Zagađenje vazduha i dalje pretnja zdravlju građana Jugoistočne Evrope\nZagađenje vazduha i dalje predstavlja vodeći zdravstveni problem u Jugoistočnoj Evropi, gde su stanovnici izloženi emisijama PM2.5 koje su znatno iznad godišnje referentne vrednosti Svetske zdravstvene organizacije (SZO) od 5 μg/m3. Ovo je istaknuto u novom izveštaju Instituta za zdravstvene efekte.\nDo 99% stanovništva u regionu Jugoistočne Evrope živi u područjima gde je kvalitet vazduha iznad godišnjih smernica Svetske zdravstvene organizacije (SZO) od 5 μg/m3 (mikrogram po kubnom metru) za PM2.5 zagađenje.\nPrema podacima iz izveštaja „Specijalni izveštaj o stanju vazduha globalno: Trendovi o kvalitetu vazduha i zdravlju u Jugoistočnoj Evropi“ Instituta za zdravstvene efekte (Health Effects Institute – HEI), zagađenje vazduha svrstano je među 10 najvećih faktora rizika po zdravlje u svakoj zemlji Jugoistočne Evrope.\nSkoro 12 odsto ukupnog broja smrti u Jugoistočnoj Evropi (56.300 prevremenih smrti) povezano je sa zagađenjem vazduha u 2019.\nSkoro 12 odsto ukupnog broja smrti u Jugoistočnoj Evropi (56.300 prevremenih smrti) povezano je sa zagađenjem vazduha u 2019. godini dok se za PM2.5 zagađenje na otvorenom računa da prouzrokuje najviše (46.600 smrti ili 9,7% od ukupnog broja smrti) smrti povezanih sa zagađenjem vazduha. Rumunija je imala najveći broj smrti povezanih sa zagađenjem vazduha (17.100) u regionu dok je Crna Gora imala najniži (700).\nDugotrajna izloženost zagađenju vazduha doprinosi povećanom riziku od bolesti i smrti od hroničnih nezaraznih bolesti kao što su ishemijska bolest srca, rak pluća, hronična opstruktivna bolest pluća (HOBP), moždani udar i dijabetes tipa 2 te infekcije donjih respiratornih organa (npr. pneumonija) posebno kod dece mlađe od pet godina starosti.\nIzloženost PM2.5 takođe dovodi majke u opasnost da rađaju bebe prerano\nIzloženost PM2.5 takođe dovodi majke u opasnost da rađaju bebe prerano i u veličini manjoj od normalne dok su bebe podložnije umiranju od niza bolesti ili se smatra da su pod povećanim rizikom od sticanja bolesti kasnije u životu. Takođe naučni dokazi ukazuju na negativnu ulogu zagađenja vazduha u razvijanju kognitivnih poremećaja, uključujući demenciju.\nStope smrtnosti povezane sa PM2.5 premašuju globalnu stopu od 53.5 smrtnih slučajeva na 100.000 stanovnika u osam od devet zemalja – Slovenija je jedini izuzetak\nU proseku, skoro 23% svih smrtnih slučajeva povezanih sa hroničnom opstruktivnom bolešću pluća se pripisuje zagađenju vazduha. Najveći uticaji zabeleženi su u Bosni i Hercegovini (30%), Severnoj Makedoniji i Crnoj Gori (u svakoj po 26%), dok je najmanje opterećenje procenjeno za Rumuniju (14%). Ovi brojevi potiču iz globalnog atmosferskog modeliranja i donekle se oslanjaju na podatke sa stanica za praćenje u zemljama, ali možda ne predstavljaju tačne podatke praćenja iz realnog vremena.\nSkoro 23% svih smrtnih slučajeva povezanih sa hroničnom opstruktivnom bolešću pluća se pripisuje zagađenju vazduha\nSrđan Kukolj, konsultant za region Balkana u Alijansi za zdravlje i životnu sredinu (HEAL) ističe da su zemlje Zapadnog Balkana zavisne od fosilnih goriva.\n„Vidimo da su ekstremni nivoi zagađenja vazduha i dalje prisutni u regionu stoga pozivamo donosioce odluka da stave zdravlje u centar ekoloških politika i da postave ambicioznije planove ka zdravijim i održivim načinima života. Veza između štetnih efekata lošeg kvaliteta vazduha i ljudi je veoma dobro utvrđena. Zagađenje vazduha ugrožava ljudske živote na dva osnovna načina: izaziva povećanje broja slučajeva nezaraznih bolesti i dovodi do prerane smrti,“ istako je Kukolj i dodao da zagađenje vazduha ne samo da utiče na živote ljudi, već doprinosi i padu javnog zdravlja, ekonomije, životne sredine i čini klimu ekstremnijom’.\nKako se promenila izloženost zagađivačima između 2010. i 2019.\nNeki pozitivni trendovi u regionu se ipak mogu naslutiti. Tako su se tokom poslednje decenije, prosečna godišnja izlaganja emisijama PM2.5 smanjila za svaku državu u regionu Jugoistočne Evrope, sa najvećim smanjenjem u Srbiji, gde su nivoi PM2.5 u 2019. bili 19,1% niži u poređenju sa 2010. godinom.\nNajveći godišnji prosek izlaganja emisijama PM2.5 u 2019. je za Severnu Makedoniju (30,3 μg/m3), dok je Rumunija imala najniže izlaganje (15,7 μg/m3).\nPM2.5 zagađenje, predstavljeno kao prosečna godišnja koncentracija na osnovu populacije, bilo je niže u 2019. godini (19,1 μg/m³) nego u 2010. godini (25,5 μg/m³), ali ipak više od EU-28 proseka (11,4 μg/m³).\nZagađenje vazduha iz domaćinstava (procenat stanovništva koje se oslanja na čvrsta goriva za kuvanje) bilo je niže u 2019. godini (23,0%) nego u 2010. godini (27,7%).\nZagađenje ozonom (predstavljeno kao koncentracija sezonskog proseka merena prema populaciji) bilo je niže u 2019. godini (82,0 μg/m³) nego u 2010. godini (87,9 μg/m³) i niže od EU-28 proseka (83,5 μg/m³).\nNajveći uticaji zagađenja vazduha na mlade i stare\nU Jugoistočnoj Evropi, najveći broj smrti dešava se kod ljudi starijih od 70 ili više godina. Izlaganje zagađenju vazduha povezano je sa 7,7% smrti novorođenih beba, sa najvećim brojem smrti uzrokovanim ambijentalnim PM2.5 zagađenjem. Procenat smrti novorođenih beba povezan sa zagađenjem vazduha u 2019. godini bio je najveći u Bosni i Hercegovini (11%) i Severnoj Makedoniji (10%).\nKljučni izvori PM2.5 u jugoistočnoj Evropi\nGoriva koja doprinose povećanju PM2.5 u region su ugalj, tečna goriva, prirodni gas i čvrsta biogoriva. Kao individualni izvori, stambeni izvori (20%) doprinose najviše broju smrtnih slučajeva povezanih sa emisijom PM2.5 u 2019. godini, a zatim slede proizvodnja energije (18%), prašina koju nosi vetar (13%), poljoprivreda (13%) i transport (7%).\nVlatka Matković, viša savetnica za politike u Alijansi za zdravlje i životnu sredinu (HEAL) izrazila je zabrinutost zbog dugoročne izloženosti zagađenju vazduha širom regiona. „Jugoistočni region Evrope je već dugo žarište zagađenja vazduha, sa sagorevanjem uglja kao glavnim saradnik. Ovaj izveštaj potvrđuje hitnost da se radi na unapređenju kvaliteta vazduha zbog zdravlja. Potrebno je hitno pristupiti postepenom ukidanju hroničnog zagađenja ugljem u regionu da bi se zaštitilo zdravlje i pomoglo u borbi protiv klimatskih promena. Prestanak zavisnosti od uglja doneće mnoge prednosti, uključujući smanjenu stopu raka, bolesti srca i pluća i zdraviji razvoj dece.“\nGrafikon 3: Izvori zagađenja PM2.5 u devet zemalja Jugoistočne Evrope u 2019. godini, prikazani u % od ukupnog zagađenja PM2.5\nPolitička posvećenost i zakasneli napori\nUspostavljanje saradnje između zemalja Zapadnog Balkana treba da dovede do jačanja zdravstvenog odgovora na smanjenje zagađenja. Eksperti su složni da ministarstva zdravlja, instituti za javno zdravlje i akademska zajednica moraju imati veću participatornu ulogu u donošenju odluka relevantnih za javno zdravlje, energiju, klimatske promene i životnu sredinu.\nRegionalna saradnja je od suštinskog značaja za postizanje zdravije i održivije budućnosti. Vodeće organizacije koje se bave zagađenjem vazduha i njegovim uticajem na zdravlje preporučuju liderima iz regiona da se hitno odreknu sagorevanja fosilnih goriva, i obavežu na integrisane i delotvorne mere koje će dovesti do značajnog smanjenja zdravstvenog opterećenja usled zagađenja vazduha u regionu, a koje je do sada ostavio neprihvatljivo veliki teret za javno zdravlje, životnu sredinu i privredu.\nTagovi: HEAL, PM2.5, Srđan Kukolj, zagađenje vazduha\nPočetna » Vesti » Životna sredina » Zagađenje vazduha i dalje pretnja zdravlju građana Jugoistočne Evrope


Vučić: Predstojeća poseta Merkel od ogromnog interesa za Srbiju | Novinska agencija Beta\nPOLITIKA | 08.09.2021 18:35 > 08.09 22:20\n"Dolazi nam žena na čelu zemlje koja je ubedljivo najznačajniji trgovinski partner Srbije. Imamo rast od 25,1 odsto ukupne trgovinske razmene u odnosu na prethodnu godinu, a 3,57 milijardi je trgovinska razmena u prvih sedam meseci ove godine. Razlika izmedju Nemačke i drugih zemalja iz godine u godinu je sve veća", rekao je Vučić na konferenciji za novinare.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da napretka u dijalogu sa Prištinom nema jer kosovski predstavnici ne samo da ne žele dogovor, nego ne žele ni razgovor.\nNa konferenciji za novinare u Beogradu, Vučić je rekao da je u tehničkom dijalogu, održanom juče i danas u Briselu, postignut mali napredak po pitanju nestalih, ali da je to "jedina dobra vest".\n"Druge vrste napretka nije bilo iz razloga što albanska strana ne samo da ne želi dogovor ni o čemu, nego ne želi ni razgovor. Ono sa čime oni dolaze u Brisel je uvredljivo za svakog", kazao je Vučić.\nDodao je da "nije u stanju da dokuči do kraja zašto to rade".\nVučić: Posle ustoličenja Joanikija počela orkestrirana i organizovana kampanja protiv Srbije\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas u Beogradu da je posle ustoličenja mitropolita Srpske pravoslavne crkve Joanikija na Cetinju započeta orkestrirana i dobro organizovana kampanja protiv Srbije i njega lično.\n"Krenuli su napadi iz Hrvatske, naravno i iz Crne Gore, gde sam uvek tema broj jedan. Pročitao sam da su me pojedini strani predstavnici optužili da preko SPC želim da pravim 'veliku Srbiju' i za partnerstvo sa (predsednikom Crne Gore) Milom Djukanovićem", rekao je Vučić na konferenciji za novinare.\nVučić je kazao da je "u svim hrvatskim medijima vodjena besmislena patološka kampanja" protiv njega, uz tvrdnje da je on izveo ustoličenje i da je upravljao helikopterskim jedinicama na Cetinju 5. septembra.\nOn je zatažio od poslanice Evropskog parlamenta Viole fon Kramon da mu odgovori "kada je imao bilo kakvo partnerstvo sa Milom Djukanovićem u bilo čemu".\n"Ako mi ne date odgovor na to pitanje, siguran sam da ćete mi se izviniti", kazao je Vučić.\nKomentarišući ustoličenje mitropolita Joanikija u Cetinjskom manastiru, Fon Kramon je juče rekla da se Djukanović "bori da spreči buduće krivične istrage izazivanjem medjunacionalnih tenzija, uz podršku Vučića, koji koristi SPC za političke ciljeve u Crnoj Gori".\nVučić je rekao da su još od 1878. godine, kada je Srbija priznata kao nezavisna država, "postojali pokušaji da se svi u regionu okrenu protiv Srbije" i da "pojedine sile pomažu te manje da Srbija ne bi štrčala".\n"Za nas je opasnost što će različite sile pokušati da spuste snagu i moć Srbije i da pomažu svima drugima kako bi mogli da obuzdaju moć Srbije", naveo je Vučić.\nDodao je da se nakon "čudnih stvari" koje su se u regionu dogadjale u prethodnih 48 sati "lično trudio da ne reaguje na sve besmislice" o poziciji Srbije i njenim reakcijama u regionu.\n"Za Srbiju je mir od presudnog značaja, sve što smo uspeli da izgradimo i promenimo uspeli smo zato što smo čuvali stabilnost", rekao je Vučić.\nOn je rekao da će se truditi da sa Hrvatskom ima "najbolje moguće odnose" jer su dve zemlje potrebne jedna drugoj.\nVučić je još jednom čestitao mitropolitu Joanikiju na ustoličenju i izrazio nadu da će Crna Gora uspeti da prevazidje unutrašnje podele.\n"Ni na koji način ne želimo da utičemo, osim ako možemo da pomognemo u ekonomiji", naveo je.\nVučić: Nisam upravljao procesima u Crnoj Gori\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić negirao je danas da je upravljao bilo kakvim procesima u Crnoj Gori povodom ustoličenja mitropolita Srpske pravoslavne crkve Joanikija na Cetinju.\nNa konferenciji za novinare, Vučić je rekao da u danu ustoličenja nije razgovarao ni sa premijerom ni sa potpredsednikom Vlade Crne Gore, Zdravkom Krivokapićem i Dritanom Abazovićem, i da su sve takve tvrdnje izmišljene.\n"Iako sam dobio pozivnicu, nisam otišao ni u Podgoricu ni na Cetinje. U čestitki mitropolitu Joanikiju sam istakao neophodnost popravljanja odnosa Srbije i Crne Gore. Čini mi se da sam u tom pismu govorio jezikom odgovornog predsednika, koji se na odgovoran način odnosi prema susednoj zemlji, poštujući njenu samostalnost", kazao je Vučić.\nVučić je još jednom čestitao mitropolitu Joanikiju na ustoličenju i izrazio nadu da će Crna Gora "uspeti da prevazidje unutrašnje podele".\nVučić: Postignut značajan napredak u poboljšanju izbornih uslova\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić ocenio je danas da je postignut značajan napredak u poboljšavanju izbornih uslova.\nNa konferenciji za novinare u Palati Srbija, Vučić je rekao da je za njega važno da se dijalog vodi, da je to jedini način za rešenjavanje problema, a ne "da se preti batinama, ubijanjem".\nRekao je da veruje da je vlast prihvatila mnogo stvari, od finansijskih, preko stvari koje se tiču samog izbornog procesa, do medijskog predstavljanja.\nPredsednik je naveo da ti izborni uslovi treba ubuduće da važe i za neke druge koji će biti na vlasti.\nOn nije želeo danas da se izjasni o predlogu evroparlamentaraca, koji posreduju u dijalogu o izbornim uslovima, navodeći da veruje da ljudi u Srpskoj naprednoj stranci (SNS) nisu oduševljeni tim dokumentom.\n"Danas govorim kao predsednik države, ne mogu da govorim kao član stranke. Verujem da će SNS da se izjasni po tom pitanju", naveo je Vučić.\nVučić: Sintagma 'srpski svet' nije deo zvanične politike države Srbije\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da sintagma "srpski svet", koju koristi ministar unutrašnjih poslova Aleksandar Vulin, nije deo zvanične politike države Srbije. "Nikada to nisam izgovorio, a neću da reagujem na oštriji način, jer da (Vulin) nije izgovorio 'srpski svet', izmislili biste vi nešto drugo, samo da bi Srbi bili krivi za nešto", rekao je Vučić novinarima u Palati "Srbija".\nPrema njegovim rečima, bilo bi pronadjeno dovoljno razloga zbog kojih bi Srbi bili krivi i zbog kojih bi Srbi trebalo da snose odgovornost za sve što se dešava u celom regionu.\n"I ta politika svaljivanja krivice na Srbe gde god da se nalaze i ma šta god da čine i ne čine jeste politika prošlosti i politika na kojoj istrajavaju svi oni koji su rušili ne samo Srbiju, već i srpski narod, dajući sebi za pravo sve ono što Srbima nikada nisu dali za pravo", izjavio je Vučić.\nPredsednik Srbije ocenio je da u toj sintagmi ne postoji ništa preteće, odnosno "ništa što bi ugrožavalo nekog drugog".\n"Niti govori o granicama, niti o bilo čemu drugom i bez obzira na sve to, nije deo državne politike. A da ne dozvolimo političarima, ili ljudima koji pripadaju drugim političkim strankama da misle, ili da imaju pravo da iskažu svoj stav i svoje mišljenje, a posebno kad dobro znam, i da ništa nije rekao, opet bismo bili krivi za nešto", ocenio je Vučić.


Pre poslednjeg kola u Grupi C potajno smo se nadali da bi rukometašice Srbije mogle da odu u narednu fazu sa maksimalna četiri boda, ali nažalost, naša selekcija idu kući. Dogodio se najgori scenario za izabranice selektora Ljubomira Obradovića – završile su takmičenje već posle prve faze Evropskog prvenstva u Danskoj.\nSrbija se nadala pobedi Mađarske protiv Holandije, ali su se svetske šampionke izvukle, slavile sa 28:24 (13:15) posle preokreta u drugom poluvremenu i na mala vrata se plasirale u Top 12 i to sa dva boda. U trouglu tri reprezentacije sa po dva boda, naša reprezentacija stoji najgore zbog debakla od Mađarica (26:38) u nedelju u drugom kolu EP u Danskoj. Hrvatice su ubedljivo prve sa svih šest bodova, odnosno preneće četiri u narednu rundu. Šteta za Srpkinje, prosule su onu fantastičnu pobedu na premijeri protiv Lala.\nSrbija je poražena od Hrvatske (24:25) u poslednjem kolu grupe C. U narednoj rundi protivnice Hrvatskoj, Holandiji i Mađarskoj biće Norveška, Nemačka i Rumunija iz Grupe D.


POČETNA LOKALNE VESTI // POŽAREVAC Moguć sastanak poljoprivrednika Braničevskog okruga sa Vučićem\nPoljoprivrednici Braničevskog okruga, koji su u utorak otpočeli blokadu saobraćaja u Požarevcu, završili su protest posle skoro tri časa blokade.\nNjima je ispunjen jedan od zaheva, a to je da razgovaraju sa predstavnicima države o otkupu i izvozu pšenice i promeni politike subvencionisanja primarne proizvodnje.\nPredsednik Udruženja poljoprivrednika “Stig” Nedeljko Savić izjavio je za Betu da su bile planirane blokade saobraćaja kojima bi se skoro prekinula komunikacija sa istočnom Srbijom sve dok predstavnici države ne pristanu na pregovore, ali da im je obećano da će u petak razgovarati sa šefom kabineta predsednika Srbije Aleksandra Vučića, a možda i sa njim lično.\n“Tražimo da država za robne rezerve otkupi deo viškova pšenice, da se dozvoli slobodan izvoz tog poljoprivrednog proizvoda i promeni politika subvencionisanja primarne poljoprivrede proizvodnje”, rekao je Savić.\nDodao je da je uputio više zahteva za razgovor sa predstavnicima države i da su razgovarali sa poslovodstvom Republičke direkcije za robne rezerve i Ministarstvom poljoprivrede, ali da mu je tamo rečeno da je nadležan predsednik države Aleksandar Vučić, pa su tražili razgovor sa njim.\n“Prihvatili smo ponudu za razgovor i videćemo kako će se to završiti, ali ćemo pripremiti i novi protest kombajnima za sledeću nedelju, ako nam ne uvaže zahteve”, rekao je Savić.\nIZVORBeta, urban city\nPRETHODNI ČLANAKEXIT festival zaokružio program\nSLEDEĆI ČLANAKZa četiri nacionalne frekvencije konkurisalo 14 televizija


Do diplome medicinske sestre za 600 eura › Made-in-Germany.rs\nOgroman broj zdravstvenih radnika koji odlaze u inostranstvo uslovio je da u Srbiji sve više privatnih škola nudi prekvalifikaciju koja omogućava da se za samo godinu dana dobije diploma medicinske sestre, pa ostaje upitno kakav je kvalitet takve, na brzinu stečene kvalifikacije.\nOnima koji planiraju odlazak u inostranstvo iz jedne privatne firme u Srbiji, koja nudi različite kurseve, vanredno školovanje, prekvalifikacije i dokvalifikacije, poručuju da će najbolje proći ukoliko se prekvalifikuju za zanimanje medicinska sestra – tehničar.\nKako prenosi Al Džazira, u toj firmi pojašnjavaju da svi koji su završili neku srednju školu, a žele da se prekvalifikuju za zvanje medicinskog tehničara, treba da polože 27 ispita razlike za sve četiri godine školovanja. To će ih koštati 150 eura po godini, odnosno 600 eura ukupno, plus oko 16 eura po svakom ispitu, s tim da celokupan nastavni program najbrže mogu završiti već u roku od godinu dana.\nTokom tog perioda učenici ne moraju dolaziti na nastavu, ali ukupno tri puta moraju doći na vežbe koje se organizuju jednom mesečno. Ispite mogu polagati jednom mesečno, a na kraju moraju odraditi praksu u bolnici u ukupnom trajanju od 380 radnih sati, što je minimum dva meseca, a može i duže, zavisno od obaveza polaznika i dogovora sa bolnicom.\nSa druge strane, u sindikatu medicinskih sestara i tehničara Srbije smatraju da to nije dovoljno da bi se steklo potrebno znanje za koje se neko drugi školovao pune četiri godine. Stoga podsećaju da posledice mogu biti fatalne, ukoliko medicinska sestra ne zna ili nije sigurna šta treba da uradi.


Poziv za učešće na forumu „CCEEC Business and City Cooperation Forum“, Mostar, 09. april 2019. godine – Vanjskotrgovinska komora BiH\nPoziv za učešće na forumu „CCEEC Business and City Cooperation Forum“, Mostar, 09. april 2019. godine\nInformišemo Vas da Kineska komora za međunarodnu trgovinu (CCOIC) i Kinesko vijeće za promociju međunarodne trgovine (CCPIT), uz podršku Vanjskotrgovinske/Spoljnotrgovinske komore Bosne i Hercegovine, organizuju poslovni forum pod nazivom „China and Central and Eastern Europe Countries Business and City Cooperation Forum“, 09. april 2019. godine, u Mostaru, a pod okriljem 22. Međunarodnog sajma privrede u Mostaru (09 – 13.04.2019. godine).\n„China and Central and Eastern Europe Countries Business and City Cooperation Forum“ će se održati u Konferencijskoj dvorani u Hali 1, na 2. spratu, sa početkom u 16h.\nCilj foruma je dalje jačanje ekonomskih odnosa Kine i zemalja članica Inicijative 16+1, promocija trgovinskih i investicionih prilika, te sektora sa najviše potencijala za buduću saradnju BiH i ostalih zemalja Centralne i Istočne Evrope sa Kinom.\nPosebno ističemo da će posle plenarnog dijela foruma biti organizovani B2B sastanci predstavnika kineskih kompanija (oko 100) i kompanija zemalja članica Inicijative 16+1, te ovom prilikom pozivamo sve bh kompanije zainteresovane za saradnju sa kineskim privrednicima da uzmu učešće na forumu i povežu se sa kineskim kompanijama. Potvrdu učešća možete dostaviti najkasnije do petka 05. aprila 2019. godine, na e-mail adresu: ivana.knezevic@komorabih.ba.\nOve godine Kina učestvuje na 22. Međunarodnom sajmu privrede u Mostaru kao zemlja partner. Na nacionalnom paviljonu od preko 2.000 m2 će biti predstavljeno oko 50 kineskih kompanija i prisutno oko 200 predstavnika kineskih kompanija, koji će učestvovati na forumu i ostalim događajima u okviru sajma.\nNapominjemo da je zvanični jezik na forumu engleski jezik.\n– Lista kineskih kompanija


Nagrađeni filmovi četvrtog Bosifesta 2013.\nDogađaji 07.06.2013. - 22:29h Autor: Fonet\nŠpanski film Hromozom 5 dobitnik je Gran pri Bosifesta, Četvrtog internacionalnog međunarodnog filmskog festivala osoba sa invaliditetom, koji je u protekla tri dana održan u Domu omladine. Američki dokumentarni film Poslednji tabu dobio je nagradu za najbolji scenario, dok je dokumentarni film Aka Dok Pomus, o tekstopiscu najvećih rokenrol hitova, dobitnik nagrade za najbolju režiju.\n"Prijatno sam iznenađen kvalitetom filmova na ovom festivalu i selekcijom filmova rediteljke Maje Miloš, nijedan film koji je prošao selekciju nije bio slab. Na Bosifestu smo mogli da vidimo sjajne filmove o čudesnim sudbinama koji govore izuzetnim filmskim jezikom", rekao je reditelj Slobodan Šijan.\nŠijan je ove godine bio član žirija i večeras je prisustovao uručenju nagrada. Pored Slobodana Šijana u žiriju bili su reditelji Srdan Golubović i Darijan Mihajlović dok je selektorka bila mlada rediteljka Maja Miloš. Organizator Bosfesta je Hendi centar Koloseum, a partneri su Turistička organizacija Beograda i Kancelarija za mlade gradske uprave grada Beograda, iz podršku Ministastva rada i socijalne politike, navodi se u saopštenju.


18-11-2018 16:59 Svet Region\nMinistar unutrašnjih poslova Republike Srpske Dragan Lukač rekao je u intervjuu novinskoj agenciji Srna da je prioritet u radu Ministarstva unutrašnjih poslova (MUP) u predstojećem periodu formiranje rezervnog sastava policije s ciljem efikasnog odgovora na migrantsku krizu i novi priliv migranata koji se realno može očekivati u narednim godinama.\nSpecijalna policija Zenice (Foto: Jutjub)\n"Formiranjem rezervnog sastava policije, MUP Srpske mogao bi efikasnije da odgovori na taj problem koji će u BiH biti izražen u narednih ne godinu, dvije, već i duže. U ovom trenutku mi možemo da izdvojimo više stotina policajaca Republike Srpske i da ih rasporedimo na našoj granici s ciljem njene zaštite i obezbeđenja. To nije problem da radimo mesec, dva ili nekoliko meseci, ali ne možemo taj broj ljudi iz redovnog sastava policije da držimo godinu ili nekoliko godina na granici, dok realno narednih godina očekujemo novi priliv migranata koji će ići dalje prema Evropi upravo preko teritorije BiH", istakao je ministar Lukač.\nOn je ocenio da su MUP-u Srpske potrebni novi ljudi koji bi mogli da rade taj posao, jer ako se izuzmu policajci iz redovnog sastava policije i rasporede na granicu biće narušena bezbednost u gradovima Republike Srpske što se, kako je istakao, ne sme dozvoliti.\n"Stoga moramo iznaći nove snage, nove mogućnosti da bismo mogli efikasno da se borimo protiv migrantske krize s ciljem zaštite naših granica i jedna od najboljih mogućnosti je rezervni sastav policije", rekao je Lukač.\nNa pitanje kakva je saradnja MUP-a Srpske sa MUP-om Kantona Sarajevo, s obzirom da u poslednje vreme, a posebno nakon ubistva dva policajca u tom gradu, iz FBiH sve češće dolaze tvrdnje da tim pitanjem treba da se bavi, kako kažu, "državna policija", te da entitetska linija predstavlja problem, Lukač je rekao da se policija Republike Srpske odmah po saznanju za to brutalno ubistvo u potpunosti uključila u otkrivanje tog krivičnog dela u skladu sa svojim ovlaštenjima.\n"Reč je o veoma teškom krivičnom delu kada je pucano na policajce koji su lišeni života na brutalan način što je za svaku osudu. To je bio povod da se policija Republike Srpske uključi odmah u otkrivanje tog krivičnog dela. Od samog starta smo imali dobru saradnju sa kantonalnom policijom i sve njihove zahteve prema određenim kriminalnim licima sa našeg područja realizovali smo u veoma kratkom roku - pronašli ta lica i predali ih na dalju obradu", rekao je Lukač.\nOn je naglasio da apsolutno ne stoji konstatacija da entitetska linija predstavlja problem jer u ovom slučaju ona to sigurno nije bila, kao ni u drugim ranije počinjenim krivičnim delima, a naročito kada je reč o automafiji.\n"Svi pokušaji da se ovakvi slučajevi koriste da bi se pričalo da je potrebna nekakva 'državna policija' i neki 'MUP BiH' sasvim je bespredmetna, jer naša ovlaštenja proizlaze iz Ustava i Dejtonskog mirovnog sporazuma i tako će i ostati. Nikada nećemo dozvoliti da se naruši teritorijalni integritet Republike Srpske niti nadležnosti policije Srpske", istakao je Lukač.\nNe dolazi u obzir širenje nadležnosti Direkcije za koordinaciju policijskih tela\nNa molbu da prokomentariše sve evidentnije pokušaje iz FBiH da se od Direkcije za koordinaciju policijskih tijela BiH napravi policijska agencija sa nadležnostima koje ona po zakonu nema, Lukač je rekao da Direkcija ima svoje nadležnosti koje su joj date zakonom i da njihovo proširenje ne dolazi u obzir.\n"Direkcija je jedan kompromis priče o reformi policije u BiH i nakon toga su njena ovlaštenja definisana zakonom. Bez saglasnosti oba entiteta ne može da bude bilo kakvih promena. Direkcija nema nadležnost ni po pitanju istraga, kao ni vođenja određenih slučajeva i tu se neće ništa promeniti. Samim tim, oni ne mogu da se bave takvim stvarima niti da dobiju takva ovlaštenja koja bi sutra značila da su oni neka 'državna policija'. MUP Republike Srpske se nikada neće saglasiti da izgubi bilo koju nadležnost koju sada imamo i koja nam je data zakonom tako da je bespredmetno pričati bilo šta u vezi sa proširenjem ovlaštenja Direkcije ili pravljenja nekog navodnog MUP-a BiH. To je apsolutno nerealna priča", poručio je ministar Lukač.\nPročitajte OVDE šta je to novo rekao Bakir Izetbegović o naoružavanju BiH.\nOvako izgleda akcija specijalne policije Zenice.


► Unija pekara: Uvoz hleba, višak pekara i nepostojanje zanatske komore glavni\n10.01.2020 | 13:03h ► 14:00h Beograd\nPekarstvo u Srbiji se, pored povećanog uvoz hleba i pekarskih proizvoda, suočava i sa 40 odsto više pekarskih radnji od optimalnog broja, ali i s nepostojanjem zakona o zanatstvu, odnosno zanatske komore, izjavio je danas predsednik Unije pekara Srbije Zoran Pralica.\n"Povećanju uvoza smrznutog i polugotovog hleba i peciva u Srbiju doprinele su distribucija u trgovinskom lancima, pre svega 'Lidlu' koji ima svoju centralnu pekaru, kao i firme koje ovdašnje hotele i druge ugostiteljske objekte snabdevaju uglavnom smrznutim pecivom", kazao je Pralica agenciji Beta.\nNaveo je da je ta praksa normalna u svetu, i da domaća kompanija "Don Don" takođe ima asortiman zamrznutih artikala koje uglavnom izvozi.\nPralica smatra da je jedan od glavnih problema u pekarstvu u Srbiji sve veći broj pekara, koje usitnjavaju tržište, često ne posluju po propisu i ne prijavljuju radnike.\n"Procena je da u Srbiji ima oko 7.000 maloprodajnih pekarskih radnji, ali tačan broj proizvođača se ne zna, jer nisu sve firme, odnosno preduzetnici registrovani na isti način. Ipak, i golim okom se može videti, naročito u Beogradu, da ima sve više pekara, procena je oko 40 odsto više od optimalnog u odnosu na broj stanovnika", rekao je on.\nDodatan veliki problem je manjak prodavaca u pekarama i nedostatak kvalifikovanih majstora pekara.\n"Srpskom pekarstvu je hitno potreban i zakon o zanatsvu, kao i uspostavljanje zanatske komore, kako bi se oblast uredila na pravi način", kazao je Pralica.\nPodsetio je da se dnevno u Srbiji proizvede 3,5 miliona vekni hleba.\nU Srbiji se godišnje pojede u proseku nešto više od 100 kilograma hleba po stanovniku, što je tri puta više od proseka u Evropi.\nList "Politika" je danas objavio da je Srbija u 2019. godini više nego udvostručila uvoz hleba i pekarskih proizvoda: uvezeno je 6.000 tona "svežeg" hleba, peciva i tosta u vrednosti od 6,8 miliona evra.\nList je preneo da se zamrznuto uvozno pecivo pred očima kupaca samo "dopeče", uglavnom u trgovinskim i pekarskim lancima i prodaje kao sveže.\nTrgovci time smanjuju troškove proizvodnje, u svakom trenutku mogu da isporuče hleb i pecivo jednakog kvaliteta i više im nisu potrebni visokokvalifikovani pekari, jer svaki zaposleni može da gotovo pripremljene proizvode ispeče i stavi na police.\nunija pekara srbije /\nzoran pralica /\nVlada Srbije nije produžila Uredbu o obaveznoj proizvodnji i prometu hleba od brašna "Tipa 500" koja je određivala maksimalnu cenu vekne od 46 dinara, piše današnja...


Ron Artest uhapšen zbog optužbe za nasilje u porodici\nŠest utakmica NBA sezone odigrano je u ponedeljak uveče, ali su i povratak Jao Minga u sastav Rokitsa i ubedljiv trijumf Golden Stejt Voriorsa u Detroitu, ostali u senci informacije da je Ron Artest uhapšen zbog nasilja u porodici.\nKontroverzni košarkaš Sakramenta uhapšen je juče pošto ga je jedna žena optužila da ju je gurnuo na pod u svojoj kući, a onda je sprečio da pozove policiju. Prema saopštenju kancelarije okružnog šerifa, Artest je navodno nekoliko puta gurnuo ženu na pod, i krenuo da ode, posle čega je žena saksijom gađala i razbila prednje staklo njegovog automobila. Artest je potom uhapšen bez otpora i posle saslušanja u stanici, pušten je uz kauciju od 50 hiljada dolara. Kingsi su ga odmah na neodređeno vreme odstranili iz ekipe.\nJao Ming se vratio u sastav Hjustona posle skoro dva i po meseca pauze, ostvario "dabl-dabl" - 16 poena, 11 skokova, ali Rokitsi nisu imali šanse protiv Klivlenda, koji je još predvodio raspoloženi Lebron Džejms sa 32 poen, 12 skokova i 8 asistencija 91:85. Saša Pavlović bio je u startnoj postavi zbog povrede plejmejkera Denijela Gibsona, ali je slabo šutirao, svega 1-8 iz igre i završio sa 2 poena, po 3 skoka i asistencije. Pavlović je međutim bio vrlo dobar u odbrani i zajedno sa Erikom Snouom dopirneo da Trejsi Mekgrejdi za 25 poena šutne na koš čak 32 puta.\nVeče posle fantastične partije i 52 poena u porazu protiv Čikaga, Majkl Red se ispromašivao u Orlandu, a domaći su lakom i ubedljivom pobedom – 99:81 prekinuli seriju od tri poraza. Red je bio prvi strelac Baksa sa 15 poena, ali je iz igre šutirao 3-16, dok su druge strane dominirali Hido Turkoglu sa 25 i Trevor Ariza sa 20 poena. Dvajt Hauard je ubacio 10 poena, uz 9 skokova, dok je Darko Miličić kao starter igrao 32 minuta, uz učinak 9 poena (4-11, -, 1-1), 7 skokova, 2 blokade i jedna asistencija.\nIznenađenje večeri priredio je Golden Stejt, koji je seriju od šest poraza prekinuo ubedljivim trijumfom u Detroitu – 111:93. Briljirao je Džejson Ričardson sa rekordom sezone – 29 poena, dok su Al Harington i Andris Bedrins ostvarili "dabl-dablove". Voriorsi očitio ne leže Pistonsima, jer su ih oba puta ove sezone pobedili sa ukupnom razlikom od 50 poena. U Ouklendu je 11. novembra bilo 111:79.\nOrlando - Milvoki 99:81\nKlivlend - Hjuston 91:85\nMajami - Atlanta 88:81\nDetroit - Golden Stejt 93:111\nJuta - Šarlot 120:95\nL. A. Klipers - San Antonio 74:88


Ruska ambasada: Apsurdne optužbe Pentagona protiv Sputnjika i RT - Sputnjik Srbija\n08:03 14.04.2020 Preuzmite kraći link\nOptužbe američkog Pentagona na račun ruskih novinskih agencija Sputnjik i RT o dezinformacijama o Kovid-19 su apsurdne, saopštila je ruska ambasada u Vašingtonu.\nRuske amabasada reagovala je ovako povodom brifinga održanih u Vašingtonu o ruskim dezinformacijama. Slični brifinzi održavaju se i u Stejt departmentu.\n„Pozivamo Ministarstvo odbrane Sjedinjenih Američkih Država da, pre svega, sve svoje napore usmeri na borbu protiv koronavirusne infekcije. Bilo kakve optužbe na račun ruskih novinskih agencija Sputnjik i RT su apsurdne“, piše u saopštenju ruske amabasade.\nU ambasadi su istakli da „ako američki vojnici ne peru ruke, to uopšte nije krivica ruskih medija“.\nU zgradi je smeštena MIA „Rosija sevodnja“ i njeni brendovi — „Sputnjik“, RIA „Novosti“, „R-Sport“, RIA „Rejting“, „InoSMI“, „Prajm“, RIA „Nekretnine“\nU februaru je iz pres-službe Međunarodne informativne agencije „Rosija sevodnja“ saopšteno da su od američkog lista „Njuzvik“ dobili zahtev da prokomentarišu to što, kako je saznao „Njuzvik“, američka vojska prati naloge „Sputnjika“ na društvenim mrežama zbog navodnog širenja dezinformacija o epidemiji virusa korona.\n„Novinari rade svoj posao — informišu javnost o tome što se dešava. Ali, napadi Pentagona mogu se smatrati faktorom koji utiče na bezbednost ruskih novinara u Americi. Organizacije za zaštitu prava bi morale na ovo da obrate pažnju“, piše u saopštenju ruske ambasade.\nRuske diplomate podsećaju da Rusija i SAD redovno razmenjuju informacije o pandemiji na najvišem nivou.\n„Niko nije zainteresovan za eskalaciju ionako teške situacije. U ovim uslovima u vodećim američkim medijima nastavlja se neobuzdana rusofobija, koja crpi netačne podatke iz ovakvih brifinga Pentagona i Stejt departmenta. Ovakva neodgovornost je za žaljenje i odbacivanje“, saopštavaju ruske diplomate.\nLogo novinske agencije Sputnjik\nOni su podsetili da Rusija pomaže drugim zemljama i da to nije povod za klevetu.\n„Vreme je da se shvati da samo udruženim naporima možemo pobediti zajedničku nesreću. A tek nakon toga mogu se snimati blokbasteri o nečijem liderstvu u ovoj borbi“, zaključuju ruske diplomate.\nBorba protiv ruskih medija na Zapadu\nPodsetimo, situacija s ruskim medijima na Zapadu poslednjih godina postaje sve teža. U novembru 2016. godine Evropski parlament doneo je rezoluciju u kojoj se govori o neophodnosti suprotstavljanja ruskim medijima, pri čemu su kao glavne pretnje imenovani Sputnjik i RT.\nNeki zapadni političari, uključujući američke senatore i kongresmene, kao i predsednik Francuske Emanuel Makron, okrivili su Sputnjik i RT za umešanost u izbore u Americi i Francuskoj, iako za to nisu pružili nikakve dokaze.\nRuske vlasti su ove izjave okarakterisale kao neosnovane.\nRusija, dezinformacije, virus korona, optužbe, Pentagon, RT, Sputnjik, ruski mediji


Zaključen ugovor o izgradnji magistralnih vodovoda\nDirektorka Javnog komunalnog preduzeća (JKP) „Vodovod i kanalizacija” (ViK) Valerija Tot Godo i predstavnik Građevinskog preduzeća „Graditelj NS“ iz Novog Sada, Ilija Kalaba, danas su, u Medija-centru Gradske kuće, u okviru „Projekta za unapređenje vodnih sistema grada Subotice“, zaključili Ugovor o izgradnji Glavnog magistralnog voda povez Istok – Zapad i magistralnog vodovoda u Lošinjskoj ulici (SWUP II). Radovi će početi u junu, trajaće, okvirno, godinu dana i koštaće oko 796.000 evra. Potpisivanju Ugovora prisustvovali su gradonačelnik Subotice Jene Maglai i zamenik direktora JKP ViK Čaba Šanta.\nGradonačelnik Maglai je, tim povodom, istakao da je reč o infrastrukturnom ulaganju koje je od izuzetnog značaja za grad Suboticu, i dodao da je u odnosu na projektovane cene i vrednosti koje su bile date u projektnoj dokumentaciji Grad uštedeo oko dva miliona evra.\n- Ova investicija je, prema planiranim sredstvima iz Ugovora sa Evropskom bankom za obnovu i razvoj (EBRD) trebalo da košta 1.300.000 evra. Nakon sprovođenja postupka javne nabavke izabran je najpovoljniji ponuđač po ceni od 796.000 evra, što je manje za oko 500.000 evra od planiranih sredstava. Poznato vam je da smo na kolektorskoj mreži uštedeli skoro 1,5 miliona evra od sredstava koja smo dobili od EBRD, tako da smo, sa ovim sredstvima, već uštedeli oko dva miliona evra u odnosu na projektovane cene i vrednosti koje su bile date u projektnoj dokumentaciji – rekao je Jene Maglai.\nValerija Tot Godo je najavila da će radovi na realizaciji ovog projekta krenuti početkom juna i da će, okvirno, trajati godinu dana. Ona je kazala da u skladu sa generalnim urbanističkim planovima i proširenjem urbanih gradskih zona stanovanja i privređivanja, JKP ViK ima odgovornu ulogu, uz obezbeđenje uslova od strane osnivača – grada Subotice, da upravlja i organizuje jedinstveni sistem vodosnabdevanja za Suboticu – Kelebiju – Veliki Radanovac i Palić.\n- Realizacijom ovog projekta obezbediće se sigurniji, ujednačeniji pritisci vode u celokupnom distributivnom sistemu, kao i uslovi za proširenje distributivne mreže prema perifernim delovima grada. Obezbediće se i snabdevanje svih potrošača sa prerađenom vodom, povezivanjem dva centralna gradska kompleksa: Vodozahvata I i Vodozahvata II, koji će se realizovati izgradnjom Centralnog kompleksa Vodozahvat II (SWUP III). Potrošnja energije će biti racionalnija, a gubici, koji su trenutno oko 20 odsto, manji, pogotovo u letnjim špicevima potrošnje – naglasila je Valerija Tot Godo.\nPovez Istočnog i Zapadnog magistralnog vodovoda obuhvatiće izgradnju 3.900 metara magistralnog voda i 980 metara priključnih vodova po sledećim deonicama: od ulice Otmara Majera od ulice Mačvanske do ulice Dušana Krnjajskog; Pačirski put od ulice Otmara Majera do Izvorske ulice, Izvorska, Pazinska, Bajnatska ulica do Senćanskog puta; Senćanski put do ulice Lošinjske, gde se veže sa Magistralnim vodovodom u ovoj ulici.\nMagistralni vodovod u Lošinjskoj ulici obuhvatiće izgradnju 1.100 metara magistralnog i 530 metara priključnih vodovoda: ulica Đorđa Natoševića od ulice Prvog ustanka prema ulici Lošinjskoj; u ulici Lošinjskoj od ulice Đorđa Natoševića do Senćanskog puta, gde se veže sa povezom Istočnog i Zapadnog magistralnog vodovoda.\nZapočeti radovi na Kolekltoru VII , koji se realizuju u okviru prethodnog Ugovora o izgradnji, potpisanog 24. septembra 2014. godine, za I segment (SWUP I) ukupnog Projekta, privremeno su zaustavljeni zbog izmeštanja instalacija Elektrodistribucije i Rasvete, koji se nalaze na planiranoj trasi izgradnje. Nastavak radova očekuje se do kraja marta, a završetak radova do kraja jula 2015. godine.\nPočetak radova na Centralnom magistralnom vodovodu očekuje se početkom aprila, a završetak do kraja decembra 2015. godine. Radovi na Kolektoru II će započeti krajem aprila ove godine, a završetak se očekuje do kraja novembra 2016. godine.


"Struja će morati da poskupi"\nGeneralni direktor Elektroprivrede Srbije (EPS) Dragomir Marković izjavio je da Vlada Srbije nema sluha za proteste EPS zbog niske cene struje i da se ministri utrkuju da kažu da ona neće poskupeti jer im je to najlakše.\nMarković je, u intervjuu za elektronski Balkan magazin, istakao da nema ništa protiv da EPS privredi za pokretanje proizvodnje i izlazak iz krize električnu energiju prodaje po netržišnim, stimulativnim cenama, ali traži da država strujom više ne vodi socijalnu politiku zemlje.\n"Građani Srbije će morati da plate skuplju struju, kako god okreneš. Ovako jeftine struje nigde nema. Ne samo u Evropi, gde je pet puta skuplja, već ni u okruženju. Ni oni koji imaju mogo povoljniju proizvodnu strukturu električne energije ne prodaju je po ovakvim cenama", rekao je Marković.\nPrema mišljenju Markovića, trebalo bi da se definiše i ozvaniči prag socijalno ugroženih. Njima bi EPS isporučivao i jeftiniju struju od sadašnje cene, ali je istakao da "ovako stimulišemo one koji zagrevaju bazensku vodu".\n"Da bi se socijalno ugroženi zaštitili, potrebne su i promene u tarifnom sistemu. Potrebno je da minimiziramo uticaj porasta cene na inflaciju, tako što ćemo sve ono što je proizvodna delatnost da izdvojimo, na primer, proizvodnju hrane", konstatovao je direktor EPS.\nNa taj način, precizirao je Marković, pekarama se, na primer, ne bi povećavala cena struje, čak bi bile i stimulisane ako treba, ali bi se "u takozvanom javnom sektoru, šoping molovima, bankama, kladionicama, koji svetle kao Las Vegas i niču stalno, naplaćivala realna cena".\nMarković je naveo da je najveći potrošač električne energije u Srbiji US Stil iz Smedereva i najavio da je EPS, ukoliko bi ta kompanija nastavila proizvodnju, spreman da je stimuliše sadašnjom ili čak manjom cenom struje.\n"Ali, da upale peći, ne samo za mesec dana, već da ozbiljno počnu da rade, da se narod zaposli, a ne da otpuštaju radnike. To važi i za sve firme koje su sada stale zbog finansijske krize", naglasio je Marković.\nRazvojni program EPS je pravljen sa projekcijom rasta cene električne energije i drugih mera, nastavio je Marković i objasnio da kompanija mora da ostvari prihode, kako bi finansirala investicije.\n"Ta naša projekcija je u stručnim krugovima ocenjivana kao konzervativna. Po tom programu, cena je trebalo da bude oko pet evro centi po kilovat času, a sada je četiri. Mi smo već sada ispod te konzervativne cene", upozorio je Marković.\nOn je ocenio da se sa sadašnjom cenom struje odnosi vrlo neodgovorno jer, u njoj nema prostora da se, na primer, finansiraju ekološki projekti.\n"A svi se retorički zalažemo za održivi razvoj. To je fraza. Ne razmišljaju da je održivi razvoj ekološki aspekt, da održivi razvoj podrazumeva da možete da se razvijate, ali ne na uštrb prirode", rekao je Marković.


O privlačnosti Srbije kao investicione destinacije, prema njegovim rečima, govori i činjenica da su nemačke kompanije u našoj zemlji samo pre nekoliko godina zapošljavale oko 17.500 radnika, a da danas u nemačkim firmama u Srbiji radi oko 74.000 ljudi.\nMinistar Selaković je objasnio da Srbija investitorima iz SAD nudi odlične povlastice, povoljne poreske uslove, ali i manje administrativnih prepreka nego države EU, dodavši da kod nas već posluju kompanije poput „Majkrosofta“ i „Amazona“, a da „En-Si-Ar“ zapošljava čak sedam hiljada ljudi.\nOn je istakao i značaj razvoja infrastrukture u Srbiji, naglasivši da se trenutno gradi deset auto-puteva, što će potpuno promeniti način i kvalitet života i poslovanja u našoj zemlji.\nSrbija je, kako je dodao, jedinstvena i po tome što svakog potencijalnog investitora primi predsednik ili premijerka, i što je stvoren efikasan sistem zaštite investicija od korupcije, a komparativna prednost naše zemlje su i brojni sporazumi o slobodnoj trgovini.\nMinistar Selaković je sagovornike upoznao i sa epidemiološkom situacijom i merama koje Srbija preduzima u borbi protiv virusa korona, istkavši da smo, kroz konkretnu pomoć, iskazali solidarnost sa susedima ali i brojnim državama širom sveta.\nDirektor asocijacije „Vrld biznis Čikago“ (World Business Chicago) Majkl Fasnaht rekao je da su građani Čikaga ponosni na činjenicu da je taj grad dom najveće srpske iseljeničke zajednice u SAD, kao i na uspostavljeno partnerstvo sa pobratimskim gradom Beogradom.\nPredstavnici kompanija iz Čikaga imali su veliki broj pitanja o konkretnim uslovima za investiranje u Srbiji. Ministar Selaković je danas imao priliku i da poseti kompaniju "DRV Holdings“ (DRW Holdings) gde se detaljnije informisao o ekonomskim potencijalima Čikaga, pre svega o finansijskom sektoru.\nSelaković je, zajedno sa direktorom Uprave za saradnju sa dijasporom i Srbima u regionu Arnoom Gujonom, doputovao u Čikago kako bi proveo Božić sa srpskom iseljeničkom zajednicom, a u delegaciji Ministarstva spoljnih poslova je i pomoćnik ministra za ekonomsku diplomatiju Miroslav Knežević.


Unsko-sanski kanton oštećen za oko dva miliona KM\nZbog neplaćanja koncesionih naknada za hidroelektrane Kostela kod Bihaća i Krušnica nadomak Bosanske Krupe, Unsko-sanski kanton (USK) je u posljednjih sedam godina oštećen za iznos veći od dva miliona maraka, potvrdio je ministar privrede u Vladi USK Samir Sedić.\n- Ako se uzme u obzir da "Elektroprivreda BiH" nikada nije plaćala koncesije za postojanje i rad ovih hidroelektrana, onda se može zaključiti kako se šteta od neprihodovanja koncesija mjeri desetinama miliona maraka. Zbog čega je to bilo tako, odgovor bi trebalo da daju sve prethodne vlade koje su jednostavno propustile da dosljedno provedu zakonske odredbe o koncesijama - ističe Sedić.\nVlada USK na posljednjoj je sjednici formirala pregovarački tim koji će uskoro s "Elektroprivredom BiH" započeti pregovore o utvrđivanju visine pomenutih koncesionih naknada.\n- Načelni dogovor je postignut i ostalo je da se dorade neke tehničke finese kako bi se pristupilo potpisivanju konačnog koncesionog ugovora - dodao je Sedić.\nPotvrdio je da će pomenuto javno preduzeće, skupa s vlastima u USK, sufinansirati projekat izgradnje mosta koji će preko Une povezati bihaćka naselja Kostela i Brekovica, a "Elektroprivreda BiH" će za ove potrebe obezbijediti pola miliona maraka.\nOvaj projekat ima veliki značaj za stanovnike ovog dijela Bihaća, jer će njime biti omogućena kraća komunikacijska veza sa gradskim središtem. Inače, "Elektroprivreda BiH" planira da naredne godine započne rekonstrukciju i proširenje hidroelektrane Kostela.\nRealizacija ovog projekta koštat će 14 miliona eura, s tim da je Evropska banka za obnovu i razvoj odobrila devet miliona eura za taj projekat. Pomenuta hidroelektrana izgrađena je sada već daleke 1954. godine i do sada nije ulagano u njenu rekonstrukciju, prenose "Nezavisne novine".\nU Krajini uhapšeno 10 osoba zbog malverzacija u zdravstvenom sistemu\nAkcija FUP-a u Krajini: Uhapšene četiri osobe zbog organiziranog kriminala i zloupotrebe položaja


Vreme - Italija: Egzodus biblijskih razmera\nVREME 1052, 3. mart 2011. / SVET\nBilo je potrebno više od tri nedelje krvoprolića u Libiji i stotine mrtvih da bi italijanska vlada konačno osetila potrebu da snažno osudi represiju Muamera Gadafija. Ministar inostranih poslova Italije Franko Fratini konačno se oglasio 26. februara: "Vreme je da se Gadafi povuče", rekao je, okončavši višenedeljno sramotno ponašanje Vlade Italije, do sada najvećeg evropskog saveznika libijskog diktatora.\nAli, Fratinijeva izjava data u trenutku kada su predsednik SAD Barak Obama i Savet bezbednosti Ujedinjenih nacija jasno stavili do znanja da će režim u Tripoliju biti sankcionisan, došla je prekasno da poništi reči koje je premijer Silvio Berluskoni ranije izgovorio. Prve nedelje pobune protiv vlasti u Libiji, Berluskoni je rekao novinarima da nije zvao Gadafija – svog "bliskog prijatelja" – jer ne želi da ga uznemirava. Ovaj užasan izbor reči izazvao je negodovanja širom Italije i evropske zajednice. U svojim ranijim izjavama Fratini je samo izražavao zabrinutost zbog "mogućnosti egzodusa biblijskih razmera" sa obala severne Afrike na malo ostrvo Lampeduza, najjužnije parče italijanske teritorije u Sredozemnom moru, nekoliko stotina kilometara udaljeno od Tunisa i Libije.\nČEKANJE: Afrički migranti u Libiji na vratima Evrope\nVANREDNO STANJE: Fratini i ministar unutrašnjih poslova Roberto Maroni dali su medijima neproverene brojke: skoro milion i po ljudi navodno se sprema da napusti Tunis i Libiju i iskrca se u Italiji. Broj je kasnije redukovan na razumnih 50.000. Do sada se nešto malo više od 5000 ljudi pojavilo na obalama Lampeduze. I to je bilo dovoljno da vlada u Rimu proglasi vanredno stanje na Siciliji. U ovom trenutku vladini službenici i lokalne vlasti prave hitan plan koji predviđa i otvaranje napuštenih vojnih baza na Siciliji koje bi trebalo da se upotrebe kao privremena skloništa za izbeglice. U zvaničnoj izjavi vlade, ove izbeglice bi bile označene kao "migranti". To je, međutim, samo šminka da bi se moguća humanitarna kriza na južnim obalama distancirala od neuspeha Berluskonijeve politike dodvoravanja Gadafiju koju je tvrdoglavo vodio poslednje tri godine.\nCentar na Lampeduzi za smeštaj migranata, koji uspeju da prežive putovanje Sredozemnim morem, zatvoren je nakon što su Berluskoni i Gadafi potpisali Sporazum o prijateljstvu 30. avgusta 2008. Taj sporazum dopušta italijanskoj mornarici i policijskim snagama da u Libiju vraćaju migrante, bez obzira na njihovu nacionalnost. Humanitarne organizacije poput Amnesti internešenela i visoki komesar Ujedinjenih nacija za izbeglice oštro su kritikovali ovaj sporazum govoreći da se ljudska prava u Libiji sistematski krše i da nema nikakvih garancija da će ljudi koji imaju pravo na status izbeglice taj status i dobiti ako ostanu u Gadafijevim zatvorima u pustinji. Stotine ljudi iz podsaharske Afrike doživelo je ovakvu sudbinu i postoje izveštaji o ljudima koje je libijska policija ostavila u pustinji da umru.\nTu istu libijsku policiju obučila je i opremila Italija. Još gore, Gadafi je otvoreno koristio migrante kao sredstvo da dobije od preslabe Berluskonijeve vlade političke i ekonomske ustupke, pa i javnu pozornicu tokom svoje poslednje posete Italiji pre manje od godinu dana. Diktator iz Tripolija je dočekan sa svim počastima, čak mu je Berluskoni poljubio ruku, što je protumačeno kao znak političkog ponižavanja opravdanog potrebom da udovolji Gadafiju ne bi li od Libije dobio koncesije za naftu i druge ekonomske pogodnosti.\nKakva će biti sudbina ovih dogovora vrednih milijarde evra, sada je nejasno, iako nove vlasti koje se formiraju u Bengaziju govore da će poštovati svaki prethodni dogovor. Posle snažnog, mada u javnosti neprimetnog pritiska Evropske unije i Amerike, italijanska vlada je konačno bila primorana da u subotu 26. februara zamrzne i sporazum između Italije i Libije koji sprečava italijanske snage da učestvuju u eventualnoj međunarodnoj, makar i humanitarnoj intervenciji u Libiji ili u bilo kakvim eventualnim sankcijama.\nBerluskonijeva politika prema Gadafiju je poslednja etapa u dugogodišnjoj politici koju su negovale različite italijanske vlade. Čak i za vreme vlade koalicije centra i levice Romana Prodija (2006–2008) udovoljavanje Gadafiju bila je jedna od smernica italijanske spoljne politike, iako nikad nije imala tako neumeren ton kao tokom Berluskonijevog mandata. Gadafijevo "predavanje" o demokratiji pred 800 ljudi u pozorištu u Rimu prošle godine, verovatno je najniža tačka koju je Italija ikada dotakla na mediteranskoj političkoj sceni.\nEKONOMSKI INTERESI: Razlog za sve ovo leži u pesku libijske pustinje i u fondovima libijskog suverena. Italija uvozi više od 20 procenata nafte i više od 10 procenata prirodnog gasa iz Libije. Povrh toga, libijski novac uplivao je u neke od glavnih privrednih i finansijskih grana Italije, poput Unikredit banke, građevinske kompanije Impregilo i Astaldi, Finmeccanica (sigurnosna i elektronska oprema), čak i u fudbalski klub Juventus, gde libijski kapital iznosi 7,5 odsto. U Unikredit banci, najvećoj italijanskoj banci, Libija dvostruko participira: u leto 2010. godine libijska Služba za investicije (LIA) kupila je 2,59 odsto obveznica Unikredit banke, a libijska centralna banka takođe je u posedu deonica Unikredit banke što čini ukupno sedam odsto libijskog vlasništva. Ista libijska Služba za investicije vlasnik je dva odsto Finmeccanica, italijanske odbrambene kompanije i grupacije za izradu aviona, dok je konzorcijum Astaldi i Impreglio potpisao ugovore vredne više od pet milijardi evra sa Gadafijevim režimom za izgradnju autoputeva i izvođenje drugih javnih radova u Libiji. Investicija najveće italijanske energetske kompanije ENI u Libiji vredna je više od 18 milijardi evra i uključuje proizvodnju nafte i koncesije za eksploataciju gasa širom ove severnoafričke države.\nUkupna spoljnotrgovinska razmena Italije sa Libijom iznosi 40 milijardi evra i uključuje i prodaju oružja režimu Gadafijevog klana. Kompanija Augusta Westland prodala je Gadafiju 10 helikoptera (svaki vredan osam miliona evra), dok su italijanske firme obezbedile radarsku opremu koja bi pojačala nadzor nad dugim libijskim pustinjskim granicama. Prema nezavisnoj organizaciji Rete Disarmo (Mreža razoružanja), Italija je preko Malte izvezla u Libiju lako naoružanje u vrednosti od 79 miliona evra, a to su puške, pištolji, meci koji su možda upotrebljeni u represiji ovih nedelja.\nPostoji i sekundarni nivo interesa koji vodi do lične imovine Silvija Berluskonija i njegove veze sa francusko-libijskim biznismenom Tarekom Ben Amarom, koji je igrao ulogu posrednika između Rima i Tripolija. Ben Amar je televizijski i filmski producent koji je 1990. osnovao kompaniju Quinta Communications. Deset odsto te kompanije je u vlasništvu libijske firme Lafitrade, koja je jedna od mnogih ogranaka Gadafijeve porodične ekonomske hobotnice, a od 2009. vlasnik 22 odsto deonica kompanije Quinta je i Fininvest, koji je kičma finansija Berluskonijeve porodice. Mediaset (Berluskonijevo TV carstvo) i Quinta zajedno su od 2008. vlasnici 25 odsto tunižanskog TV kanala Nessma TV.\nUprkos ovom savremenom ekonomskom prijateljstvu, u svom, najverovatnije poslednjem, obraćanju javnosti sa bedema stare osmanlijske tvrđave u Tripoliju, Gadafi se prisećao borbe koju je libijski narod vodio protiv kolonizacije od strane fašističke Italije tridesetih godina prošlog veka. To je jasan pokazatelj da su retorika pomirenja i izjave prijateljstva bile samo paravan za ekonomske interese i zajedničke mutne poslove.


Ekološka moda stiže u Pariz\nDecember 11, 2012 milicazmaj\nFoto: Girls guide to Paris\nEkološku ili etičku modu, kako se drugačije naziva, u Pariz će narednog proleća doneti švedska marka “Monki” u vlasništvu grupe H&M.\n“Monki” će prvi butik otvoriti u Provansi i ponudiće kompletan asortiman svakodnevne odeće, ali i unikatnu kolekciju, po niskim cenama, objavili su mediji u Parizu.\nPrepoznatljiv po urbanom i slikovnom stilu (digitalni printovi i cvetni dezeni) ovaj brend će u svojoj ponudi imati odevne predmete po cenama od 5 do 200 evra.\nBrend “Monki” je stvoren u Švedskoj 2005.godine i sledi principe etičke mode, koji podrazumevaju izradu modela od materijala koji se proizvode uz manju potrošnju i rasipanje energije i uz znatno manje zagađenje životne sredine.\nDruga grupa materijala koji se koriste u izradi ove odeće jesu materijali dobijeni recikliranjem tekstila.\nZa bojenje materijala od kojih se izrađuje odeća ovog brenda koriste se prirodne boje, odnosno boje koje ne sadrže toksične hemikalije.\nDanas “Monki” predstavlja lanac od 58 butika u osam zemalja.


Završeni "Dani Republike Srpske u Srbiji" - Akta.ba\nZavršeni "Dani Republike Srpske u Srbiji"\nSvečanom akademijom u novosadskom Srpskom narodnom pozorištu večeras su završeni "Dani Republike Srpske u Srbiji", sedmodnevna manifestacija posvećena raznovrsnim bliskim vezama Srbije i Srpske.\n11.09.2014. 08:34 / Izvor: Nezavisne novine\nPozdravljajući okupljene u prepunoj dvorani Srpskog narodnog pozorišta u ime predsjednika Republike Srpske Milorada Dodika, ministar prosvjete i kulture Srpske Goran Mutabdžija naglasio je značaj specijalnih i parlalelnih veza Srbije i Srpske.\n"Specijalne i paralelene veze omogućavaju da mi kao jedan narod dijelimo iste vrijednosti. Te se vrijednosti najbolje vide u onom što se zove kultura, prosvjeta, nauka", rekao je Mutabdžija.\n"Duboko smo svjesni važnosti infrastrukturnog povezivanja Srpske i Srbije. Riječ je o krupnim infrastrukturnim radovima bez kojih je nezamisliv razvoj sa obje strane Drine i otvaranje novih radnih mjesta, koji su važni za ostvarivanje nacionalnih interesa", rekao je Mutabdžija.\nOn je podsjetio da je Republika Srpska "teško stradala u majskim poplavama, ali da je ostala na nogama, zahvaljujući pomoći Srbije".\n"Za tri dana majskih poplava Srpska je izgubila jedan kompletan budžet ili milijardu evra. Ostali smo, međutim, na nogama, jer je iza nas stala Srbija, čija Vlada je odmah donirala milion evra za dvije škole u Srpskoj", rekao je Mutabdžija.\n"U domenu kulture zalažemo se da njene institucije u Republici Srpskoj i Srbiji sklapaju bilateralne sporazume i to na bazi interesa koje imaju, a ne da im neko odozgo to sugeriše", rekao je Mutabdžija.\n"Djelujemo u različitim geopolitičkim cjelinama što ponekad stvara razlike u ekonomskim interesima, ali imamo zajednički cilj da upravo ovakvim manifestacijama bliske odnose Srbije i Srpske učinimo još čvršćim", rekao je Mutabdžija.\nOn je dodao da jedva čeka skoru manifestaciju pod nazivom "Dani Srbije u Republici Srpskoj".\n"Dane Republike Srpske u Srbiji" karakterisao je kulturni, umjetnički, prosvjetni, naučni, kao i privredni značaj.\n#Dani Srpske u Srbiji\n#Predstavništvo RS u Beogradu\n#Dani Srbije u Republici Srpskoj


FK “Cepelin 026” osvojio "Pinkum kup 2018" | podunavlje.info\nVELIKO GRADIŠTE/SMEDEREVO, 21. maj 2018 – Mladi fudbaleri FK “Cepelin 026” iz Smedereva trijumfalno su se vratili iz Velikog Gradišta gde je održan 11. Turnir fudbalskih nada „Pinkum kup 2018“. Oni su uspeli da osvoje trofej u jakoj konkurenciji devet ekipa iz četiri okruga (Braničevski, Južnobanatski, Borski i Podunavski).\nTrener Serafimović, Arsić, Jovanović, Jocić, Marković (gornji red), A.Živković, Milenković, Smiljanić, Pavlović i M. Živkovic (donji red)\nSmederevci su najpre zauzeli prvo mesto u svojoj grupi pobedama protiv „Presinga“ iz Požarevca (5:0), „Starog grada“ iz Golupca (3:0), i FK „Plana“ iz Velike Plane (1:0). Jedini poraz doživeli su u toj fazi takmičenja od vršnjaka iz ekipe „VGSK“ iz Velikog Gradišta, rezultatom 1:0. Iako su dominirali i na tom meču, jedan nesrećni autogol doneo je pobedu domaćim fudbalerima. U drugoj grupi za prolazak, borile su se ekipe „Hajduk Veljko“ iz Negotina, „BAK“ iz Bele Crkve, „Voja Gačić“ iz Pančeva i domaćin turnira – FK „Pinkum“ iz Velikog Gradišta.\nUčenici trenera Simonovića su u polufinalu bili bolji od FK „Voja Gačić“ sa 3:2, da bi u finalnom susretu, ali ovoga puta nakon izvođenja penala, ponovo savladali „Presing“. U regularnom toku bilo je 0:0, a posle nepogrešivo izvedenih penala i sjajnih odbrana golmana, slavili su sa 3:1. Treba reći da je, zbog sprečenosti trenera Simonovića, ekipu sa klupe odlično predvodio Serafimović.\nSmederevci su nesumnjivo pokazali najviše i zasluženo osvojili pobednički pehar. Predan i stručan rad trenera Simonovića daje vidne rezultate, jer njegovi dečaci igraju savremen i lepršav fudbal, a istovremeno deluju vrlo organizovano na terenu što u tom uzrastu (2006. godište) nije lako postići. Uspeh je utoliko veći ako se ima u vidu da su u timu bila i trojica dečaka rođena 2007. godine. Da je ova generacija igrača vrlo darovita i perspektivna, svedoči i podatak da su od početka godine, gotovo na svim turnirima na kojima su učestvovali, uspeli da trijumfuju ili da igraju finale.


START 3 - Sputnjik Srbija\n02:09 23 April 2021\nMoskva i Vašington: Prva razmena podataka o raketama od produženja START 3\nRusija i Sjedinjene Države su prvi put otkako je produžen Sporazum o ofanzivnom strateškom naoružanju (START 3) razmenili podatke o broju raketa i nuklearnih bojevih glava u svojim arsenalima.\nPutin o produženju START 3: Američka administracija ispunila predizborno obećanje\nPredsednik Rusije Vladimir Putin pozdravio je odluku Sjedinjenih Američkih Država da produže Sporazum o smanjenju i ograničavanju strateškog ofanzivnog naoružanja (START 3).\nRusija odbija da pravi ustupke Americi i NATO u raketnim sporazumima\nSjedinjene Američke Države i NATO treba da shvate da je vreme jednostranih ustupaka Rusije po pitanju kontrole naoružanja davno prošlo, rekao je zamenik ministra spoljnih poslova Rusije Sergej Rjabkov.\nBajden obećao: Nateraćemo Rusiju da „plati“ za sve\nPredsednik Sjedinjenih Američkih Država Džo Bajden izjavio je da će Amerika „naterati Rusiju da plati“ za svoje postupke.\nBajden namerava da sarađuje sa Rusijom\nPredsednik Sjedinjenih Američkih Država Džo Bajden namerava da sarađuje sa Rusijom, ali i da direktno razgovara sa ruskim predsednikom Vladimirom Putinom o nesuglasicama među zemljama, izjavila je portparolka Bele kuće Dženifer Psaki.\nRuski ambasador: Problemi u odnosima Moskve i Vašingtona ostaju, ali nema vremena za svađu\nAmbasador Rusije u SAD Anatolij Antonov saopštio je da u novom Sporazumu o smanjenju strateškog ofanzivnog naoružanja (START 3), koji je danas produžen, ništa neće biti izmenjeno, pa ni broj inspekcija. On je istakao da, uprkos produženju sporazuma, problemi u odnosima Moskve i Vašingtona ostaju, ali da „nema vremena za svađu“.\nAmerika i NATO pozdravljaju produženje sporazuma START 3 sa Rusijom: Jača bezbednost celog sveta\nProduženje rusko-američkog Sporazuma o merama za dalje smanjivanje i ograničavanje strateškog ofanzivnog naoružanja (START 3) jača bezbednost Sjedinjenih Američkih Država, njenih saveznika, partnera i celog sveta, navodi se u pismenom saopštenju američkog državnog sekretara Entonija Blinkena. NATO je takođe pozdravio odluku o produženju sporazuma.\nKremlj: Sporazum Rusije i SAD o strateškom naoružanju – uspeh razumnog čovečanstva\nDogovor Moskve i Vašingtona o produženju Sporazuma o smanjenju strateškog ofanzivnog naoružanja (START 3) može da se smatra uspehom celokupnog razumnog čovečanstva i ruske diplomatije, smatra portaprol Kremlja Dmitrij Peskov.\nBajdenov savetnik: Produženje START 3 s Rusijom samo početak\nProduženje Sporazuma START 3 samo je početak ozbiljnih pregovora sa Rusijom, ocenio je savetnik američkog predsednika za nacionalnu bezbednost Džejk Salivan.\nSporazum START 3 produžen na pet godina, Putin potpisao Zakon\nPredsednik Rusije Vladimir Putin potpisao je Zakon o produženju Sporazuma o strateškom ofanzivnom naoružanju (START 3) na pet godina.\nRuski diplomata upozorava: Nisu pomerene kazaljke na „Satu sudnjeg dana“\nSporazum o merama za dalje smanjivanje i ograničavanje strateškog ofanzivnog naoružanja (START 3) nije dovoljan za stvarno jačanje sistema globalne bezbednosti i stabilnosti, rekao je zamenik šefa ruske diplomatije Sergej Rjabkov, prenosi „Prvi kanal“.\nZajednički uspeh Moskve i Vašingtona: Kako je svet primio dogovor o strateškom naoružanju\nO produženju Sporazuma o smanjenju strateškog ofanzivnog naoružanja (START 3) između Rusije i SAD do 2026. godine priča se sa obe strane okeana. Međunarodni eksperti smatraju da se taj korak može oceniti kao bezuslovni uspeh Rusije i Amerike. Produženje sporazuma su podržale mnoge zemlje.\nBajdenova sudbonosna i spasonosna odluka u poslednjem trenutku\nOdluka o produženju Sporazuma o smanjenju strateškog ofanzivnog naoružanja (START 3) između Rusije i SAD na pet godina je „sudbonosna i spasonosna“ za svetsku bezbednost, ocenjuju ruski analitičari, komentarišući pristanak novog američkog predsednika Džoa Bajdena da taj dogovor bude produžen na uslovima Moskve, bez ikakvih preduslova i dopuna.\nMedvedev: Produženje sporazuma START 3 – važno dostignuće u odnosima Rusije i SAD\nZamenik sekretara Saveta bezbednosti Rusije Dmitrij Medvedev nazvao je produženje Sporazuma o smanjenju strateškog ofanzivnog naoružanja (START 3) važnim dostignućem u rusko-američkim odnosima.\n„Samo na paritetnoj osnovi“: Moskva saopštila uslov sklapanja budućih sporazuma sa Vašingtonom\nRusija predlaže Sjedinjenim Američkim Državama izradu nove bezbednosne jednačine, koja će uključivati celokupno ofanzivno i odbrambeno nuklearno i konvencionalno naoružanje, rekao je zamenik ministra spoljnih poslova Rusije Sergej Rjabkov, istakavši da će se budući sporazumi sa SAD sklapati samo na paritetnoj osnovi.\nDržavna duma ratifikovala sporazum o produženju START 3\nDržavna duma Rusije ratifikovala je sporazum o produženju sporazuma o strateškom ofanzivnom naoružanju na pet godina.\nŠest stotina inspektora će proveravati da li Rusija i SAD poštuju START 3\nProdužetak Sporazuma o merama za dalje smanjenje i ograničenje strateškog ofanzivnog naoružanja (START 3) podrazumeva imenovanje po 300 inspektora iz SAD i Rusije, saopštio je član komiteta Državne dume za odbranu Vladimir Bogoduhov.\nProdužetak Sporazuma o strateškom naoružanju – dobar način da Putin i Bajden započnu saradnju\nProduženje Sporazuma o smanjenju strateškog ofanzivnog naoružanja (START 3) biće dobar početak za odnose lidera Rusije i Amerike, Vladimira Putina i Džoa Bajdena, smatra bivši vojni ataše SAD u Rusiji Piter Zvak.\nSTART 3 zaslužuje novi život: Švedski list podržao spas sporazuma kojem su dani odbrojani\nIako Sporazum o smanjenju strateškog ofanzivnog naoružanja (START 3) ističe za dve nedelje – vredi spasiti ga, posebno ako se uzme u obzir da tome teže i Moskva i Vašington, piše švedski list „Dagens niheter“.\nHoće li Bajden sprečiti beskonačnu trku u naoružanju između Rusije i SAD\nDolazak američkog predsednika Džoa Bajdena u Belu kuću daje šansu Rusiji i SAD da produže Sporazum o smanjenju strateškog ofanzivnog naoružanja, i spreče beskonačnu i nekontrolisanu trku u naoružanju.\n00:01 Vreme danas: Oblačno, mestimično sa slabom kišom, sutra vedro\n22/04 22:59 Rupa u zakonu: Mladenci se venčali četiri puta za mesec dana zbog plaćenog odsustva\n22/04 22:55 Micić ponizio „Kralja“, a „Srbin“ besnog Trinkijerija /video/\n22/04 22:46 Alibaba ulaže 350 miliona dolara u tursku jedinicu Trenđol\n22/04 22:41 Selaković: Poruke iz Prištine o Briselskom sporazumu drske i skandalozne


U aprilu zabilježen pad proizvodnje od 6,2 odsto - Glas Srpske\nU aprilu zabilježen pad proizvodnje od 6,2 odsto\nSrna 26.05.2020 17:33\nSARAJEVO - Ukupna desezonirana industrijska proizvodnja u BiH u aprilu manja je za 6,2 odsto u odnosu na mart, objavila je Agencija za statistiku BiH.\nU aprilu ove, u odnosu na isti mjesec prošle godine, industrijska proizvodnja u BiH, kalendarski prilagođena, bilježi pad od 15,9 odsto.\nProizvodnja trajnih proizvoda za široku potrošnju u aprilu manja je za 35,6 odsto u odnosu na mart, kapitalnih proizvoda manja za 13,3 odsto, intermedijarnih proizvoda manja za 5,3 odsto, energije manja za 0,7 odsto, a proizvodnja netrajnih proizvoda za široku potrošnju manja za 11,4 odsto.\nU aprilu ove, u odnosu na isti mjesec lani, proizvodnja energije veća je za 2,7 odsto, dok je proizvodnja intermedijarnih proizvoda manja za 16,6 odsto, kapitalnih proizvoda manja za 32,3 odsto, trajnih proizvoda za široku potrošnju manja za 64,6 odsto, te netrajnih proizvoda za široku potrošnju manja za 22,2 odsto.\nEkonomski analitičar Igor Gavran izjavio je Srni da su ovi podaci očekivan odraz ukupnog zastoja ekonomije u periodu najteže krize izazvane epidemijom virusa korona, te djelimične ili potpune blokade brojnih ekonomskih tokova u i van BiH.\n"Znatno veći pad u odnosu na isti mjesec prethodne godine govori nam da se najdrastičnije smanjenje industrijske proizvodnje dogodilo u martu, što je ponovno očekivan podatak, dok je taj pad bitno usporen u aprilu i nadajmo se da smo sada na uzlaznoj putanji, što bi trebali pokazati i podaci za maj kada budu objavljeni", rekao je Gavran.\nOn je istakao da će u narednom periodu najveći izazov na domaćem tržištu biti povećana nezaposlenost i smanjenje prihoda i raspoloživih sredstava za domaću potrošnju velikog broja građana BiH.\n"Jasno je da naša privreda treba mnogo više od aktuelnih mjera podrške i pomoći prevladavanju krize, od onih koje su tek počele s primjenom. Za oporavak će biti potrebno mnogo vremena i sredstava", zaključio je Gavran.


Kolumne: U Bosilegradu traže da se kod njih smesti još migranata\nU Bosilegradu traže da se kod njih smesti još migranata\nDok netolerancija prema migrantima raste u mnogim delovima Europe pa i Balkana, Bosilegrad, gradić na jugu Srbije, traži od vlade u Beogradu da im pošalje još migranata.\n"Migranti su više nego dobrodošli u Bosilegradu. Mi razumemo što to znači imati probleme, a oni su divni ljudi i ne smemo zatvoriti oči na njihove probleme", rekao je gradonačelnik Bosilegrada Vladimir Zaharijev za Balkansku istraživačku reportersku mrežu (BIRN).\nPrema UNHCR-u, oko osam hiljada izbeglica, migranata i tražitelja azila i dalje se nalaze u Srbiji, pri čemu su mnogi od njih zapeli u privremenom smeštaju.\nDok se stanovnici Subotice i Šida snažno protive smeštaju izbeglica, Bosilegrad ih dočekuje raširenih ruku. Migranti su dobrodošli bez obzira odakle dolaze, kaže Zaharijev i dodaje: "Nećete naći jednu osobu u Bosilegradu koja razmišlja drukčije."\nU gradiću na jugu Srbije od osam hiljada stanovnika, od kojih su većina etnički Bugari, trenutno živi oko 60 migranata iz Iraka, Sirije, Afganistana i Pakistana.\n"Pravimo zabave za njih, podelili smo im poklone za Novu godinu jer im porodica mnogo znači, naše folklorne grupe organizovale su priredbu za njih. Uče naše tradicionalne plesove i srpske reči", navodi Zaharijev


Završen projekat Unapređenje rada dnevnog boravka "Zračak" | Udruženje građana Zlatiborski krug - Čajetina\nUdruženje građana Zlatiborski krug je u drugoj polovini maja, uz podršku Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, započelo realizaciju projekta Unapređenje rada Dnevnog boravka za decu sa smetnjama u razvoju „Zračak“ u Čajetini, koji je nedavno uspešno završen.\nKada je 2009. godine Dnevni boravak za decu sa smetnjama u razvoju „Zračak“ počeo sa radom, osnovna škola „Dimitrije Tucović“ u Čajetini je ustupila dve prostorije, od kojih je jedna tada opremljena i koristi se za funkcionisanje ove usluge, a druga, potrebna za podnevni odmor mlađih korisnika i individualni rad sa starijim korisnicima je do proleća ove godine ostala neopremljena.\nZlatiborski krug, koji je 2014. godine postao pružalac ove socijalne usluge, osmislio je projekat kojim je predviđeno uređivanje i opremanje prostorije adekvatnim sadržajem. Projektom je planirana i obuka 15 novih volontera, koji će se uključivati u realizaciju kreativnih aktivnosti sa korisnicima.\nTokom pet meseci, koliko je trajao projekat, izvršeni su radovi na renoviranju i uređenju prostorije i nabavljeni su neophodni nameštaj i oprema koju zaposleni u „Zračku“ koriste za individualni rad sa starijm korisnicima i za dnevni odmor mlađih korisnika.\nEdukativni deo projekta je realizovan kroz javno predavanje o značaju volonterizma u pružanju socijalnih usluga u lokalnoj zajednici i četiri radionice za 15 mladih volontera. Tokom obuke, učesnici su obrađivali teme koje su važne za njihov budući volonterski rad sa korisnicima. Pred kraj projekta u „Zračku“ je počela realizacija radionica-časova veronauke, koju vodi veroučiteljica iz osnovne škole u Mačkatu, a koja je jedna od mladih volontera, učesnika obuke. Drugi učesnici obuke će se prema svojim afinitetima i sposobnostima uključivati u realizaciju različitih sportskih, edukativnih i kreativnih aktivnosti sa korisnicima.\nMedijskom kampanjom tokom projekta povećana je vidljivost rada Dnevnog boravka za decu sa smetnjama u razvoju u Čajetini i Volonterskog socijalnog servisa koji funkcioniše u okviru Zlatiborskog kruga, a prema rečima mr Zorice Milosavljević, predsednice Udruženja, još jednom je u Čajetini promovisana važnost građanskog aktivizma za poboljšanje kvaliteta života u lokalnoj zajednici, pre svega za pripadnike ranjivih društvenih grupa.


Kvalitetni i pristupačni geoprostorni podaci mogu uticati na rast BDP-a - Studio B\nKvalitetni i pristupačni geoprostorni podaci mogu uticati na rast BDP-a\nKvalitetni i pristupačni geoprostorni podaci mogu uticati na rast BDP-a Studio B\nDruštvoDrustvo Pocetna 04. 12. 2017. 18:08:24\nDa bi građani do geoprostornih podataka dolazili brže i efikasnije, Republički geodetski zavod radi na poboljšanju i digitalizaciji te usluge. Direktor te ustanove Borko Drašković na konferenciji posvećenoj novom projektu rekao je da kvalitetni i pristupačni geoprostorni podaci mogu uticati na rast BDP-a i do dva posto.\nSto osamdeset godina geodetske prakse u Srbiji Republički geodetski zavod proslavio je predstavljajući projekat koji će gradjanima omogućiti da do željenih podataka dodju u svakom trenutku, na bilo kom mestu, preko telefona, tableta ili kompjutera.\n“Pronađi, poveži, prikaži – Naše reči za budućnost” naziv je konferencije koja je okupila veliki broj gostiju iz sveta geodezije.\nTaj projekat Geozavod sprovodi u saradnji sa E upravom jer digitalizacija poslovanja, kaže direktor te ustanove Borko Drašković, utiče na brži privredni rast.\nDigitalizacija geoprostornih podataka je praksa najuspešnijih svetskih uprava koju je preporučila krovna organizacija svih katastarskih kartografskih institucija u Evropi, što će Geozavodu omogućiti novi savremeni pristup.


objavljeno 21. novembra 2019. 22. novembra 2019. od ADMIN OBNP\nU Opštoj bolnici Novi Pazar danas je svečano otvorena i sa radom počela Jedinica za moždani udar koja je bila preko potrebna. Uspešnom saradnjom ove zdravstvene ustanove i Ministarstva zdravlja, Opšta bolnica polako prerasta u ozbiljan regionalni zdravstveni centar.\nOpštoj bolnici Novi Pazar gravitira preko 300 hiljada pacijenata i to ne samo iz našeg već i okolnih gradova. Menadžment ove zdravstvene ustanove na čelu sa direktorom dr Mehom Mahmutovićem ulaže veliki trud da zdravstvo bude na još višem nivou a u tome pomaže i Ministarstvo zdravlja sa kojim započeta saradnja odlično funkcioniše. Današnjim otvaranjem i početkom rada Jedinice za moždani udar, po rečima neurologa dr Mirsada Đerleka, neurologija je upotpunjena i sada će pacijentima biti pružena daleko bolja zdravstvena usluga.\n“Mi smo sa ministrom zdravlja dr Zlatiborom Lončarom dogovarali da ovu bolnicu osavremenimo u svakom smislu i to uspevamo korak po korak a u prilog tome govori i današnje otvaranje Jedinice za moždani udar”, kazao je direktor Opšte bolnice Novi Pazar dr Meho Mahmutović.\nGrad Novi Pazar je jedan od gradova u Srbiji koji je ove godine najviše uložio sredstava za unapređenje zdravstva. „Iz budžeta smo za izradu projekata za izgradnju novih i renoviranje postojećih odeljenja izdvojili 36 miliona dinara, 19 miliona za izgradnju angio sale i oko 10 miliona za Dom zdravlja“ , kazao je gradonačelnik Nihat Biševac koji je obećao da će se u zdravstvo ulagati i ubuduće.


Psihoterapeut: Kockanje najteža zavisnost, kockari sve mlađi | Internet mediji\nPsihoterapeut: Kockanje najteža zavisnost, kockari sve mlađi\nAmerički psihijatri utvrdili su da patološki kockari zavise od adrenalina koje se luči prilikom kockanja. Gošća Novog dana, psihoterapeutkinja Jelena Manojlović, ističe da je kockanje najteža zavisnost i najteže se leči jer je je potpuno nehemijska, pa ne postoji blokator kao lek.\n"Lečenje kockanja bazira se na psihološkim mehanizmima odbrane koje osoba mora da nauči u procesu odvikavanja i učienju drugog vida ponašanja koji će da zameni kocku kao psihološku zavisnost", objasnila je psihološkinja iz SOS centra.\nManojlović ističe da je tanka granica između rekreativnog i patološkog kockanja, a da u poslednje četiri godine na lečenje dolaze sve mlađe i mlađe osobe. Psihoterapeutkinja navodi primer dečaka koji je sa 12 godina iz kuće ukrao 5.000 dinara kako bi ih uložio u kocku, što je pokazatelj da je osnovac već postao patološki kockar.\nDa im je dete u problemu, to jest da je postalo zavisnik od kocke, roditelji mogu da primete po popuštanju u školi, trošenju celog džeparca na kladionicu, nestanku novca i dragocenosti iz kuće, kao i po novim stvarima koje dete donosi u kuću, a nisu kupljene od novca koji daju roditelji.\nGošća Novog dana napominje da je veliki problem to što je kockanje društveno prihvatljivo, a kladionice se nalaze "na svakih 200 metara", od kojih većina ne poštuje zakonsku obavezu zabrane kockanja maloletnicima. Srbija je druga na Balkanu po broju kockarnica po glavi stanovnika, a neslano prvo mesto u ovoj kategoriji drži Bosna i Hercegovina.\nIz zatvora pravo na rulet\nManojlović kaže da je kockanje gora bolest od drugih jer je lečenje naporno, intenzivno i uporno, a da bi se sa njim počelo potrebno je da je kockar spreman da sarađuje.\n"Javljaju se roditelji i porodica, retko kad kockar, jedan od 100. I to obično ako su noć pre toga izgubili ogroman novac i shvataju da su u problemu, ali nikada se ne pojave na terapiji", kaže Manojlović i dodaje da kockari tek tokom terapije uviđaju svoje probleme i priznaju da su zavisnici.\nLečenje zavisnosti ove vrste sprovodi se hospitalizacijom, određenim vidom psihoterapije koja najviše odgovara pojedinačnoj osobi, kao i lekovima koji su samo propratni tokom terapije. Lečenje traje minimalno šest meseci, a obično godinu do dve dana.\nObjašnjava da su recidivi očekivani u prvih mesec dana, ali da su kockari povratnici retki jer se biraju osobe sa kojima će se raditi i koje će se lečiti. Kako kaže, odbijaju se oni koji nisu spremni za lečenje i koji reše da na terapiju dolaze da bi umirili roditelje i tako ih privoleli da im otplate dugove.\nOna ponavlja da je ovo najteži oblik zavisnosti i da se najteže leči, a to ilustruje primerom čoveka koji je posle više od dve godine provedne u zatvoru po puštanju na slobodu prvo otišao na rulet, umesto kući i porodici.


#Solferino2019 obilježile humanost, emocije, ljubav – Crveni križ FBiH\n#Solferino2019 obilježile humanost, emocije, ljubav\nAutor CK FBiH dana 24/06/2019\nItalijanski Crveni križ tradicionalno programom „Fiaccolata“ obilježava nastanak ideje Međunarodnog pokreta Crvenog križa i Crvenog polumjeseca, a koji je vezan za godišnjicu bitke kod Solferina (Italija) koja se desila 24. juna/lipnja 1859. Fiaccolata program svake godine okuplja sve veći broj volontera iz različitih nacionalnih društava Crvenog križa i Crvenog polumjeseca, koji učestvuju u različitim programskim aktivnostima, a završnoj ceremoniji prisustvuje hiljade volontera koje u jednu veliku porodicu povezuje sedam osnovnih principa našeg djelovanja.\nCrveni križ Federacije BiH ove godine organizovao je učešće u Fiaccolata programu, od 20. do 23. juna/lipnja 2019. godine.\n103 učesnika, volontera i profesionalaca iz strukture Crvenog križa Federacije BiH učestvovalo je u ovoj posjeti. Svi su imali priliku posjetiti Muzej Crvenog križa, koji kroz video, foto i arhivske materijale prikazuje organizaciju Crvenog križa, tačnije ideju njenog nastanka od 1859. godine, pa njeno djelovanje sve do danas.\nTradicionalni marš, put koji su prelazili oni koji su nakon bitke kod Solferina pomagali ranjenicima, prepješačilo je oko 10 000 volontera iz 140 nacionalnih društava CK svijeta.\nOve godine obilježavalo se 160 godina od bitke kod Solferina, te 100 godina postojanja IFRC-a.\nUčesnici su istakli da je nevjerovatan osjećaj biti na mjestu gdje je sve počelo.\nMali dio doživljenog možete pogledati na linku:


Izvor: ItRešenja.com, 01.Jul.2020, 00:28\nIzgleda da je era macOS X konačno završena. Apple je zvanično potvrdio da prelaze na macOS 11 sa novom Big Sur nadogradnjom posle skoro 20 godina OS X sistema. To znači da će korisnici ove jeseni konačno nadograditi verziju X na verziju 11.0.\nPrvobitna verzija macOS X, koji je Apple rebrendirao za iOS, watchOS i tvOS sa izdavanjem macOS Sierra 2016. godine, objavljena je u septembru 2000. godine kao javna beta verzija za 29,99 dolara. Sada je konačno došlo vreme da objavi macOS 11, što predstavlja novu eru i među uređajima, i među softverom. Ranije verzije macOS X sistema poznata...


"Balkan textile" po treći put u SD "Pendik" - SandzakHaber.Net , Sandžačke Internet Novine !\nNaslovna Srbija Ekonomija “Balkan textile” po treći put u SD “Pendik”\n“Balkan textile” po treći put u SD “Pendik”\nOd HaberNews - 21. Februara 2014. 1 252 Podeli na Fejsbuku\ntweet Novi Pazar – Prepoznatljivo poput promocije svetskog brenda, Novi Pazar i ove godine svoja vrata otvara za aktere i poznavaoce tekstilne industrije. U okviru trećeg međunarodnog „Balkan textile sajma, priliku da upoznaju rad konkurentskih firmi ali i ostvare partnerstva na tržištu, imaće pedesetak izlagača iz zemlje i regiona. Ovogodišnja manifestacija koja se održava od 27. februara do 1. marta staviće, prema najavama, u drugi plan do sada održane susrete ovog tipa u okruženju. Da sve bude u najboljem redu pobrinuće se, pored asocijacije MERIDYEN, upravo grad Novi Pazar i Sportsko sajamska ustanova „Pendik“. Posetioce sajma kao i same izlagače , i u smislu prezentacije sadržaja ali i kompletne organizacije događaja očekuje trodnevni, vrhunski osmišljen i po najsavremenijim kriterijumima pripremljen sajamski konceprt, što potvrđuje upravo Sajamsko sportska ustanova. Iz ustanove koja je za neverovatno kratak vremenski period dobila sva moguća priznanja na polju organizacije, i čiji rejting (u konstantnom porastu ) s razlogom zasenjuje mnogo zvučniju logistiku ovog tipa, poručuju da interesovanje za sajam tekstila nikada nije bilo veće. Upravo je to, prema njihovim rečima, najveći motiv da Novi Pazar kao domaćin trećeg „Balkan textile „ sajma ispuni izuzetno visoka očekivanja, pa i više od toga. Kapaciteti su, kada je o štandovima reč, odavno popunjeni, pa ipak, interesovanje kompanija da se u svojstvu izlagača predstave na sajmu ne jenjava. Na adresu organizatora svakodnevno stižu pitanja o mogućnostima da se izložbeni kapaciteti prošire i sva je prilika da će mnogi zainteresovani privrednici priliku za prezentaciju poslovanja, barem kada je Novi Pazar u pitanju, dobiti tek iduće godine. U odnosu na prošlogodišnju sajamsku ponudu, predstojeća manifestacija biće jača za desetak firmi svetskog ranga, a sami izglagači su jednoglasni u stavu da sajam tekstila zaslužuje mnogo više medijskog i svakog drugog prostora od dosadašnjeg, iako nema spora oko toga da se Novi Pazar tokom trajanja „Balkan textile“ manifestacije nalazi u fokusu domaće i inostrane javnosti. Prvi put, sajam je održan pre dve godine, kao rezultat izuzetne saradnje između grada Novog Pazara i turskih privrednika. Naišao je na izuzetan prijem u privredno proizvodnom krugovima, naročito zbog jedinstvenog koncepta, kojim ne promoviše gotove proizvode već repromaterijal neophodan u proizvodnim procesima tekstilne i industrije nameštaja. Nakon prva dva održana sajma, tokom kojih su uspostavljeni brojni poslovni konktakti i započeta zajednička poslovanja, novopazarske firme otvorile su vrata na mnogim do tada nedostupnim tržištima, i dobile priliku da ondašnjim kupcima prezentuju svoje gotove proizvode. Očekuje se da će i po broju inostranih posetilaca ovogodišnji „Balkan textile“ sajam nadmašiti postojeća iskustva, zbog čega u turističkom sektoru sa zadovoljstvom iščekuju 27. februar.\ntweet Prethodni tekstŠta Amerikanci misle o Ugljaninu?Sledeći tekstGradonačelnik Mahmutović primio predstavnike OEBS-a HaberNews\tPOVEZANE OBJAVEVIŠE OD AUTORA\n22. Februara 2014. at 13:49\nZaista lepa I korisna manifestacija,jedino kada bi medju onima koji obilaze standove bilo vise strucnjaka koji se razumeju u tekstilstvo kao ozbiljnu privrednu granu,a manje onih koji dolaze da budu vidjeni narocito u drustvu aktuelnih nosioca vlasti u N.Pazaru!


Potvrđeno pisanje portala InfoKG: Ovo su pomoćnici gradonačelnika Kragujevca | InfoKG - Gradski portal - Kragujevac - Najnovije vesti\nPotvrđeno pisanje portala InfoKG: Ovo su pomoćnici gradonačelnika Kragujevca\n15:00 | Petak, 11 09 2020\nPomoćnici gradonačelnika Kragujevca Nikole Dašića su Aleksandar Milošević koji je zadužen za realizaciju kapitalnih projekata i saradnju sa Vladom Republike Srbije, Zoran Rajović za nadzor nad investicijama u vanprivrednim delatnostima, Stefan Jovanović za omladinu i saradnju sa Univerzitetom i Boris Kovačević za međunarodnom saradnju, objavljeno je na zvaničnom sajtu grada Kragujevca. Kako InfoKG nezvanično saznaje, njima će se pridružiti i Mirko Čikiriz koji će biti zadužen za verske zajednice, a još uvek nije postavljen na tu funkciju, jer je i dalje državni sekretar u Ministarstvu pravde. Na taj način je potvrđeno pisanje portala InfoKG, kad smo pre petnaestak dana objavili imena ljudi koji će obavljati ovu funkciju, a to možete pročitati ovde: Evo ko je sve u igri za poziciju pomoćnika gradonačelnika.\nPortal InfoKG je krajem prošlog meseca objavi da će gradonačelnik Kragujevca imati pet pomoćnika, kao i imena ljudi koji će biti postavljeni na te funkcije. Nezvanična saznanja su potvrđena, s obzirom na to da je na zvaničnom sajtu grada Kragujevca objavljeno ko su pomoćnici gradonačelnika.\nDašić je za svoje pomoćnike izabrao Aleksandra Miloševića, Zorana Rajovića, Stefana Jovanovića, Borisa Kovačevića, a ostalo je još da na ovu funkciju bude postavljen i Mirko Čikiriz.\nPomoćnik gradonačelnika za realizaciju kapitalnih projekata i saradnju sa Vladom Republike Srbije je Aleksandra Miloševića iz Srpske napredne stranke, koji je bio šef kabineta bivšeg gradonačelnika Radomira Nikolića.\nPomoćnik gradonačelnika za nadzor nad investicijama u vanprivrednim delatnostima je Zoran Rajović iz Socijaldemokratske partije Srbije, koja je na izborima nastupila pod okriljem SNS-a pa je zahvaljujući tome i ušli u vlast, a potom oformili zasebne odborničke grupe. Inače, Rajović je i do sada obavljao ovu funkciju, a ovaj nekadašnji demokrata je za vreme vladavine Demokratske stranke bio i načelnik Šumadijskog upravnog okruga.\nPomoćnik gradonačelnika za omladinu i saradnju sa Univerzitetom je Stefan Jovanović iz Jedinstvene Srbije.\nPomoćnik gradonačelnika za međunarodnu saradnju je Boris Kovačević Šuma iz Građanskog pokreta “Kragujevačka priča i tolerancija”, koji je na izborima nastupio kao manjinska lista, pa je na taj način izbegao obavezujući cenzus i priklonio se vladajućoj koaliciji.\nMeđu pomoćnicima gradonačelnika naći će se i Mirko Čikiriz iz Pokreta obnove Kraljevine Srbije i biće zadužen za verske zajednice, nezvanično saznaje InfoKG. On još uvek nije stupio na tu funkciju, jer je i dalje državni sekretar u Ministarstvu pravde, a taj posao će obavljati do formiranja nove Vlade, pa će se nakon toga prebaciti na novo radno mesto.\nShodno ovome, to znači da je šest odbornika koji su nakon lokalnih izbora istupili iz Zajedno za Šumadiju ostalo kratkih rukava, bar što se tiče funkcija u izvršnoj vlasti.\nKompletnu raspodelu funkcija među strankama koje su deo vladajuće koalicije na čelu sa Srpskom naprednom strankom, kao i ko je koliki deo kolača vlasti dobio opširnije pročitajte ovde: Ko vlada gradom na Lepenici?\nEvo ko je sve u igri za poziciju pomoćnika gradonačelnika 18:00


Dan online - Ekonomija: Regulisaće saradnju - 2018-12-07\nEkonomija TRI DRŽAVNE UPRAVE POTPISALE MEMORANDUM Regulisaće saradnju\nUprava carina kao i uprave za bezbjednost hrane, veterinu i fitosanitarne poslove i Agencija za ljekove i medicinska sredstva potpisale su memorandum o saradnji. Memorandum, kako je saopšteno iz Uprave carina, potpisali su direktori tih uprava Vladan Joković, Vesna Daković i Milorad Drljević.\n– Memorandumom se bliže reguliše način saradnje između strana potpisnica, kao organa i institucija odgovornih za granične kontrole i postupke vezane za promet roba. Memorandum o saradnji je potpisan u cilju pojednostavljenja postupka carinjenja robe koje se uvozi/izvozi ili je u tranzitu kroz carinsko područje Crne Gore, kao i postupaka stavljanja roba usaglašenih sa propisima na tržište Crne Gore, a kako bi se osigurao visok nivo zaštite zdravlja i sigurnost potrošača i životne sredine. Memorandum je usaglašen i potpisan u okviru pripreme za buduću primjenu Dodatnog protokola 5 CEFTA sporazumu, čiji je glavni cilj olakšanje i povećanje obima trgovine u regionu. Uspostavljanje i unapređenje elektronske razmjene dokumenata i podataka između potpisnica memoranduma, te koordinacija i uspostavljanje prekogranične elektronske razmjene podataka između Crne Gore i zemalja potpisnica CEFTA sporazuma omogućiće da roba, primjenom prethodne analize rizika, sa mnogo manje zadržavanja nego što je to danas, stigne na odredište – piše u saopštenju.D.M.


Zašto Rikardo Gomeš nije igrao protiv Rostova? Ovo u Portugalu nikad nije doživeo!\nNapadač Partizana se već našao u problemu po dolasku u redove crno-belih. Znate već da je prvi problem bio sertifikat, koji su iz njegovog bivšeg kluba Nasionala oklevali da pošalju Partizanu, ljuti što ih je najbolji strelac napustio iako su mu… »\nIbro, šta kažeš sad?\nŠveđani su uspeli da prođu u nokaut fazu, gde će se sastati sa Švajcarcima. Reprezentacija Švedske je uspela da prođe grupnu fazu, i to kao prvi tim u svojoj grupi. Oni su bili u grupi F, zajedno sa Nemačkom, Meksikom i Južnom Korejom. Legenda… »\nPoznat i poslednji par prvog kola kvalifikacija za LŠ\nKraj preliminarne runde kvalifikacija dalo nam je i ovaj odgovor. Večeras je na Gibraltaru odigrana finalna utakmica preliminarnog turnira, na početku kvalifikacija za Ligu šampiona. Finale ove najslabije faze takmičenja odigrale su ekipe domaćeg… »


BZNR ~ Pogledaj teme - POGINUO RADNIK NA GRADILIŠTU U CENTRU BEOGRADA\nPoslao: Sre Jun 26, 2019 10:49\nJutros oko devet časova prekoputa Zoološkog vrta u Beogradu, kod zgrade Beko, poginuo je pedesetogodišnji radnik, potvrđeno je Insajderu u MUP-u. Iz Hitne pomoći za Insajder navode da je ekipa koja je izašla na teren mogla samo da konstatuje smrt.\nUprkos jasnim propisima, u Srbiji svake godine gine veliki broj radnika na svojim radnim mestima pa ja tako samo prošle godine stradalo najmanje 53 radnika, od kojih je trećina radila u građevinskom sektoru. Loša statistika nastavljena je i u 2019. godini, koju je država proglasila godinom bezbednosti i zdravlja na radu jer je od početka godine na radnim mestima stradalo najmanje devet radnika.\nNakon serije pogibije radnika krajem avgusta prošle godine, Zaštitnik građana pokrenuo je kontrolu, a pet meseci kasnije u razgovoru za Insajder Zoran Pašalić je naveo da na osnovu prvih zaključaka ne može da imenuje nijednu pojedinačnu instituciju kao odgovornu, već da su krivi svi.


Styling: Strategija uspešne kupovine\nYou are at:Home»Aktuelno izdanje»Styling: Strategija uspešne kupovine\nNeposredni povod za ovaj tekst je to što sam ovih dana (ponovo) postao svestan jednog fenomena koji se obično dešava dva puta godišnje, a to je shoping mania. Besmisleno je analizirati ovaj fenomen – jednostavno se pomirimo sa činjenicom da nam se na nekom podsvesnom nivou indukuje potreba, kojoj veoma teško odolevamo, da se ciklično bacamo u mahnitu potragu za odećom, jer shvatamo da “ništa nemamo da obučemo”.\nNajpogrešnija stvar je da ovaj proces pretvorimo u impulsivan – to je najbolji način da završimo sa gomilom diskutabilno odabranih komada odeće koji ne komuniciraju ni međusobno, a često ni sa nama samima. Međutim, ako se pridržavamo nekoliko osnovnih pravila ovo može da se pretvori u jedno divno iskustvo. No, pre svega i na početku, neophodno je da se oslobodimo nekolikih stvari kojima smo izloženi svakodnevno, a koje u najmanju ruku služe samo za izazivanje potpune konfuzije. Vama, damama, iznad svega…\nTekstu celosti možete pročitati u virtuelnom izdanju časopisa.


Rast BDP do tri odsto, inflacije do 12%, deficiti sve veći. .\nTanjug 23. juna 2022. 12:32\nBEOGRAD – Srbiju očekuje značajno usporavanje rasta BDP-a i ubrzavanje inflacije, izjavio je danas profesor Ekonomskog fakulteta u Beogradu Milojko Arsić na predstavljanju novog broja biltena „Kvartalni monitor“.\nPrilikom predstavljanja 68. broja „Kvartalnog monitora“, u izdanju Ekonomskog fakulteta Univerziteta u Beogradu i Fondacija za razvoj ekonomske nauke, Arić je rekao da i dalje postoji velika neizvesnost oko rasta BDP u ovoj godini, ali da je procena autora okupljenih oko tog izdanja da se može očekivati da on bude oko tri odsto.\nObjasnio je da na BDP, pored krize zbog rata u Ukrajini i cene energenata kao globalnih probleman, utiču i specifični problemi Srbije u sektoru energetike za koje nije, kako je rekao, najsigurnije kako će biti razrešeni.\n„Prilično izvesno je da će povećanje kamatnih stopa usporiti rast privrede dodatno“, rekao je on.\nArsić je ocenio da će inflacija biti veća i dugotrajnija nego što je predviđeno.\nObjasnio da su poremećaji na strani ponude nastali zbog kovida i rata, ali i da postoje sistemski razlozi, odnosno fiskalna i monetarna ekspanzija.\n„Očekujem da će se inflacija produžiti i na drugu polovinu 2022. godine. Sasvim izvesno da je za smanjivanje inflacije potrebno da se preduzmu restriktivne mere fiskalne i monetarne politike, da se povećaju kamate, smanji količina novca, smanji fiskalni deficit… Moglo bi se očekivati da ćemo godinu završiti sa 12 odsto inflacije“, rekao je on.\nDodao je da inflacija zavisi i od toga šta će Srbija uraditi sa cenama energenata koje su kod nas porasle znatno manje nego u EU.\n„Ako bi podigli cene gasa na nivo cene koju plaćamo pri uvozu, a cenu struje uskladili sa troškovima, imalli bismo dodatno povećanje inflacije“, rekao je Arsić i napomenuo da je na vladi izbor da li ćemo imati inflaciju ili će rasti dugovi.\nIstakao je da ograničene cene u energetici dovode do relativno velikog rast dugova, pre svega u Srbijagasu i EPS-u.\nOdgovarajući na novinarsko pitanje o ocenio Evrostata da Srbija ima najskuplju hranu i bezalkoholna pića u regionu, Arsić je ocenio da je to očekivano, jer su cene povezane sa nivoom razvijenosti.\n„Mi smo najrazvijenija zemlja na Zapadnom Balkanu, koji je najmanje razvijen deo Evrope. I onda je posledica da su naše cene nešto veće u većini oblasti nego u drugim zemljama tog regiona“, rekao je on.\nArsić je ocenio da su cene hrane očekivane i u skladu sa našim nivoom razvijenosti.\n„Iznenađuje me cena elektronike koja je ovde viša nego u EU što govori o tome da ovde postoje neka vrsta oligopola, dogovaranja o cenama, to je neočekivano“, rekao je on.\nDodao je da ako gledamo sve naše cene, one su niže nego u EU, te istakao da će kako se nivo razvijenosti bude približavao i cene rasti.\nOdgovarajući na pitanje o najavljenom povećanju penzija i plata on je rekao da treba sačekati da se vidi šta će biti usvojeno od tih najava posle konslutacija i sa MMF-om.\n„Mislim da ta najava nije primerena aktuelnoj fiskalnoj poziciji Srbije, niti kretanjima u oblasti inflacije. Nije dobro da se dodatno povećavaju rashodi za plate i penzije u ovakvim okolnostima“, rekao je on.\nNajavljeno povećanje uporedio je sa povećanjem penzija koje bi u 2023. donela švajcarska formula, koje bi sa sadašnjim rastom plata i inflacijom, po toj formuli, iznosilo oko 12 odsto.\n„Bilo bi mnogo bolje da se primeni švajcarska formula, da u ovakvim okolnostima ne budemo izdašniji, a da se onda u 2023. godini trudimo da rast inflacije bude što manji“, poručio je on.\nOcenio je da bi da tako moglo da se obezbedi realno povećanje standarda građana.\nArsić je naveo da i sama najava visokog rasta penzija i plata, povećava inflaciona očekivanjna.


Повећање запослености и очување радних места у врху приоритета\nHomeEkonomijaPovećanje zaposlenosti i očuvanje radnih mesta u vrhu prioriteta\nZlatibor, 8. oktobar 2021.\nDržavni sekretar Ministarstva privrede Vlade Republike Srbije Milan Ljušić prisustvovao je, u ime ministarke Anđelke Atanasković, svečanom otvaranju Međunarodnog foruma o saradnji, koji organizuju Razvojna agencija Srbije i Razvojna agencija Republike Srpske na Zlatiboru.\nLjušić je tom prilikom istakao da srpska privreda danas beleži dobre rezultate zahvaljujući predanom radu privrednika, napomenuvši da je Vlada uložila značajna sredstva kako bi očuvala privredu, koja je u prethodnoj godini bila pogođena koronavirusom.\nOn je pohvalio poslovanje sektora malih i srednjih preduzeća, istakavši da je to rezultat kontinuiranog rada i državne politike u proteklih deset godina.\nMinistarstvo je nastavilo sa subvencionisanjem malih i srednjih preduzeća i imamo velike planove za naredni period, naveo je državni sekretar, dodajući da je u toku kreiranje strategije za razvoj ovog sektora, kojom ćemo se fokusirati na neke nove teme, kao što su digitalizacija i Zelena agenda.\nPosebno ćemo se posvetiti ravnomernom regionalnom razvoju i pružanju podrške nerazvijenim opštinama, istakao je on i poručio da je u vrhu prioriteta Vlade rad na povećanju zaposlenosti i očuvanju radnih mesta.\nPored državnog sekretara Ljušića, na svečanom otvaranju govorili su vršilac dužnosti direktora Razvojne agencije Srbije Radoš Gazdić i direktor Razvojne agencija Republike Srpske Marinko Đukić.\nNakon toga, Gazdić i direktor Agencije za mala i srednja preduzeća Republike Bugarske Bojko Takov potpisali su Memorandum o saradnji.\nMeđunarodni forum o saradnji okupio je veliki broj privrednika iz zemalja regiona i EU, predstavnike državnih institucija i privrednih komora, razvojnih agencija i drugih organizacija koje pružaju podršku privredi s ciljem razmene iskustava, promovisanja njihovih proizvoda i usluga, kao i uspostavljanja novih poslovnih kontakata i buduće saradnje, navodi se u saopštenju.


Bocan Harčenko: Situacija oko KiM i BiH zabrinjava, Rusija gura stav koji odgovara Beogradu | Radio Kosovska Mitrovica\nBocan Harčenko: Situacija oko KiM i BiH zabrinjava, Rusija gura stav koji odgovara Beogradu\n9. February, 2021 18:08 |\nSituacija oko Kosova i Metohije i Bosne i Hercegovine veoma zabrinjava, upozorava ambasador Rusije u Beogradu Aleksandar Bocan-Harčenko. Ističe da je pristup Beograda u dijalogu sa Prištinom pošten i da je neophodno postići rešenje, koje može da potvrdi Savet bezbednosti UN, a koje će na prvom mestu zadovoljiti nacionalni interes Beograda.\nAleksandar Bocan-Harčenko kaže da ne ohrabruju poruke Zapada u kojima se insistira na priznanju tzv. nezavisnosti Kosova, ali i pokušaju da se Republici Srpskoj oduzmu ovlašćenja garantovana Dejtonskim sporazumom i ističe da Rusija u kontaktima sa međunarodnim partnerima “gura” stav koji odgovara Beogradu.\n“Rusija nije učesnik dijaloga, ali je stalna članica SB UN i prati situaciju oko KiM uz stalnu i veoma dobru razmenu informacija i mišljenja sa Beogradom, što je bio slučaj i u telefonskom razgovoru ruskog i srpskog predsednika Vladimira Putina i Aleksandra Vučića pre nekoliko dana”, navodi ruski ambasador u intervjuu za Tanjug.\n“Ministar Lavrov je govorio o nemogućnosti pritisaka i kršenja suvereniteta na Zapadnom Balkanu, imajući na umu, osim KiM, i pitanje BiH i prevelikih aktivnosti visokog predstavnika. To vidimo kao mešanje u unutrašnje stvari BiH, koja je nezavisna država, a ne protektorat”, ističe Bocan-Harčenko.\nOn podseća da je u regionu mnogo otvorenih pitanja i da problemi nisu novi, ali da je sve više pritisaka i neprihvatljivih izjava koje dolaze iz Prištine, BiH, ali i sa Zapada, a političku situaciju u Prištini vidi kao “nestabilnu” uz ocenu da je teško predvideti kada će biti nastavljen dijalog sa Beogradom, pod okriljem Evropske unije, i kakvi će biti njegovi rezultati.\n“Zabrinjavajuće poruke iz Prištine”\n“Na KiM su izbori, u ovom trenutku dijalog nije moguć i to je stav Miroslava Lajčaka i EU. Ne zna se kada će se dijalog nastaviti, a teško je reći kakvi će biti rezultati. Situacija na Kosovu se nije poboljšala za srpsko stanovništvo, nema osećaja bezbednosti, a previše je tenzija i napetosti od strane kosovoalbanske političke elite”, kaže Bocan-Harčenko.\nOn dodaje da zato, uz zabrinjavajuće poruke iz Prištine, ali i iz pojedinih zapadnih zemalja da je rešenje kosovskog čvora navodno moguće samo uz priznanje tzv. nezavisnosti Kosova, zabrinjava to što su ostala pitanja “sporedna” i što se najavljuje da će se ona rešavati nakon priznanja.\nNa podsećanje da je po stupanju na dužnost ambasadora u Beogradu rekao da će pokušati da se, “rame uz rame” sa Srbijom, izbori da se međunarodno pravo vrati u region, pre svega po pitanju KiM, i pitanje koliko je uspeo u tome, kaže da se “teško utvrđuje međunarodno pravo u regionu, ali ohrabruje što sa Srbijom imamo najbolju saradnju, razumevanje, istovetan pristup…”\n“Što se tiče Kosova, Srbija ima ključnu ulogu, pa jednu od ključnih – što se tiče BiH”, zaključuje Bocan-Harčenko.