „Podrška mladima u lokalnim zajednicma u BiH“ ima za cilj rješavanje problema nasilnog ekstremizma unutar svih etničkih i vjerskih grupa prisutnih u ciljanim zajednicama. Projektom je prepoznato 15 osjetljivih / ranjivih zajednica u BiH za sprečavanje nasilnog extremizma, a Brčko distrikt je prepoznata kao jedna od njih. MoviEQ radionice o podizanju integrativne kompleksnosti na viši nivo za omladinu izloženu riziku je jedna od komponenti ovog projekta i shodno tome održan je trening za facilitatore iz 15 opština u BiH.\n15 učesnika je prisustvovalo 4-dnevnoj obuci za facilitatore tokom koje su imali priliku i za praktični dio, njima najvažniji, okušati se u vođenju jedne od sesija. Nakon ovog treninga, učesnici će imati priliku prisustvovati radionicama (u ulozi posmatrača ili učesnika) koje budu realizovali njihove iskusnije kolege, kako bi stečeno znanje na treningu nadogradili, riješili moguće nejsanoće i dobili širu sliku šta se od njih kao facilitatora očekuje, te s kojim izazovima će se susreći prilikom realizacije. I posljedni korak je realizacija MoviEQ radionica u svojoj loklanoj zajednici uz mentorstvo IOM osoblja (MoviEQ trenerica). Realizacija MoviEQ radionica u lokalnoj zajednici i uspješnost facilitatora da odgovori izazovima na terenu će biti eliminatorna za dobijanje certifikata facilitatoru. IOM na ovaj način želi produžiti održivost projekta i širiti svoju mrežu facilitatora koji će biti spremni realizovati MoviEQ radionice i kad se trenutni projekat završi.\nNama u PRONI Centru je iznimno drago što smo na ovaj način učvrstili naše partnerstvo sa IOM-om, omogućili našoj uposlenici da unaprijedi svoje znanje u radu s mladima, i na taj način zajednički doprinesemo održivost projekta.\nViše informacija o narednim koracima edukacije, moći ćete pronaći na našoj web stranici, kao i na web stranici i profilima Međunarodne organizacije za migracije – Misija u BiH ( IOM BiH).


"BORIMO SE!": Kod Ljubovije zavejano hiljadu ljudi | Vestinet.rs\nPočetna AKTUELNO\t„BORIMO SE!“: Kod Ljubovije zavejano hiljadu ljudi\nU udaljenim zaseocima na više od 800 metara nadmorske visine i dalje je zavejano oko hiljadu stanovnika. Ekipa RTS-a posetila je meštane sela Gornje Košlje, do kog je put osposobljen tek nakon dvadeset dana.\nDo dva domaćinstva u zaseoku Dežnice na obroncima Bobije, mašina za čišćenje snega stigla je posle skoro tri nedelje. Navikli su, kažu, meštani na gorštačke uslove života, zbog čega zimu i velike snegove dočekuju pripremljeni.\n„Mi se borimo, svako ima brašna, hleba i soli, sena, žita, imamo uvek rezerve. Ne smemo da budemo bez rezervi“, kaže meštanin Radomir Krstić.\n„Bilo nam je nezgodno, do škole, do kuće, tako dok se prtine naprave, ono ponovo zaveje, ne možeš da odeš do prodavnice, ne možeš da odeš nigde, do lekara ako je potrebno“, navodi Stojka Mitrović iz Gornjih Košalja.\n„Kako je nastupila nova godina, samo smo za Božić bili na doručku kod kuće i od 12 sati smo već ovde u snegu“, kaže Zoran Stakić, radnik komunalnog preduzeća.\n„Uspeli smo da održimo sve lokalne puteve, sada smo u fazi rešavanja ovih nekategorisanih puteva, posebno u kotama iznad 500 metara“, navodi Duško Marković, iz JP „Ljubovija“.\nNa teritoriji opštine Ljubovija od snega se trenutno čisti oko 300 kilometara nekategorisanih puteva. Zbog otežanih uslova na terenu, očekuje se da će svi oni biti prohodni do kraja nedelje.


Podrška inovacijama u oblasti sporta – Početak programa Colosseum Sports Tech Serbia 6. maja! – Naučno-tehnološki park Beograd\nNaučno-tehnološki park Beograd u saradnji sa Colosseum Sport, vodećom sport-tech organizacijom iz Izraela, pokreće jedinstveni petomesečni program podrške inovacijama u sportu – Colosseum Sports Tech Serbia, koji ima za cilj da poveže relevantne igrače u sport-tech industriji i obezbedi podršku startapima u ranoj fazi razvoja.\nPrvi takav program u Srbiji će odabranim timovima pružiti znanje, veštine i kontakte kako bi se podstakao ubrzani rast i razvoj njihovih inovativnih poslovnih ideja u ovoj oblasti.\nProgram će zvanično startovati 6. maja, kada će biti otvorene i prijave, a timovi koji prođu selekciju će već od juna kroz radionice, individualne sesije i mentorstvo dobiti priliku da uče i povežu se sa najboljim stručnjacima iz sveta sporta i biznisa. Svoje ideje predstaviće na DemoDay-u u završnici programa krajem oktobra, dok će najbolji među njima imati mogućnost da tokom studijskog putovanja u Izrael dobije dodatnu podršku za dalji razvoj svog startapa.\nKako bi se podstakla diskusija o temama, uticaju i značaju primene tehnoloških rešenja u ovoj oblasti, a startapima omogućio uvid u potrebe industrije, u Naučno-tehnološkom parku Beograd će 15. maja biti organizovan Colosseum Sports Tech Summit Belgrade, centralni događaj programa koji će okupiti vodeće međunarodne eksperte, sportiste, sportske organizacije i inovatore. Neke od tema o kojima će biti reči su sportsko izveštavanje, gejming industrija, razvoj i napredak sportista, sportska psihologija, ishrana, kao i u čemu je magija srpskog sporta.\nViše informacija o Colosseum Sports Tech Serbia dostupno je na www.colosseum-serbia.rs\nSports-tech industrija napreduje neverovatnom brzinom, privlačeći sve veći broj investicija, a podrškom razvoju inovacija i startap ekosistema u ovoj oblasti, Srbija ima šansu da se pozicionira kao jedan od lidera u razvoju i primeni sportskih tehnoloških rešenja globalno.\nRealizaciju programa podržalo je i Ministartvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Srbije.


Obrenovčani dobili dve nove biciklističke staze u Zabranu | Energetski portal Srbije\nObrenovčani dobili dve nove biciklističke staze u Zabranu\nPešacima i biciklistima u Obrenovcu je obezbeđen prostor jer su svi građevniski radovi kompletno završeni, a urađena je i adekvatna saobraćajna signalizacija.\nMiloš Stanković, član Veća Gradske opštine Obrenovac, kaže da je sada upotpunjena ambijentalna celina u omiljenoj izletničkoj šumi i da se radi o velikom benefitu za Obrenovčane, kako za one koji se bave sportom, tako i za one koji slobodno vreme provode u šetnji ili vožnji biciklom.\nNovim biciklističkim stazama prošetao je i predsednik Gradske opštine Obrenovac Miroslav Čučković.\nOn je tom prilikom uputio apel građanima da na ovom prostoru posebno vode računa jedni o drugima, kao i o izletištu koje je nazvao jednim od najlepših u Beogradu.\n„Jedina stvar zbog koje bih apelova na sve naše sugrađane jeste ta da je zaštićeno prirodno dobro Zabran naše najveće blago. Ono ima 41 hektar i siguran sam da postoji mesto za svakoga.\nMoramo pokazati solidarnost, kao uvek što smo pokazivali do sada i da brinemo jedni o drugima na ovom prostoru.\nUkoliko smo došli da napravimo svoju privatnu zabavu, roštilj, ukoliko smo gosti nekog restorana, nemojmo da stanemo na stazu. Ima mesta gde se može parkirati automobil i napraviti ugođaj za ono zbog čega smo došli”, rekao je Čučković.\nOn dodaje i to da nikome nisu potrebne kazne, intervencije komunalne milicije, niti bilo šta slično, ukoliko se kao zajednica potrudimo da očuvamo sadašnji izgled Zabrana.\n„Ljudi koji koriste ovaj prostor će sigurno brinuti o njemu, da ne ugrožavaju druge učesnike u saobraćaju, posebno da se ne mešaju pešaci i biciklisti i to je veoma važno na ovom segmentu našeg gradilišta. Apelovao bih i na rekreativce, kada koriste sprave, a doći će i kišni, jesenji dani, ukoliko ih izblatnjave, neka ih očiste za drugog koji dolazi.\nNe trebaju nama kazne, niti nam treba komunalna milicija, niti nam treba bilo ko, ukoliko na taj način budemo o ovom prostoru brinuli, a mislim da smo ga napravili kao jednog od najlepših u Beogradu”, istakao je Čučković.


KK CZ: Dejan Radonjić je naš trener, ima podršku rukovodstva – Reprezentacija.me\nKK CZ: Dejan Radonjić je naš trener, ima podršku rukovodstva\nKošarkaški klub Crvena zvezda Telekom demantovao je da će doći do promjene trenera, naglašavajući u svom saopštenju da su “mnogobrojna licitiranja o mogućim pojačanjima u igračkom kadru potpuno neprovjerene i netačne informacije kojima se dezavuiše i obmanjuje javnost”.\n“Očigledno je da se sve te vijesti plasiraju kroz medije kako bi se destabilizovao klub, ali svima onima koji na taj način pokušavaju da uruše ono što je Zvezda vrijedno gradila posljednje dijve godine možemo da poručimo da u tome neće uspjeti”, navode crveno-bijeli.\n“KK Crvena zvezda Telekom ima trenera, za neupućene ili nedovoljno obaviještene to je Dejan Radonjić koji ima važeći ugovor i maksimalnu podršku i povjerenje kompletnog rukovodstva. A, o tome ko će igrati u Zvezdi odlučuje isključivo stručni štab zajedno sa upravom, a ne čaršija”, naglašavaju iz vice-šampiona Srbije.\nOni su u svom saopštenju dodali da je “KK Crvena zvezda Telekom maksimalno transparentan u svim segmentima svog rada” , te da su “sve informacije lako dostupne onima koji se ozbiljno bave tako odgovornim poslom kao što je obavještavanje javnosti”.\n“Takozvani dobro obaviješteni izvori koji nemaju ime i prezime, a govore o KK Crvena zvezda prije svega ne misle dobro Crvenoj zvezdi, a da govore istinu i da imaju nešto pametno da kažu vjerovatno bi smjeli i željeli da se predstave. O natpisima, koji nemaju apsolutno nikakve veze sa istinom i protiv kojih oštro protestvujemo, najbolji sud donijeće vreme, a to bi javnosti ujedno trebalo da bude i najbolji pokazatelj integriteta i kvaliteta rada onih koji su takve tračeve pokušali da pretvore u istinu”, zaključuju crveno-bijeli.\nTags: Dejan RadonjicdemantKK Crvena Zvezda


Solidarnost i odgovornost kao imperativ u poslovanju | Nova Ekonomija\nImlek kao regionalni lider na tržištu mleka i mlečnih proizvoda uživa ugled jedne od najangažovanijih kompanija kada je reč o društveno odgovornom načinu poslovanja. Pored isporučivanja najkvalitetnijih mlečnih proizvoda, u fokusu kompanije su i projekti koji pomažu razvoj zajednice i utiču na dobrobit razli-čitih ugroženih kategorija.\nStrateški opredeljena da podržava ugrožene članove društva, kompanija Imlek kroz svoje društveno odgo-vorne aktivnosti promoviše razvoj lokalne zajednice, očuvanje životne sredine, tradiciju i porodične vred-nosti.\nProtekle dve godine koje je obeležila pandemija virusa kovid-19, svedoci smo nove realnosti koja je pred sve nas postavila različite izazove. U jeku pandemije, kompanija Imlek je pokazala visok stepen društvene solidarnosti, i nastavila da sprovodi odgovorne projekte, kako na internom, tako i na eksternom nivou.\nNa poziv Vlade Republike Srbije kompanija Imlek je obezbedila neophodna sredstva za nabavku sedam respiratora potrebnih za lečenje pacijenata sa teškom kliničkom slikom, koji su raspoređeni u zdravstvene centre širom Srbije. Pacijentima i osoblju u najvećim medicinskim ustanovama donirano je više desetina tona mleka, kao i Banci hrane, koja je robu distribuirala narodnim kuhinjama i udruženjima koja zbrinjavaju socijalno ugrožene građane.\nPored donacija Banci hrane, Imlek je obezbedio dezinfekciona sredstva, beskontaktne toplomere i zaštitne maske štićenicima Prihvatilišta za decu Beograda. Takođe, obradovao ih je omiljenim proizvodima brenda Moja Kravica i time dodatno učvrstio kontinuiranu saradnju sa Prihvatilištem za decu i Sekretarijatom za socijalnu zaštitu.\nTokom 2021. godine, kompanija nastavlja da daje svoj doprinos društvu i pokazuje zahvalnost za kontinui-rano poverenje koje joj zajednica pruža. Imlek je u sklopu svog društveno odgovornog poslovanja donaci-jama svojih proizvoda obradovao domove za decu bez roditeljskog staranja, decu sa smetnjama u razvoju, kao i domove za stara lica i javne kuhinje širom naše zemlje. Samo neke od institucija sa kojima tradicional-no sarađuje na svom putu humanosti su Svratište za decu ulice u Beogradu, Prihvatilište za decu Beograda, Dom za nezbrinutu decu „Duško Radović“ u Nišu, SOS Dečije selo u Sremskoj Kamenici, Dom za decu ometenu u razvoju „Kolevka“ u Subotici, Svratište za decu i mlade u Novom Sadu i drugi. Takođe, kom-panija veliku pažnju poklanja i osnovnim školama i vrtićima širom Srbije, koje više puta godišnje obraduje donacijama mleka i mlečnih proizvoda. Mališanima vrtića „Venčić“ na Savskom vencu, u kojem borave deca sa smetnjama u razvoju, Imlek je po preporuci i uz podršku institucija donirao novi i savremeni inven-tar sa spravama za igru i razvoj motorike.\nNa internom nivou, u udarnom talasu pandemije, kompanija je odgovorno postupila i prema svojim zapo-slenima i prema očekivanjima tržišta. Zaposlenima u proizvodnim pogonima obezbeđena je sva neophodna zaštitna oprema za rad po smenama kako bi se snabdevanje mlečnim proizvodima nastavilo i u momentima krize, dok je ostalima omogućen rad od kuće u cilju zaštite zdravlja čitave zajednice. U saradnji sa Institu-tom za javno zdravlje Srbije „Dr Milan Jovanović Batut“ i uz podršku Privredne komore Srbije, odmah na početku kolektivne imunizacije u Srbiji, Imlek je organizovao vakcinalne punktove na svojoj najvećoj pro-izvodnoj lokaciji u Padinskoj skeli. Kompanija je tom prilikom uputila poziv za vakcinaciju svim kooperan-tima kompanije, kako bi pre svega sačuvali svoje zdravlje, a zatim i kako bi osigurali bezbedan proces pro-izvodnje mleka koji je izrazito osetljiv.\nKao kompanija čije je strateško opredeljenje društveno odgovorno poslovanje, s fokusom na socijalno ugrožene grupe društva, Imlek se kontinuirano zalaže za kvalitetniji i bolji život sugrađana, o čemu svedoče brojne sprovedene akcije. Društvena solidarnost i odgovornost ostaju jedan od imperativa poslovanja kom-panije, kao srdačni odgovor na poverenje koje joj potrošači u kontinuitetu pružaju skoro sedam decenija.


Virusna infekcija kod dece – RADIO TELEVIZIJA BOR\nBor – Broj pacijenata obolelih od takozvane bolesti šaka, stopala i usta, koja je inače aktuelna od septembra kada su deca u kolektivima, školi, obdaništu, igraonicama, je uobičajen, za period septembar – decembar oko 50 dece obratilo se za pomoć lekarima borskog Doma zdravlja. Inače je prisutna tokom cele godine, ali se u periodu hladnog vremena zbog oslabljenog imuniteta i kada su deca u većim kolektivima, češće javlja.\n„Ova bolest je izazvana entero virusom koji spada u grupu koksaki virusa, ali ne utiče na pluća niti na srce. Prvih dana kod dece se javljaju plihovi i bubuljice na dlanovima, tabanima i u ustima, povišena telesna temperatura i bolovi u grlu. Zbog plihova u ustima mališani često odbijaju i hranu, pa čak i tečnost, zbog čega je neophodno da se roditelji sa detetom jave lekaru. U većim grupama, poput onih u obdaništima, virusna infekcija se lako prenosi, prljavim rukama i igračkama i površinama koje deca najčešće dodirujukoje, kao i kapljičnim putem. Infekcija se tretira lekovima, sprejevima i simptomi traju nekoliko dana„, kaže dr Srđan Petrović, lekar opšte medicine Domu zdravlja u Boru.\nTags: bolest ruku, bolest stopala, bolest usta, deca, dom zdrvlja, higijena, infekcija, jacanje imuniteta, kolektivi, precentiva, virus\nPrevious Svetski dan borbe protiv AIDS – a\nNext Preventivni pregledi u Domu zdravlja


Kleut: Poljoprivrednici Srbije prekidaju proteste dok se ne završe izbori\nBeta 1. marta 2022. 12:35\nSavez udruženja poljoprivrednika Banata doneo je odluku da obustavi proteste zbog neispunjenih zahteva Vlade Srbije do okončanja izbora, rekao je danas predsednik tog Saveza Dragan Kleut.\nOn je rekao da je odluka doneta u konsultaciji sa drugim udruženjima u Srbiji koja nisu zadovoljna ponudom države da im jednokratno pomogne isplatom uvećanih subvencija po hektaru sa 4.000 na 8.000 dinara.\n„Jako smo nezadovoljni, ali ćemo obustaviti proteste dok se ne završe izbori i sa zahtevima ćemo izaći pred novu Vladu Srbije“, rekao je Kleut.\nOn je pozvao poljoprivrednike da izadju na izbore i glasaju „imajući u vidu svoju sudbinu“.\nPoljoprivrednici su tražili isplatu subvencija od 200 evra po hektaru, ukidanje akcize na gorivio kako bi se smanjila njegova cena, isplatu zaostalih dugova po osnovu sadašnjih subvencija i kontrolu uvoza mleka u prahu i mesa.\nKleut je rekao da ponuda države o jednokratnoj pomoći od 4.000 dinara po hektaru ne bi stabilizovala proizvodnju ni u ovoj godini, a još manje bi uticala da se ona održi u istom obimu narednih godina.\nDodao je da je 100 kilograma mineralnog djubriva prošle godine koštalo 4.000 dinara, a da sada za duplo veći iznos može da se kupi samo 65 kilograma, što pokazuje koliko su porasli troškovi u poljoprivrednoj proizvodnji.\n„Od pet zahteva Vladi Srbije ponudjeno je samo ispunjenje jednog, jednokratno povećanje subvencija, a to nije rešenje već tražimo sistemsko uredjenje te finansijske podrške. Za zahtev o isplati dugova po osnovu neisplaćenih subvencija dobili smo samo obećanje da će biti isplaćene sredinom marta“, rekao je Kleut.\nIstakao je da je netačna tvrdnja ministra poljoprivrede Branislava Nedimovića da se ne uvozi mleko u prahu jer je predsednik Srbije Aleksandar Vučić nedavno rekao da su uvezene ogromne količine, a slična je situacija i sa uvozom mesa.\nKleut je rekao da su poljoprivrednici izuzetno nezadovoljni i činjenicom da je odbijen i zahtev za ukidanjem akcize na gorivo kako bi moglo da pojeftini, čime bi se smanjili i troškovi poljoprivredne proizvodnje.


Kreativnost u Srbiji - LookerWeekly.com magazin\nKreativnost u Srbiji\n· 29/06/2014 ·1 min read\nIzložba Kreativnost u Srbiji biće otvorena 30. juna od 20h u Muzeju istorije Jugoslavije.\nKC Grad je od samih početaka postojanja uočio ovaj potencijal primenjene umetnosti i zato je ona podjednako zastupljena u izlagačkoj delatnosti galerije, kao i likovna. Ovoga puta u saradnji sa Ministarstvom kulture i informisanja Republike Srbije i Muzejom istorije Jugoslavije predstavlja reprezentativnu selekciju domaćih dizajnera jedan svojevrsni the best of dizajnera u zemlji.\nRealizuje se prigodno, kao prateći program konferencije „Program Kreativna Evropa 2014-2020: Srbija i perspektive evropske saradnje”. Dakle, kreativni dizajn kolektiv Srbije u kreativnoj Evropi, Srbija predstavljena kroz svoju, ako ne kreativnu industriju, zbog teških uslova, već potencijalnu kreativnu industriju, na malim uzorcima, u maniru limited edition.


GLOBAL RESEARCH: Amerika povodom malezijskog aviona koristi iste metode kao protiv Huseina\nGLOBAL RESEARCH: Amerika povodom malezijskog aviona koristi iste metode kao protiv Huseina\nMeđu dokazima koje je Vašington ponudio, optužujući ukrajinske ustanike za obaranje aviona MN17, nalaze se i satelitski snimci kakve su kao dokaz o hemijskom oružju SAD koristile u Iraku. Iz ovoga se mogu izvući i određene paralele, ocenio je Global Research.\nUoči poslednjeg rata u Iraku, SAD su se takođe pozivale na satelitske snimke tvrdeći da Sadam Husein ima hemijsko oružje (koje na kraju nikada nije pronađeno), naglasio je Global Research.\nIsto se dogodilo i uoči prvog zalivskog rata.\nList The Christian Science Monitor pisao je 2002. godine da je „sredinom septembra 1990 .godine Pentagon, pozivajući se na satelitske snimke, tvrdio da se do 250 hiljada iračkih vojnika i 1,5 hiljada tenkova nalazi na granici sa Saudijskom Arabijom, preteći time isporučiocu nafte veoma važnom za SAD”.\nMeđutim, snimci komercijalnih satelita iz tog preioda koji su dospeli u ruke američkih medija nisu zabeležili gomilanje snaga Iraka na tom pravcu.\nPre toga je predstavnica američkog Stejt departmenta Mari Harf izjavila da SAD odbijaju da objave podatke svoje obaveštajne službe o obaranju malezijskog aviona i da ne znaju tačno ko je pritisnuo dugme i lansirao rakete, ali je sa sigurnošću prenela ocenu zvaničnog Vašingtona da odgovornost leži na Rusiji čija je informacija o rasporedu ukrajinskih snaga navodno netačna.\nMinistarstvo odbrane RF ponudilo je podatke objektivne kontrole o padu malezijskog Boeing 777 u skladu sa kojima je bilo ukazano da se avion nalazio u zoni dejstva raketnih sistema „Buk“ oružanih snaga Ukrajine. Osim toga, da je pored malezijskog putničkog aviona bio ukrajinski jurišni avion Su-25.


ĐOKOVIĆ U ABU DABIJU Braća na okupu, sjajno raspoloženje pred poslednji turnir u 2018. i borbu za neobičan nagradni fond /VIDEO/\nNovak Đoković je stigao u Abu Dabi gde će ga očekuje učešće na poslednjem turniru u 2018. godini.\nNa revijalnom nadmetanju "Mubadala svetsko tenisko prvenstvo", na kome učestvuju neki od najboljih igrača današnjice, Nole biti slobodan u prvom kolu, pa će u polufinalu, u petak od 16 sati po srednjeevropskom vremenu, igrati protiv pobednika meča Karen Hačanov - Dominik Tim.\nA dok čeka na početak ovog egzibicionog turnira, Nole je sa braćom, Markom i Đorđem, vežbao na terenu, a potom se u sjajnoom raspoloženju i zabavljao sa njima:\nĐokovića, podsetimo, u finalu možda čeka megdan sa Rafaelom Nadalom. Španac je, poput srpskog asa, slobodan u uvodnoj rundi nadmetanja, a u petka od 14 sati igraće sa pobednikom meča Kevin Anderson - Hjeong Čung.\nTo eventualno finale Đoković - Nadal u Abu dabiju igralo bi se u subotu od 16 sati po srednjeevropskom vremenu, a poražene polufinaliste dva sata ranije očekuje susret za odluku kome će pripasti treće mesto.\nNagradni fond turnira iznosi 250.000 dolara, a čitava suma čeka - jedino pobednika.


Otvorena izložba povodom 50 godina Muzeja u Banja Luci – Srbija NAŠA Zemlja\nby admin February 14, 2021, 3:25 pm 649 Views\nIzložba je osmišljena sa ciljem da se obuhvati istorijat i delovanje institucije tokom prethodnih pet decenija, što se predstavlja putem nekoliko tematskih celina.\nOvo je prvi u nizu događaja kojim će Muzej savremene umjetnosti obeležiti veliki zlatni jubilej, 50. rođendan, a među njima se ističe i proslava 130 godina od podizanja zgrade Stare austrougarske železničke stanice u Banjoj Luci u kojoj se Muzej nalazi.\nIzložba je nastala kao rezultat višemesečnog obimnog rada na digitalizaciji muzejske dokumentacije i zajednički je projekat svih odeljenja Muzeja savremene umjetnosti Republike Srpske.\nPriča o samoj instituciji započinje retkom fotografskom građom vezanom za “Akciju solidarnosti” likovnih umetnika bivše Jugoslavije i celog sveta, pokrenutu nakon velikog zemljotresa koji je pogodio Banju Luku 1969, što je prethodilo osnivanju Umetničke galerije 1971. godine.\nPosebna pažnja Muzeja posvećena je predstavljanju Jesenjeg salona – likovne manifestacije bijenalnog karaktera, izuzetno značajne i zapažene na bivšem jugoslovenskom prostoru, koju su organizovali Umjetnička galerija i Dom kulture u Banja Luci od 1962. do 1992. godine.\nNajvažniji dosadašnji projekat Muzeja je organizacija, produkcija i prezentacija Paviljona Bosne i Hercegovine na Venecijanskom bijenalu 2013. i 2017. godine, kao i selekcija strane zbirke Muzeja u okviru izložbe “Punktumi” 2018. povodom obeležavanja “Evropske godine kulturne baštine”.\nAktivna međunarodna saradnja Muzeja poslednjih sezona sa važnim institucijama iz oblasti kulture i umjetnosti, predstavljena je kroz izložbe: “Nova religija” britanskog umetnika Dejmijena Hersta, “Taština malih razlika” takođe autora iz Engleske Grejsona Perija, “Percepcije: Cvijet je najljepši kad je neubran”, u saradnji sa British Council-om i “Mona Liza i Supermen: Džon Kenedi i nova granica kulture” u saradnji sa Američkom ambasadom u BiH.


Novak i Jelena Đoković oduševili zajedničkom slikom (foto)\nNovak i Jelena Đoković, odmah nakon osvajanja grend slema u Australiji, otputovali su u Italiju gde su na Alpima naslednike učili prvim skijaškim lekcijama\nNekoliko nedelja nakon velikog trijumfa Novaka Đokovića (32) u Australiji ta tema je i dalje jedna od onih koje se u domaćim i stranim medijima najviše prepričavaju, ali svetski broj jedan uveliko uživa u zasluženom odmoru s porodicom. Kao što smo pisali, odmah nakon avanture u Melburnu otputovao je u Italiju, gde je zajedno sa suprugom Jelenom (33) gostovao na festivalu „San Remo“, a tamo je oduševljenu publiku razgalio i svojom izvedbom numere Erosa Ramacotija. Brojne talente Novak poseduje – pored uveliko dokazanih u tenisu, pa i ovih pevačkih, poznato je da bi u nekom drugom životu bio skijaš, jer je na skije stao praktično pre nego što je prohodao, dok je živeo na Kopaoniku, gde je i započeo da igra tenis.\nUdarna vest: Novak Đoković je ponovo najbolji na svetu!\nZato je boravak u Italiji iskoristio da poseti i Alpe sa suprugom i decom Stefanom (5) i Tarom (2). Avantura u Dolomitima, gde su skijali nadomak sela Ortizei u oblasti Trentino Alto Adiđe, bila je savršena prilika za zajedničke doživljaje, nakon što je Novak dugo bio odvojen od najbližih članova porodice. Svoju ljubav prema snegu, baš kao i prema tenisu, Novak je odlučan da prenese naslednicima, te je Stefanu i Tari davao prve lekcije skijanja, a zajedno su se vozili i žičarom. Interesovanje za Đokoviće vladalo je i na skijalištu, te se teniser fotografisao sa fanovima, iako se nadao da će zbog zimske opreme ostati neprimećen. Novakovi fanovi mogu da odahnu, budući da se nije podvrgavao opasnijim vratolomijama na snegu koje bi mogle da prouzrokuju povrede, već se držao porodične staze, a kad nije bio na skijama, uživao je ležeći na snežnom pokrivaču. Dalji planovi tenisera vode u Beograd, gde će prisustvovati konferenciji „Originalni razgovori“ koju tradicionalno organizuje Jelena Đoković. Za razliku od tamošnje zimske idile, ovde ga očekuje pravo februarsko proleće, a Novak je nedugo pre dolaska u Italiju govorio o tome koliko mu znači zajedničko vreme s porodicom.\n– Srcem i dušom pripadam mojoj porodici. Kada završim karijeru, sa zadovoljstvom ću početi da se prilagođavam njima i njihovim potrebama, kao što su to oni radili za mene – rekao je Đoković.\nNakon obaveza u Beogradu, nastaviće da se sprema za nove podvige, od kojih ga prvi čeka krajem ovog meseca u Dubaiju. Za to vreme, planirano je da Jelena i deca još neko vreme ostanu u našoj prestonici.\nNovak i Jelena Đoković – Pored naslednika sve pada u drugi plan\nMesec dana je Novak tokom boravka u dalekoj Australiji bio razdvojen od dece, a najviše se radovao trenucima koje će provesti s njima i zato je sve što rade na planini podređeno njihovom zajedničkom vremenu. Kako je Nole nedavno istakao, kada je sa Stefanom i Tarom, zaboravlja na sve druge stvari.


Vesti online / Vesti / Svet / Le Penenova iznenadila Makrona\nPredsednički kandidati Emanuel Makron i Marin le Pen obreli su se u Amjenu - Makron u planiranoj poseti svom rodnom gradu s namerom da razgovara sa predstavnicima fabrike u problemu, a ona - nenajavljeno sa radnicima istog tog postrojenja.\nMarin le Pen je ispred fabrike pravila selfije sa radnicima\nFabrici preti preseljenje u Poljsku.\nDok je Makron bio na sastanku sa predstavnicima radnika fabrike "Whirlpool" u gradu, Le Pen se iznenada pojavila u krugu fabrike, koja se bavi proizvodnjom kućnih aparata, prenosi AFP.\nIspred fabrike, Le Penova se fotografisala sa radnicima praveći "selfije".\n- Svi znaju na čijoj je strani Emanuel Makron, on je na strani korporacija. Ja sam na strani radnika, ovde na parkingu, ne u restoranima u Amjenu- poručila je Le Pen, u vreme dok je Makron bio na sastanku sa predstavnicima sindikata te fabrike u lokalnoj privrednoj komori.\nMediji inače navode da je u Amjenu Makron upoznao svoju 24 godine stariju suprugu Brižit Tronj, koja je predavala dramu njegovom odeljenju u srednjoj školi.\nMakron i Le Pen odmeriće snage u drugom i odlučujućem krugu izbora 7. maja.


Saradnja sa Centrom za specijalnu edukaciju i rehabilitaciju dece\nRazvoj deteta je složen proces koji zavisi od brojnih unutrašnjih i spoljašnjih faktora, podložan je raznim promenama i ne odvija se uvek skladno. Roditelji imaju veliku ulogu u ovom procesu, kao i odgovornost da detetu osim nege pruže adekvatnu stimulaciju njegovih potencijala.\nStoga je rana dijagnostika teškoća u razvoju deteta, od prvih dana života do 7. godine, od izuzetnog značaja jer omogućava blagovremeno intervenisanje.\nU želji da novim naraštajima omogućimo zdrav i normalan rast i razvoj, Opšta bolnica MEDIGROUP je ostvarila saradnju sa Centrom za specijalnu edukaciju i rehabilitaciju (C.S.P.E.R) koji pruža stručnu pomoć roditeljima i deci sa poteškoćama u razvoju motorike, govora, saznavanja i emocija.\nTim stručnjaka čine defektolozi različitog profila koji kroz multidisciplinarni pristup procenjuju funkcionalni nivo deteta, i po potrebi sprovode odgovarajuće tretmane. U radu se koristi nekoliko različitih metoda, uz punu saradnju roditelja kao veoma važan, sastavni deo tretmana.


Nestašica u Siriji: Prve posledice blokade Sueckog kanala - NOVA portal\nSvet Autor:Jutarnji list28. mar. 202113:25 > 13:27\nSirijske vlasti kažu da su počele da racionalizuju potrošnju goriva dok se blokada Sueckog kanala proteže na već šesti dan, odgađajući slanje nužnih pošiljki i pogoršavajući već postojeću nestašicu nafte u zemlji, piše Gardijan.\nSirija je zaglibila u građanskom ratu od 2011. godine i suočava se sa teškom ekonomskom krizom. Već je sredinom marta najavila više poskupljenja benzina od ukupno 50 odsto.\nGlobalni lanci snabdevanja u problemu su od utorka kada se gigantski brod za prevoz kontejnera Ever Given nasukao i dijagonalno zabio u kanal, blokirajući ključni plovni put u oba smera.\nZa razliku od ranijih tvrdnji da su za nasukavanje krivi udari vetra, šef uprave Sueckog kanala Osama Rabie rekao je u subotu: „Jaki vetrovi i vremenski faktori nisu bili glavni razlozi nasukavanja broda. Možda je došlo do tehničkih ili ljudskih grešaka“.\nSirijsko ministarstvo nafte reklo je u subotu da je blokada trgovinskog puta uticala na uvoz nafte i usporila dolazak broda koji je prevozio gorivo i naftne derivate iz vladinog saveznika Irana.\nU iščekivanju rešenja situacije, ‘ministarstvo racionalizuje potrošnju i distribuciju dostupnih naftnih derivata’ kako bi osiguralo kontinuitet osnovnih usluga, poput pekara i bolnica, navodi se u saopštenju ministarstva.\nMinistar nafte Basam Tomeh rekao je za državnu TV da je teret trebao da stigne u luku Banias u petak. Dodao je da će se, ako se blokada kanala i dalje nastavi, brod možda preusmeriti oko Rta dobre nade, što je skupa zaobilaznica koju su mnoge firme morale da razmotre zbog blokade.\nPre rata, Sirija je uživala relativnu energetsku autonomiju, ali u poslednjoj deceniji izgubljeno je 91,5 milijardi dolara prihoda od ugljikovodika, rekao je sirijski ministar nafte u februaru.\nPrijeratna proizvodnja bila je 400.000 barela dnevno, u poređenju sa samo 24.000 barela 2019. godine.\nDo 80.000 barela dnevno dolazilo je iz kurdskih područja van vladine kontrole, gde se nalazi više od 90 odsto državnih rezervi.\nSirijska vlada za ekonomsku je krizu krivila sankcije zapadnih zemalja i posljedice finansijske katastrofe u susednom Libanu, koji je dugo delovao kao ekonomski spas Sirije.\nblokadabrodgorivonaftanestašicaSirijaSuecki kanalteretni brodtrgovinazaliv


USK: Migrantska kriza - Predstava u kojoj su uloge podijeljene: Nekom brat,nekom rat,nekom problem ,a nekom biznis - Biscani.ba - Info portal grada Bihaća\nUSK: Migrantska kriza - Predstava u kojoj su uloge podijeljene: Nekom brat,nekom rat,nekom problem ,a nekom biznis\n- Ilegalni migranti i izbjeglice, koji borave na ovom području, i dalje su top tema u medijima i među građanima USK. Zabrinutost raste zbog najavljenih predviđanja da se s početkom proljeća očekuje novi migrantski val, a da su istovremeno nadležno Vijeće ministara i Ministarstvo sigurnosti bez rješenja za ovaj problem. Vlasti Unsko – sanskog kantona, općina i gradova pogođenih krizom, čine sve kako bi se pritisak na stanovništvo smanjio. Međutim, čini se kako nekima ovakvo stanje odgovara jer je finansijski isplativo\nOstalo je pet dana za konkretnu reakciju Ministarstva sigurnosti odnosno Vijeća ministara na zaključke Operativne grupe za nadzor nad migracijama u USK.\nPodsjećamo, pored ostalog je zatraženo da ovo Ministarstvo preuzme upravljanje prihvatnim centrima. U protivnom Vlada će poduzeti aktivnosti koje će voditi do njihovog zatvaranja. S tim ciljem ministar policije Nermin Kljajić u petak se sastao s prijevoznicima kako bi se dogovorili oko eventualnog izmještanja viška migranata u centre van kantona. U Operativnoj grupi smatraju da dodatni problem stvaraju građani koji u cijelom problemu vide vlastitu korist.\nKantonalna inspekcija i dalje vrši nadzor nad iznajmljivačima stambenih prostora ilegalnim migrantima.\nOd jula do decembra prošle godine izvršeno je 145 kontrola, zatečena su 804 migranta. 15 iznajmljivača nije imalo rješenje odnosno broj kreveta nije se podudarao sa brojem smještenih osoba. Zabrana obavljanja djelatnosti je izrečena u 34 slučaja a naplaćeno je 18.000 maraka po osnovu izdatih prekršajnih naloga.\nIz svega se može zaključiti da u nadležnosti inspekcije nije provjera kome se izdaju objekti, nego da li iznajmljivači imaju dozvole za rad.\nNovi val ilegalnih migranata i izbjeglica, prema nekim predviđanjima, očekuje se u proljeće. Vlasti u USK očekuju da će u međuvremenu biti usvojena državna strategija u skladu kojom će se djelovati i samim tim pomoći krajiškom narodu koji trpi najveće posljedice.\nCazinjanin uhvaćen prilikom krijumčarenja migranata iz Sarajeva u Bihać


Okolić izvršio obilazak radova na uređenju lokacije Aerodroma Mahovljani @ StartBiH.ba\nZamjenik ministra odbrane BiH Mirko Okolić obišao je danas lokaciju Aerodroma Mahovljani u Banjoj Luci, gdje pripadnici Oružanih snaga BiH obavljaju inžinjerijske aktivnosti na uređenju te lokacije.\nU pratnji zamjenika ministra Okolića bili su i zamjenik načelnika Zajedničkog štaba OS BiH za resurse generalpukovnik Gojko Knežević i komandant Operativne komande OS BiH generalmajor Radovan Ilić.\nKomandant lokacije Mahovljani pukovnik Goran Miletić predao je raport, te je kroz informativni brifing upoznao zamjenika ministra Okolića i njegove saradnike sa trenutnim inžinjerijskim aktivnostima i neophodnim resursima za nastavak uređenja lokacije.\nZajedno sa najvišim dužnosnicima Ministarstva odbrane i Oružanih snaga BiH, obilazak lokacije, između ostalih, izvršio je i direktor Javnog preduzeća „Aerodromi Republike Srpske“ Milan Račić, koji je izrazio zadovoljstvo saradnjom Ministarstva odbrane BiH sa tim preduzećem.\nZamjenik ministra Okolić, kao i generali Knežević i Ilić, obećali su nastavak podrške i osiguranje resursa za uređenje lokacije u narednom periodu, saopćeno je iz Ministarstva odbrane BiH.


Foto: FB dr Predrag Terzić\nNovoizgrađeni sportski centar na Bunjačkom brdu u Ribnici, tik uz igralište Fudbalskog kluba „Karađorđe“, svečano su otvorili gradonačelnik Kraljeva dr Predrag Terzić i načelnik Raškog upravnog okruga Nebojša Simović, u prisustvu kandidata za narodnog poslanika u Narodnoj skupštini Republike Srbije Maje Mačužić Puzić i brojnih gostiju iz sveta sporta iz grada Kraljeva i sa republičkog nivoa. Ovaj moderan sportski objekat, nastao na utrini, ima balon salu sa veštačkom travom, mini pič teren, teren za basket „tri na tri“ po FIBA standardima, teren za kockice „tri na tri“, terene za badminton i odbojku, dečje igralište, kafić za osveženje i odmaranje…\nBivši igrač, a sada potpredsednik FK „Karađorđe“, Nenad Vujisić je, pre godinu i po, nakon godina provedenih u inostranstvu, započeo realizaciju ideje na koju je došao dok je još bio golman u „Karađorđu“. Zahvaljujući pomoći i razumevanju rukovodstva FK „Karađorđe“, ali i grada Kraljeva, nakon velikih ulaganja i rada, nastao je savremen sportski centar.\nPredsednik FK „Karađorđe“ Zoran Rakonjac ističe da je jako zadovoljan i potpuno ispunjen onim što je urađeno, budući da je, do pre nekoliko dana popularna „blatuša“ – zasijala pravim sjajem, i to zahvaljujući Javnom preduzeću za uređivanje građevinskog zemljišta Kraljevo.\n„Centar će biti dostupan deci i svima koji žele da se bave sportom. Predstoji nam i drugi deo posla – sređivanje glavnog terena. Rasvetu smo dobili, prelepo izgleda, dok sredimo pomoćne terene i ostalo, bićemo klub u pravom smislu. Neće dugo proći, biće i to završeno“, poručio je Rakonjac, ističući da će građani moći da koriste terene od 7.00 časova do ponoći.\n„Za FK „Karađorđe“ ovo znači mnogo, stiču se uslovi i ambijent da klub, nadam se, u skorije vreme dostigne vrhunac – najmanje Srpska liga“, kaže predsednik kluba iskoristivši priliku da zahvali gradonačelniku Terziću i načelniku Simoviću na nesebičnoj pomoći, gostima iz FK „Partizan“ iz Beograda, da pozdravi kapitena Crvene zvezde Nenada Kovačevića Piksija, predstavnike Fudbalskog saveza grada Kraljeva, Raškog okruga i Zapadne Srbije.\nKako je istakao predsednik Fudbalskog saveza Raškog okruga Slobodan Đerković, ovo je nešto najveće što se dogodilo u oblasti fudbala u proteklih deset godina na ovom području – stvoreni su svi uslovi za napredak – struka, donatori, prijatelji kluba.\nNačelnik Raškog upravnog okruga Nebojša Simović smatra da su za decu neophodni ovakvi sportski tereni, zatvoreni bazeni, sportske hale, stadion koji će biti izgrađen…\n„Drago mi je da sam ovde sa ljudima koji su uložili mnogo sredstava da bi omogućili zdrav život našoj deci. Slično je i u Vrnjačkoj Banji, Raški i Novom Pazaru, gde smo gradili atletske stadione, zatvorene hale, skijaške centre, sve ono što je potrebno za zdrav život. Nadam se da će u perspektivi biti mnogo novih talenata, mnogo novih fudbalera i u muškom i u ženskom fudbalu. Želim im uspeh u nadi da ćemo se i u narednim godinama baviti otvaranjem novih sportskih objekata“, poručio je načelnik Raškog okruga.\nGradonačelnik Kraljeva dr Predrag Terzić se osvrnuo na istorijat FK „Karađorđe“, osnovan pre 94 godine na Bunjačkom brdu.\n„Entuzijasti, ljudi koji vole fudbal, godinama su se na ovom terenu, popularnoj „blatuši“, sastajali subotom i nedeljom. Jedan od tih ljudi – Predrag Matić Mare, po kome ovaj sportski centar danas nosi naziv, radio je mnogo na razvijanju „Karađorđa“, a danas, uz pomoć predsednika kluba Zorana Rakonjca, potpredsednika Zorana Vujisića, prisustvujemo otvaranju jednog od najlepših sportskih centara ne samo u Kraljevu, već i u ovom delu Srbije. Radostan sam što će deca sa Bunjačkog brda i deca iz cele Ribnice ovde moći da uče prve fudbalske korake uz pomoć Nenada Kovačevića, proslavljenog fudbalera i kapitena Crvene zvezde, i što će mladi, baveći se sportom, izbegavati loše navike. To je put ka razvoju, ne samo fudbala na teritoriji grada Kraljeva, već ka razvoju čitavog društva“, rekao je gradonačelnik istakavši da grad ulaže značajna finansijska sredstva u razvoj sporta i da već dve godine ulaže sredstva kako bi platio sudije i delegate, sva službena lica na svim utakmicama koje se održavaju na teritoriji grada Kraljeva. On je izrazio nadu da će grad u narednim sezonama izdvajati još više novca za razvoj fudbala i sporta uopšte, a da će naši fudbaleri na terenu pokazati da su to i zaslužili.\nGradonačelnik je podsetio na to šta je sve u prethodnih nekoliko godina urađeno „s ove strane Ibra“ – od prvog do, nedavno otvorenog, drugog tržnog centra, prelepog šetališta, stanova za snage bezbednosti, ambulante koja će već sutra biti otvorena, kao i kamena temeljca za izgradnju nove zgrade OŠ „Sveti Sava“ koji će sutra biti položen…\n„Na kraju dođemo do Bunjačkog brda, koje je najlepši deo Ribnice, odakle se vidi i Ribnica i Kraljevo i Beranovac, i gde su neki vredni ljudi pre skoro sto godina odlučili da osnuju fudbalski klub. Siguran sam da ćemo za šest godina, kada budete obeležavali sto godina kluba, ovde moći da vidimo jedan velelepni sportski centar, a da će „Karađorđe“ igrati u nekom od viših rangova takmičenja“, poželeo je domaćinima gradonačelnik Kraljeva dr Predrag Terzić prilikom otvaranja Sportskog centra „Predrag Matić Mare“.\nTags: dr Predrag Terzić, FK Karađorđe, Kraljevo, Maja Mačužić Puzić, nebojša simović, Nenad Vujisić, Predrag Matić Mare, Zoran Rakonjac\nU Ribnici počeli radovi na izgradnji gasovoda u našem gradu


Dragan Rokvić: Kulturni razvoj zakočen godinama | Autonomija\nDragan Rokvić: Kulturni razvoj zakočen godinama\n"Kulturu doživljavaju kao nepresušan izvor sa kojeg mogu nesmetano da plasiraju političke stavove zarad svoje promocije"\nDirektor Gradske biblioteke u Subotici Dragan Rokvić izjavio je da je regionalni kulturni razvoj u tom gradu zakočen već godinama, a da se međunarodna razmena obavlja po principu „ko šta dohvati“, čime se srozavaju kulturni standardi u gradu.\n„Doživeo sam četiri smene vlasti i video nedoslednosti i nezapamćene improvizacije koje potkrepljuju tezu da ne postoje ozbiljni planovi na dugoročnom nivou. Nedostaje i specifična osposobljenost za upravljanje ustanovama kulture na svim nivoima vlasti“, rekao je Rokvić za portal Magločistač.\nOn je dodao da mnogi kulturni poslenici subotičku kulturu doživljavaju kao nepresušan izvor sa kojeg mogu nesmetano da plasiraju političke stavove zarad svoje promocije.\nIstakao je da je poslednjih godina u Subotici mnogo kulturnog nasleđa porušeno, devastirano i nepovratno izgubljeno, a da se identitet jednog naroda ne može sačuvati bez dobro određenog, definisanog i očuvanog kulturnog nasleđa.\nSmatra da je zato neophodno zakonski odrediti prioritete i ciljeve razvoja, tako da država zadrži prvenstvo u određivanju neotuđivih kulturnih dobara, ali da se strategije donose na regionalnim nivoima.


Umesto zakona o poreklu imovine – novi izgovori | Insajder\nZakon o poreklu imovine, čije donošenje su po nekoliko puta najavljivali predstavnici svake vlasti od 2000. godine, uključujući i aktuelnu, po svemu sudeći neće biti uskoro donet, iako nadležni poslednjih mesci ponavljaju da se nacrt ovog zakona nalazi u „završnoj fazi“. Novi „izgovor“ je, kako se može videti iz odgovora Ministarstva pravde koji je dostavljen Insajderu, uvođenje novog sistema u organizaciji sudova i tužilaštva i drugih postupajućih organa.\nMinistarstvo pravde na pitanje zašto, uprkos obećanjima, još nije donet ovaj zakon, navodi da je odlaganje usledilo zbog donošenja novog zakona o organizaciji i nadležnosti državnih organa u suzbijanju organizovanog kriminala, terorizma i korupcije, kao i izmene i dopune Krivičnog zakonika, kojima je uveden set novih krivičnih dela u glavi – protiv privrede.\n„Zakon o organizaciji i nadležnosti državnih organa u suzbijanju organizovanog kriminala, terorizma i korupcije predstavlja glavni stub borbe protiv korupcije i bez obezbeđivanja uslova za njegovu efikasnu primenu nije svrsishodno donositi prateće zakone u ovoj oblasti, kao što je Zakon o poreklu imovine“, navodi se u dopisu Ministarstva.\nMinistarstvo kao „opravdanje“ za pomeranje donošenja Zakona o poreklu imovine nakon višegodišnjih obećanja navodi i činjenicu da „se moraju obučiti profesionalci iz Poreske uprave, Uprave za sprečavanje pranja novca MUP-a i drugih nadležnih institucija, koje su usko specijalizovane da prate tokove novca i kapitala (imovina)“.\nNa kraju odgovora, Ministarstvo dodaje i da je Radna grupa, koju čine predstavnici Ministarstva pravde, Ministarstva finansija i Poreske uprave, i dalje aktivna i usaglašava konkretna rešenja sa novonastalom situacijom u smislu početka primene novog Zakona o organizaciji i nadležnosti državnih organa u borbi protiv organizovanog kriminala, terorizma i korupcije, kao i novih krivičnih dela u okviru Krivičnog zakonika.\nSkupština je Zakon o organizaciji i nadležnosti državnih organa u suzbijanju organizovanog kriminala, terorizma i korupcije usvojila novembra 2016, a početak primene predviđen je za 1. mart sledeće godine.\nDonošenje zakona obećavaju 16 godina\nGrađani Srbije gotovo 16 godina slušaju obećanja predstavnika vlasti da će se utvrditi kako su pojedinci došli do ogromne imovine i kako je moguće da sa prosečnim platama u vlasništvu imaju kuće, vile, skupe automobile…\nPrva ideja o pisanju ovog zakona postojala je još 2001, kada je to inicirao član prvog sastava Saveta Vlade Srbije za borbu protiv korupcije Čedomir Čupić. Dve godine kasnije, nekadašnji predsednik reformista Vojvodine Mile Isakov takođe je pozvao na donošenje zakona o poreklu imovine. Posebno interesantan podatak je da se 2006. tokom predizborne kampanje za zakon o poreklu imovine zalagao i Dragomir Karić, rođeni brat Bogoljuba Karića.\nI predstavnici Demokratske stranke, u vreme vlade Mirka Cvetkovića, takođe su davali izjave o spremnosti da se zakonom ispita kako je neko stekao imovinu, ali se to nikada nije desilo.\nKonkretan Predlog zakona o poreklu imovine 24. decembra 2015. Skupštini Srbije podneli su tada već nezavisni poslanici Borko Stefanović i Ivan Jovanović, ali predlog nije stavljen na dnevni red.\nAleksandar Vučić je donošenje ovog zakona od 2012. do danas najavio najmanje četiri puta, dok je poslednje obećanje ministarka pravde Nela Kuburović o donošenju zakona dala pre skoro godinu dana kada je rekla da je prva verzija zakona o poreklu imovine “već spremna i da bi iduće nedelje trebalo da bude uobličena u prednacrt koji će ići u javnu raspravu”.\nNedavno je i premijerka Ana Brnabić odgovarajući na pitanja novinara rekla da Vlada Srbije radi na zakonu o poreklu imovine, koji će biti donet u mandatu njene vlade.\n„To je jako važan zakon i ova vlada mora da ga donese. Razgovarala sam sa ministrima o ovome i radimo na tom zakonu”, rekla je Brnabić.\nTakođe, iako Zakon o poreklu imovine nije donet, u Srbiji postoje zakonske regulative kojima je moguće proveriti da li oni koji imaju velika bogatstva zaista prijavljuju imovinu na koju se naplaćuje porez. Međutim, kako je ranije pisao Insajder, u Srbiji, uprkos najavama da će početi primena ove već postojeće zakonske mogućnosti, i dalje nema unakrsne provere imovine.


Spori pomaci u pregovorima Beograda i Prištine - Istinomer\nTim Istinomera 8. 7. 2015.\nDanas je završena nova runda pregovora Beograda i Prištine. Premijer Aleksandar Vučić izjavio je da nema izgleda da se postignu konačni dogovori o zajednici srpskih opština, ali da su tokom današnjih razgovora postignuti pomaci u skoro svim otvorenim pitanjima. Postignut je sporazum o osiguranju vozila koji će, po rečima Direktora kancelarije za Kosovo i Metohiju Marka Đurića, znatno olakšati život građana.\n“Građani će uskoro moći da prelaze administrativnu liniju sa KiM u oba pravca bez plaćanja ikakve naknade za osiguranje” Blic, 23. 6. 2015. godine.\nPodsetimo, nakon više meseci neizvesnih pregovora, uz posredovanje Evropske unije, Ivica Dačić i Hašim Tači parafirali su 19. aprila 2013. sporazum o normalizaciji odnosa između Beograda i Prištine. Visoka predstavnica EU Ketrin Ešton istakla je tom prilikom da je sporazum za obe strane korak “kojim se udaljavaju od prošlosti i približavaju Evropi”. Vlada Srbije usvojila je sporazum u maju 2013.\nSamo četiri od 16 sporazuma postignutih u Briselu između Beograda i Prištine su u potpunosti primenjeni, ukazuje izveštaj BigDeal-a, građanske inicijative za nadzor pregovora između Srbije i Kosova.\nBig Deal Briselski sporazum Kosovo


05-03-2021 16:49 Svet Region\nSrpski član i predsedavajući Predsedništva Milorad Dodik i ruski ministar inostranih poslova Sergej Lavrovo saglasili su se da OHR treba zatvoriti, a ne slati novog visokog predstavnika koji inače nisu do sada imenovani shodno Aneksu 10 Dejtonskog sporazuma.\nDodik i Lavrov (Foto: mid.ru)\nDodik je u telefonskom razgovoru još jednom zahvalio Lavrovu za nedavnu posetu, a Lavrov je dodao da mu je bilo veoma drago što su susreli uprkos tome što je Ukrajina neosnovano pokušala da napravi senzaciju vezano za ikonu za koju nisu uspeli da utvrde ništa od onoga što su tvrdili.\nDodik je informisao Lavrova da je u Republiku Srpsku stiglo 20.000 vakcina "Sputnjik V", a da će dodatnih 20.000 stići ovog vikenda.\nO novim merama kriznog štaba pročitajte OVDE.\nEvo o čemu su razgovarali Dodik i Lavrov! (VIDEO)


ponedeljak, 21. 09. 2020. u 14:47\nPONOVLjENI sudski proces protiv bivšeg ministra odbrane Srbije i Crne Gore Prvoslava Davinića ušao je u finiš, jer su za sredinu novembra zakazane završne reči posle kojih će uslediti i nova presuda. Na jučerašnjem ročištu, kako nam kaže njegov branilac Dragan Pašić sudija Jelena Škulić je konstatovala sve izvedene dokaze koji se nalaze u spisima predmeta.\nBIVŠI radnici Beogradske konfekcije "Beko", oko 4.400 akcionara, odnosno njihovi naslednici, uskoro će dobiti još novca od nekadašnje firme. Okončan je višegodišnji spor sa Ministarstvom odbrane.\nOSNOVNO javno tužilaštvo u Leskovcu potvrdilo je da je odredilo zadržavanje jedne osobe zbog postojanja osnova sumnje da je, u nesreći koja se u subotu dogodila u leskovakom selu Stupnica, počinila teško delo protiv bezbednosti javnog saobraćaja.


Putin: Zapad pokušava da prebaci svoje greške na Rusiju - 05.04.2022, Sputnik Srbija\nPutin: Zapad pokušava da prebaci svoje greške na Rusiju\nSituacija na globalnom tržištu hrane se u poslednje vreme pogoršala zbog grešaka Zapada i uvođenja sankcija, izjavio je predsednik Rusije Vladimir Putin i dodao... 05.04.2022, Sputnik Srbija\nPutin je napomenuo da se u uslovima minimalnih zaliha hrane u svetu uvode nove sankcije.„Blokira se rad preduzeća i logistika isporuka đubriva iz Rusije i Belorusije. A sopstvena proizvodnja đubriva na Zapadu opada zbog visokih cena prirodnog gasa, što je takođe rezultat njihovih aktivnosti, zapravo, naših partnera na Zapadu“, dodao je predsednik Rusije.Kako je naveo, neke zemlje će pokušati da kupuju hranu, što će zakomplikovati situaciju u siromašnim zemljama.„Razvijene države će kroz mehanizam finansijske emisije pokušati da otkupe, povuku ka sebi tokove hrane, čime će, bez sumnje, neizbežno pogoršati nestašicu prehrambenih proizvoda u najsiromašnijim regionima sveta, podstaći nove talase migracija i generalno podići svetske cene hrane još više“, objasnio je Putin.On je dodao da je potrebno pažljivo pratiti parametre izvoza poljoprivrednih proizvoda u neprijateljske zemlje, a pri isporukama u inostranstvo biti „pažljiviji“.Putin je istakao da su niske cene hrane konkurentska prednost Rusije.„Povećan obim proizvodnje omogućava nam da obezbedimo da cene prehrambenih proizvoda u Rusiji budu niže nego na svetskom tržištu. Prehrambena samodovoljnost je realna konkurentska prednost Rusije i to bi trebalo da funkcioniše u interesu naših građana“, konstatovao je ruski lider.Pritisak na „Gasprom“Situacija u energetskom sektoru u svetu se pogoršava zbog netržišnih mera i pritiska na kompaniju „Gasprom“ u nekim evropskim zemljama, dodao je Putin.Kao odgovor na pozive na nacionalizaciju energetskih sredstava Rusije na Zapadu, Putin je istakao da je to mač sa dve oštrice.„Već slušamo izjave zvaničnika (na Zapadu) o mogućoj nacionalizaciji neke naše imovine. Otići ćemo tako daleko da niko ne zaboravi da je to mač sa dve oštrice“, ocenio je Putin.Pokrivene prehrambene potrebe RusijePutin je naglasio da kapaciteti domaćih preduzeća više nego pokrivaju potrebe Rusije za žitaricama i suncokretovim uljem.„Za poslednjih sedam godina proizvodnja poljoprivrednih proizvoda u Rusiji porasla je za 15 odsto, a hrane – za više od četvrtine. Za glavne prehrambene grupe, naše domaće tržište je u potpunosti obezbeđeno sopstvenom produkcijom, sopstvenom proizvodnjom. A za neke robe, na primer, suncokretovo ulje, žito, kapaciteti domaćih preduzeća više nego pokrivaju potražnju i pojavio se veoma dobar izvozni potencijal“, oceni je Putin.On je dodao da je do kraja 2020. Rusija postala izvoznik poljoprivrednih proizvoda, zemlja izvozi više hrane nego što kupuje.„Danas naše isporuke pokrivaju oko 160 zemalja sveta. Ovaj rezultat uspeo je da se postigne, između ostalog i u uslovima pandemije, kada su u celom svetu bile narušene proizvodne i logističke veze“, zaključio je ruski predsednik.\nrusija, rusija – ekonomija, vladimir putin, hrana, sankcije\n15:28 05.04.2022 (Osveženo: 15:44 05.04.2022)\nSituacija na globalnom tržištu hrane se u poslednje vreme pogoršala zbog grešaka Zapada i uvođenja sankcija, izjavio je predsednik Rusije Vladimir Putin i dodao da Zapad pokušava da sve svoje greške u ekonomskoj politici prebaci na Rusiju.\n„Kao što znate, situacija na globalnom tržištu hrane se primetno pogoršala u poslednje dve godine. Upravo u poslednje dve godine. Greške u ekonomskoj, energetskoj i prehrambenoj politici razvijenih zemalja dovele su do naglog rasta cena prehrambenih proizvoda u celom svetu još pre dve godine. A situacija se poslednjih nedelja samo pogoršava“, rekao je Putin na skupu o agroindustrijskom kompleksu.\nPutin je napomenuo da se u uslovima minimalnih zaliha hrane u svetu uvode nove sankcije.\n„Blokira se rad preduzeća i logistika isporuka đubriva iz Rusije i Belorusije. A sopstvena proizvodnja đubriva na Zapadu opada zbog visokih cena prirodnog gasa, što je takođe rezultat njihovih aktivnosti, zapravo, naših partnera na Zapadu“, dodao je predsednik Rusije.\nKako je naveo, neke zemlje će pokušati da kupuju hranu, što će zakomplikovati situaciju u siromašnim zemljama.\n„Razvijene države će kroz mehanizam finansijske emisije pokušati da otkupe, povuku ka sebi tokove hrane, čime će, bez sumnje, neizbežno pogoršati nestašicu prehrambenih proizvoda u najsiromašnijim regionima sveta, podstaći nove talase migracija i generalno podići svetske cene hrane još više“, objasnio je Putin.\nOn je dodao da je potrebno pažljivo pratiti parametre izvoza poljoprivrednih proizvoda u neprijateljske zemlje, a pri isporukama u inostranstvo biti „pažljiviji“.\nPutin je istakao da su niske cene hrane konkurentska prednost Rusije.\n„Povećan obim proizvodnje omogućava nam da obezbedimo da cene prehrambenih proizvoda u Rusiji budu niže nego na svetskom tržištu. Prehrambena samodovoljnost je realna konkurentska prednost Rusije i to bi trebalo da funkcioniše u interesu naših građana“, konstatovao je ruski lider.\nPritisak na „Gasprom“\nSituacija u energetskom sektoru u svetu se pogoršava zbog netržišnih mera i pritiska na kompaniju „Gasprom“ u nekim evropskim zemljama, dodao je Putin.\n„Svedoci smo još jednog pokušaja naših partnera da sopstvene greške u oblasti ekonomije i energetike prebace na Rusiju i da o našem trošku ponovo rešavaju pitanja i probleme koji se u vezi s tim javljaju“, rekao je on.\nKao odgovor na pozive na nacionalizaciju energetskih sredstava Rusije na Zapadu, Putin je istakao da je to mač sa dve oštrice.\n„Već slušamo izjave zvaničnika (na Zapadu) o mogućoj nacionalizaciji neke naše imovine. Otići ćemo tako daleko da niko ne zaboravi da je to mač sa dve oštrice“, ocenio je Putin.\nPokrivene prehrambene potrebe Rusije\nPutin je naglasio da kapaciteti domaćih preduzeća više nego pokrivaju potrebe Rusije za žitaricama i suncokretovim uljem.\n„Za poslednjih sedam godina proizvodnja poljoprivrednih proizvoda u Rusiji porasla je za 15 odsto, a hrane – za više od četvrtine. Za glavne prehrambene grupe, naše domaće tržište je u potpunosti obezbeđeno sopstvenom produkcijom, sopstvenom proizvodnjom. A za neke robe, na primer, suncokretovo ulje, žito, kapaciteti domaćih preduzeća više nego pokrivaju potražnju i pojavio se veoma dobar izvozni potencijal“, oceni je Putin.\nOn je dodao da je do kraja 2020. Rusija postala izvoznik poljoprivrednih proizvoda, zemlja izvozi više hrane nego što kupuje.\n„Danas naše isporuke pokrivaju oko 160 zemalja sveta. Ovaj rezultat uspeo je da se postigne, između ostalog i u uslovima pandemije, kada su u celom svetu bile narušene proizvodne i logističke veze“, zaključio je ruski predsednik.


Ana Pisonero (Evropska komisija): Razmatramo načine da povežemo Zapadni Balkan sa EU inicijativama povodom COVID-19 - Pirot Plus Online\n17. mart 2020. 13:00 Korona virus Pirot Plus Online\nEvropska komisija i Evropski centar za prevenciju i kontrolu bolesti (ECDC) pažljivo prate razvoj COVID-19 na Zapadnom Balkanu. Razmatraju se načini kako da se poveže Zapadni Balkan sa inicijativama koje preduzima EU, kao i kako najbolje pružiti podršku u ublažavanju društveno-ekonomskih posledica, uključujući razmatranje mogućnosti preusmeravanja finansiranja IPA fondova i fleksibilnosti sa pravilima o državnoj pomoći.\nSaopštenje Ane Pisonero, portparolke Evropske komisije.\nEvropska unija je glavni donator, investitor i trgovinski partner regiona Zapadnog Balkana.\nOd 2014, svake godine EU odobrava preko milijardu evra za podršku stanovnicima Zapadnog Balkana. EU je uvek podržavala Srbiju u teškim vremenima. Na primer, tokom i posle poplava 2014. godine sa 180 miliona evra, ili tokom migrantske krize 2015. sa više od 100 miliona evra.\nAna Pisonero (Evropska komisija): Razmatramo načine da povežemo\nZapadni Balkan sa EU inicijativama povodom COVID-19\nPandemija koronavirusa je globalna kriza bez presedana, ozbiljna vanredna situacija za javno\nzdravlje građana, društva i ekonomije. Desetine hiljada ljudi je zaraženo, a na hiljade ljudi je\numrlo u Evropskoj uniji. Broj zaraženih na Zapadnom Balkanu je u porastu, saopštila je\nportparolka Evropske komisije Ana Pisonero.\nEvropska komisija i Evropski centar za prevenciju i kontrolu bolesti (ECDC) pažljivo prate\nrazvoj COVID-19 na Zapadnom Balkanu. Delegacije EU blisko sarađuju sa nadležnim\nBliska koordinacija i saradnja na regionalnom nivou i sa EU ključni su faktori u odgovoru na\novu vanrednu situaciju.\nRazmatramo načine da povežemo Zapadni Balkan sa inicijativama koje preduzima EU, kao\ni kako najbolje pružiti podršku u ublažavanju društveno-ekonomskih posledica, uključujući\nrazmatranje mogućnosti preusmeravanja finansiranja IPA fondova i fleksibilnosti sa\npravilima o državnoj pomoći.\nU ovim teškim vremenima, potrebna je solidarnost. Ovo nije vreme za polemiku ili\nOd 2014, svake godine EU odobrava preko milijardu evra za podršku stanovnicima Zapadnog\nBalkana. EU je uvek podržavala Srbiju u teškim vremenima. Na primer, tokom i posle poplava\n2014. godine sa 180 miliona evra, ili tokom migrantske krize 2015. sa više od 100 miliona


Il Divo donosi dašak Brodveja u Beograd - NewsHub\nIl Divo donosi dašak Brodveja u Beograd\nSlavna klasično-pop grupa Il Divo nastupiće po treći put u Beogradu, 24. septembra 2014. godine u Kombank areni, kada će predstaviti novi album "A Musical Affair" inspirisan muzikom sa Brodveja.\n"Raskošni operski glasovi protekle noći dva sata su odzvanjali punom Kombank Arenom, mameći publici i suze i smeh, ostavljajući ih u nadi da će čuveni četverac Il Divo uskoro ponovo doći u Beograd".\nTako smo pisali pre nešto više od godinu dana, kada je sastav Il Divo održao svoj drugi koncert u Beogradu. Ko čeka taj i dočeka, pa će tako za manje od godinu dana domaća publika još jednom uživati u odličnim glasovima i izvanrednom nastupu ovih pevača.\nPosle uspešnih koncerata u njujorškom pozorištu “Marquis” Il Divo, klasična crossover grupa koja je oborila sve rekorde prodaje i iza sebe ima više od 26 miliona prodatih albuma, donosi nove nastupe pod nazivom 'Il Divo – A Musical Affair: Najpopularnije pesme sa Brodveja uživo'” u dvorane širom sveta tokom 2014. godine.\nAlbum “A Musical Affair” prikazuje romantično i emocionalno izvođenje pravih klasika kao što su “Some Enchanted Evening”, “Bring Him Home”, “Tonight”, i mnogih drugih, na njihov jedinstven, upečatljiv nacin. Il Divo je ove popularne i obožavane pesme, doneo u novim aranžmanima a u izvođenjima pridružuju im se i poznati brodvejski pevači. Ovi vrhunski muzičari iskazali su svoj talenat u pesmama kao što su “Music of the Night” (duet sa Barbrom Strejsend), “All I Ask Of You” (duet sa Kristin Kenovet), “Memory” (duet sa Nikol Šerzinger) i “Can You Feel The Love Tonight” (duet sa Heder Hedli).\n"A Musical Affair" je njihov šesti studijski album i prva kompilacija sa pesmama iz čuvenih brodvejskih mjuzikala kao što su "Fantom iz opere", "Karusel" i "Priče sa zapadne strane", a na njemu se nalaze i dueti sa zvezdama kao sto su Barbra Strejsend, Nikol Šerzinger, Kristin Kenovet, Heder Hedli i Miajkl Bol.\nPovodom novog albuma, Urs Bahler je izjavio: "Bilo je vrlo inspirativno raditi na takvim legendarnim pesmama iz sveta brodvejskih mjuzikala za naš novi album i nestrpljivi smo da počnemo da ih izvodimo u svom stilu pred našim fanovima širom sveta."\nPo prvi put u karijeri, Il Divo je nedavno nastupao na brodvejskoj pozornici. Na koncertima su se smenjivale najpoznatije pesme iz brodvejskih mjuzikala kojima su lične pečate dali Karlos, Dejvid, Urs i Sebastien. Kao specijalna gošća, pridružila im se Heder Hedli, jedna od trenutno najpoznatijih pevačica Brodveja.\nČlanovima kvarteta mjuzikli nisu nepoznati. Karlos je glumio u “Jadnicima” u Španiji 1993, a Dejvid je glumio Rodolfa u brodvejskoj postavi "Boema" 2003, koja je čak sedam puta bila nominovana za prestižnu nagradu Toni.\nNovi šou je razvio Brajan Birk, dugogodišnji saradnik grupe "Il Divo" i umetnički direktor koji je zaslužan i za seriju nastupa La Reve i Selion Dion u Las Vegasu, kao i Eltona Džona, Roda Stjuarta i grupe The Killers.\nProdaja karata za koncert počinje od 26.11.2013, a više detalja o ulaznicama biće objavljene uskoro.\nDžez orkestar Radio televizije Srbije Big bend proslaviće sutra uveče u Domu sindikata 65 godina postojanja slavljeničkim retrospektivnim koncertom na kome će nastupiti sa brojnim gostima, nekadašnjim članovima Big benda.\nJugokoncert muzičkom agentu Martinasu Kevišasu i njegovoj firmi "Riversajd mjuzik" (RiversideMusic) sa sedištem na Kipru nije isplatio celokupni obećani iznos i on ima apsolutno pravo da nas tuži, izjavio je v.d. Jugokoncerta Boško Radojković.\nMuzički agent Martinas Kevišas tuži našu koncertnu kuću zbog duga od 122.500 evra za tri inostrana nastupa organizovana u Beogradu od 2010. do 2012. godine.


Izjava Đorđa vukadinovića agenciji BETA\nVukadinović: Izlazak DS-a iz parlamenta riskantan potez\nBEOGRAD, 5. oktobra 2005. (Beta) - Politički analitičar Djordje Vukadinović ocenio je danas da je izlazak Demokratske stranke (DS) iz republičkog parlamenta "riskantan potez u trenutnoj političkoj situaciji".\nVukadinović je agenciji Beta rekao da to znači ozbiljno zaoštravanje na političkoj sceni i izrazitu radikalizaciju DS u odnosu prema Vladi Srbije.\nOn je rekao da će taj potez imati ozbiljne posledice i na unutrašnjem i na spoljašnjem planu, navodeći proces integracije zemlje u Evropsku uniju, rad na donošenju novog Ustava Srbije, kao i "trovanje i komplikovanje" političke scene pred početak razgovora o budućnosti Kosova.\nVukadinović je dodao da je to zaoštravanje na političkoj sceni prvenstveno u funkciji zaustavljanja i blokiranja Liberalno-demokratske frakcije (LDF) Čedomira Jovanovića i daljeg odliva simpatizera i članova DS-a prema LDF-u.\nIako je ocenio razumljivim nezadovoljstvo DS-a zbog smanjenja njenog poslaničkog kluba u republičkom parlamentu za dva člana, rekao je i da nije ligitimna argumentacija DS-a da je u tom slučaju reč o krađi.\nOn je dodao da su dva mandata poslanika Liste za Sandžak Bajrama Omeragića i Esada Džudževića, izabranih sa liste DS-a, "debelo plaćena glasovima sandžačkih Muslimana na parlamentarnim, a posebno predsedničkim izborima".\nGlavni odbor DS-a odlučio je danas popodne da poslanici te stranke do daljeg ne učestvuju na zasedanjima Skupštine Srbije i sednicama skupštinskih odbora. DS je zadržao pravo učešća u radu parlamenta "u trenutku kada je to neophodno radi zaštite nacionalnih i državnih interesa".\nGlavni odbor je ocenio da nasilno održavanje većine u skupštini vodi radikalizaciji političkih prilika u zemlji i urušavanju demokratskog potencijala Srbiji.\nPredlažući Glavnom odboru da donese tu odluku potpredsednik stranke Dušan Petrović rekao je da su DS-u ukradena dva poslanička mandata i da stranka učešćem u parlamentu ne treba da legitimiše pravno nasilje.\nAdministrativni odbor je krajem septembra odbacio zahtev DS-a da Džudževiću i Omeragiću prestane mandat narodnih poslanika, jer su imenovani na funkcije zamenika ministara koje su nespojive sa poslaničkim mandatom.\nDemokrate su tražile da im se vrate dva mandata koja su pripadala Džudževicu i Omeragiću jer su u skupstinu ušli na listi DS-a.


Prvi januarski dan započeće prelaskom Marsa iz znaka Riba u znak Ovna, mesto svoje vladavine. Jaka energija novog početka – kao stvorena za ulazak u 2019-u godinu! 5-og januara Merkur prelazi u znak Jarca – tokom ovog meseca očekuju nas i neki ozbiljni dogovori, ali i pomalo teške i naporne priče….. Već 6-og januara imamo Mlad Mesec u znaku Jarca, ali i delimično pomračenje Sunca. Znate i sami da pomračenja služe kao aktivatori životnih faza i očigledno je pred nama još jedna nova! Istog dana i Uran kreće u direktan hod iz znaka Ovna – u ovom znaku će biti do početka marta meseca, a onda se seli u znak Bika i tu ostaje narednih sedam godina. Odmah dan kasnije Venera prelazi u znak Strelca i hita u trigonski susret sa Marsom i konjukciju sa Jupiterom, donoseći priliv dobre energije u muško ženskim odnosima, ali i značajne momente koji se vezuju najpre za inostranstvo. 20-og januara Sunce ulazi u Vodoliju, označavajući početak vladavine ovog znaka, a odmah sledećeg dana imamo pun Mesec i njegovo totalno pomračenje u znaku Lava. Očekuje nas još jedan događaj, a to je prelazak Merkura u znak Vodolije i to 24-og januara. Hajmo sada malo da saberemo sva planetarna dešavanja tokom januara i da probamo da izvedemo zaključak – kakav bi to mesec mogao biti? Iskreno rečeno, januar jeste pod jakom energijom Marsa iz Ovna koja treba da nam da onaj „udar“ snage i da nas pokrene. Pošto već početkom meseca i poslednja retrogradna planeta, Uran – kreće u svoj direktan hod, možemo da primetimo da su sve planete direktne, što se ne dešava baš tako često…Znači, nema unazad – idemo, samo napred! Gore sam napisala nešto ukratko o Veneri, Jupiteru i Marsu – ovi aspekti bi trebali da nam daju dodatni podsticaj, snagu, volju, elan, ali i pomalo sreće u našim „pohodima“ i novim počecima – bilo da se oni vezuju za posao, novac, ljubav, inostranstvo, porodicu i tako dalje i tako dalje. E sad, šta će da nas u januaru „žulja?“ Pa ovako….Merkur će iz znaka Jarca biti u konjukciji sa Saturnom, Plutonom i kvadratu sa Marsom i Uranom tokom januara – poslovno nas ipak očekuju neke teške i zahtevne tematike, ali verovatno i naporni ljudi sa kojima ćemo morati da budemo u kontaktu. No, to ne znači da nećemo imati uspeha – ali naravno, kroz Jarčevsku simboliku – polako, kroz mnogo truda i ulaganja sebe u ono što želimo. Kvadrat Merkura sa Marsom i Uranom može doneti neka sukobljavanja na poslu, možda sa autoritetima ili kolegama, ali i preokrete i iznenadne promene. Dalje, Mars će praviti kvadrat sa Saturnom i Plutonom – prepreke se prevazilaze, ali uz velike napore. Oba pomračenja, i ono delimično Sunca i ono totalno Meseca idu kroz dosta zahtevne aspekte i kontakte sa teškim planetama. Pomračenje Sunca početkom januara može doneti osećaj težine, ali i buđenje ogromne snage za koju nismo ni znali da postoji u nama! Komplikovanije je pomračenje Meseca u trećoj dekadi januara, jer može doneti velika uzbuđenja, napetost, prekide u poslovnim i emotivnim odnosima – ali i osećaj da se moramo „osloboditi“ nečega što nas pritiska, pa po svaku cenu! Dakle, sve u svemu – mesec januar je lep i dosta uzburkan. Kvadrat Jupitera i Neptuna koji će takođe biti aktuelan tokom celog januara govori nam – sve što radiš pošteno i kako treba – rezultovaće na pravi način. Sve što činiš, a znaš da nije legalno ili pravično ili moralno – može dobiti svoju kaznu. Zaključila bih ovaj uvodni tekst baš rečenicom koja se vezuje za ovaj kvadrat – Očekujemo svi od Jupitera u Strelcu mnogo, možda i previše – nemojte da se razočarate ukoliko već u januaru ne budete dobili ona ostvarenja kojima se nadate! Nešto može krenuti baš kako treba, a onda se raspršiti, kao magla…Ne zaboravite – nije januar jedini mesec u 2019-oj! Ima prilika još! Srećno!


NAČINI PARTICIPACIJE GRAĐANA - javne rasprave\nJavne rasprave su važan oblik uklјučivanja građana u odlučivanje na lokalnom nivou. One predstavlјaju način obezbeđivanja svih bitnih informacija, pretresanja i debate o brojnim pitanjima bitnim za kvalitet života lokalne zajednice, za obezbeđivanje kvalitetnih usluga i donošenje kvalitetnih odluka na lokalnom nivou. Javne rasprave su suštinski izraz demokratizacije društva, i što ovaj proces više odmiče predmet javnih rasprava postaju sve značajnija pitanja.\nU savremenim američkim gradovima predmet javnih rasprava predstavlјaju različite teme: master planovi i urbanistički planovi razvoja grada, razvojni prioriteti, zatim pitanja visine poreza, strukture gradskih budžeta i struktura javnih rashoda, kvalitet javnih nabavki, kao i sva bitna pitanja kvaliteta usluga koje gradske službe obezbeđuju građanima. Javne rasprave su važana forma za realizaciju poreskog referenduma ili bilo kog drugog pitanja o kome se građani izjašnjavaju referendumom (predlog, odluka, zakon itd). Javne rasprave predstavlјaju pogodan ambijent za realizaciju prava građana na javnu kritiku vlasti. Građani često sa zborova upućuju organima vlasti svoje predloge, sugestije, zahteve, kritike i pritužbe. Organi vlasti imaju obavezu da razmotre ove inicijative i daju odgovor njenim podnosiocima.\nAko se radi o peticiji koja sadrži kritiku rada organa vlasti ili ima formu pritužbe na rad i postupanje organa vlasti i pojedinaca u njima, ona obično znači obavezu pokretanja formalnog postupka u kome bi se ispitali navodi izneti u peticiji, i na osnovu toga, preduzele odgovarajuće mere za utvrđivanje odgovornosti službenih lica u organima vlasti.\nPeticije se mogu pokretati na skupštinama, na zborovima građana ili tokom javnih rasprava u vidu pojedinačnih i kolektivnih pisanih obraćanja. Građani imaju takođe pravo da svoje kritike na rad opštinskih organa iznose u medijima ili na skupovima, kao i u obliku formalnih zahteva za smenjivanje nosilaca funkcija u opštinskim organima i putem kolektivnih protesta i okuplјanja.\n4. Građanska inicijativa\nGrađanska inicijativa je oblik uklјučivanja kojim građani daju predlog određene odluke. Prema užem shvatanju, inicijativa obuhvata pravo birača da upute skupštini na izjašnjavanje određeno pitanje koje je, po njihovom mišlјenju, važno.\nPrema širem shvatanju, građanskom inicijativom se postiže konačna realizacija predloga, jer ako predstavničko telo odbije da usvoji podneti predlog, o njemu će birači odlučivati na referendumu. Spoj ova dva instrumenta daje veliku moć građanima. U tom smislu i prema obliku inicijativa može biti data u formi opšteg predloga, kojim se izražava neki zahtev, ili u formi konkretnog predloga, kojim se podnosi formulisana nova pravna odredba ili čitav pravni akt.\nKao i referendum, inicijativa se može sprovesti na opštinskom, regionalnom ili državnom nivou. Ona predstavlјa važan instrument neposredne demokratije ali njegova objektivna moć zavisi od nivoa kao i od sadržaja i obaveznosti podnete inicijative.\nU raznim zemlјama inicijativom se građanima može dati manja ili veća moć uticanja na procese odlučivanja. Inicijativa može biti sasvim marginalizovana i njoj mogu biti prepuštena relativno nebitna pitanja odlučivanja na lokalnom nivou. U tom slučaju građani imaju malo motiva da daju ikakve inicijative jer ih osećaju kao gubitak vremena.\nU nekim zemlјama zakon prepušta građanima pravo na iniciranje brojnih odluka koje mogu obavezivati lokalne vlasti. U nekim slučajevima se građanima daje pravo da iniciraju donošenje zakona, i to mimo zakonske procedure. Građanska inicijativa je u SAD dosta moćan instrument uklјučivanja građana u odlučivanje, kako na lokalnom tako i na državnom nivou, pa se razlikuje direktna ili indirektna inicijativa. Direktna inicijativa znači mogućnost građana da podnesu predlog zakona i da njegovim direktnim izglasavanjem zaobiđu regularnu zakonodavnu proceduru. Ovaj oblik je prisutan u 18 saveznih država SAD. Pored dobrih strana, prisutna je i opasnost od nedovolјne upućenosti građana u sve posledice koje zakon može doneti, a koja se regularnom procedurom donošenja zakona u predstavničkom telu obezbeđuje. Ponekad se dešava da Vrhovni sud kasnije utvrdi neustavnost tih zakona, kao što je to 1994. godine bio slučaju u Kaliforniji sa izglasavanjem Propozicije 187, kojom je neregistrovanim imigrantima onemogućeno korišćenje javnih usluga. Federalni sud je zaustavio izvršenje zakona ustanovivši da on ugrožava Ustav SAD i federalne zakone o imigracionoj politici. Ovakvi slučajevi su doveli do prakse utvrđivanja ustavnosti i zakonitosti ovih akata pre njihovog stavlјanja na izjašnjavanje građanima.\nOstale zemlјe nemaju običaj da građanima prepuštaju tako moćan instrument, obrazlažući to činjenicom da građani najčešće nemaju dovolјno informacija, znanja, pa i tehničkih sposobnosti da oblikuju kvalitetan zakon. Indirektna inicijativa je procedura kojom zakonodavne vlasti daju predlog zakona građanima na direktno izjašnjavanje. Forma izjašnjavanja je pitanje: da ili ne, a ukoliko se usvoji predlog postaje zakon, bez uklјučivanja u regularnu zakonsku proceduru. Indirektnu inicijativu u SAD ima 12 država.


U MODRIČI ODRŽAN OKRUGLI STO POSVEĆEN PRIBLIŽAVANJU PRAVOSUDNIH INSTITUCIJA LOKALNIM ZAJEDNICAMA U BiH\nNa okruglom stolu u Modriči, koji je organizovan s ciljem približavanja rada Tužilaštva BiH i Suda BiH lokalnim zajednicama širom Bosne i Hercegovine, predstavnik Tužilaštva BiH prezentirao je historiju, organizaciju i dosadašnje rezultate rada Tužilaštva BiH.\nNa okruglom stolu učestvovalo je oko 60 predstavnika udruženja žrtava, lokalnih organa vlasti, policije i pravosuđa, nevladinih organizacija, kao i zainteresovanih građana, a rukovodilac Odjela za odnose s javnošću Tužilaštva BiH, Boris Grubešić, prisutnima je prezentirao rad Tužilaštva BiH sa akcentom na predmetima ratnih zločina.\nUčesnicima okruglog stola prezentirana je struktura Tužilaštva BiH i Posebnog odjela za ratne zločine, te specifičnost rada na predmetima ratnih zločina koji se odnose na događaje koji su se desili prije 17 ili više godina.\nKako bi bolje razumjeli rad Tužilaštva BiH, prisutnima je prezentirana složenost rada na predmetima ratnih zločina, u kojima je često potrebno saslušati više desetina svjedoka, te prikupiti i po nekoliko stotina dokaznih materijala u okviru samo jednog predmeta.\nUčesnici okruglog stola su imali priliku pitati predstavnike Tužilaštva BiH, Suda BiH i Odsjeka krivične odbrane pri Ministarstvu pravde BiH o pitanjima koja ih interesuju iz domena rada ovih institucija.\nOrganizator okruglog stola u Modriči bio je Helsinški odbor za ljudska prava RS, uz podršku Ambasade SAD-a u Bosni i Hercegovini.


Elektropriveda Republike Srpske će emitovati obveznice na Bečkoj berzi\nElektroprivreda Republike Srpske (ERS) emitovaće obveznice na Bečkoj berzi, izjavila je Zora Vidović, ministarka finansija.\nZora Vidović, ministarka finansija, rekla je da je plan o emitovanju obveznica ERS-a pozitivno ocenjen na sednici Vlade Republike Srpske.\nERS će emitovati obveznice u vrednosti od 140 miliona evra, a dobijena sredstva bi trebalo da iskoristi za gradnju hidroelektrana Dabar i Bistrica. Ugovori o gradnji, kako su preneli lokalni mediji, ERS je potpisao sa dve kineske kompanije.\nMinistarka Vidović je istakla da nije potrebno da ERS traži garancije Vlade RS za ovo zaduženje.\n„Smatram da je to jako dobro i da naša Elektroprivreda treba da napravi svoj bonitet i da se pojavi na međunarodnom tržištu jer mnogo struje izvozi“, ističe Vidovićeva, prenela je televizija RTRS.\nLuka Petrović: gradimo zelene elektrane snage 1 GW\nLuka Petrović, generalni direktor ERS-a, izjavio je da se ova kompanija nalazi se u najvećem investicionom ciklusu u proizvodne objekte od kad postoji i u planu je izgradnja novih energetskih kapaciteta iz obnovljivih izvora energije, ukupne snage 1.000 megavata.\n„Prioritet u prvoj trogodišnjoj fazi su izgradnja HE Dabar, snage 160 MW, tri hidroelektrane na Gornjoj Drini, ukupne snage 190 MW, i tri hidroelektrane na rijeci Bistrici, ukupne snage 34,5 MW“, istakao je Petrović, prenela je RTRS.\nOn je napomenuo da je planirana i izgradnja vetroparka Hrgud, snage 50 MW, i solarne elektrane Trebinje 1, kapaciteta 73 MW.\nHoćemo da uvedemo takse na CO2, ali nam je potrebna pomoć\nPetrović kaže da nisu zanemareni ni HE Bileća i HE Nevesinje, u okviru projekta „Gornji horizonti“, te da se razmatra gradnja HE Fatnica sa vodama iz gatačkog platoa, putem cerničko-ključkog polja.\nOn je najavio da ERS u svom desetogodišnjem planu razvoja ima i izgradnju hidroelektrana na srednjoj i donjoj Drini, kao i HE Cijevna na Bosni, vetroparkova u Hercegovini i solarnih elektrana Trebinje tri i Ljubinje tri i HE Sutorina, koja je planirana u rejonu Bokokotorskog zaliva, a za koju je ERS pre mesec dana dobio pismo namjera od Elektroprivrede Crne Gore (EPCG).\n„Naš stav je da želimo da uvodimo te takse, ali istovremeno želimo i konkretnu pomoć u realizaciji projekata iz obnovljivih izvora energije, jer nemamo nikakvih grantova, fondova, ni povoljnih kreditnih linija. Nismo spremni ni finansijski, niti tehnički da ulazimo u plaćanje tih taksi, a da nemamo nikakvu pomoć u izgradnji postrojenja na zelenu energiju“, naglasio je Petrović.\nTagovi: Elektroprivreda Republike Srpske, ERS, investicije, Luka Petrović\nPočetna » Vesti » Električna energija » Elektropriveda Republike Srpske će emitovati obveznice na Bečkoj berzi