Foto: Srna | Portal Indikator.ba uručio priznanja za najbolje poteze u turizmu\nSrna 15.12.2018 10:55\nSARAJEVO - Predstavnici poslovnog portala "Indikator" uručili su Klasteru zdravstvenog turizma Republike Srpske priznanje za najbolje poteze u turizmu u sezoni ljeto 2018. godine.\nU ime Klastera, priznanje je primila predstavnik Privredne komore Republike Srpske Vinka Mićić, dok su prizanja za najbolji potez u turizmu uručena i opštini Cazin, te hotelu "Bank" u Kiseljaku, saopštio je "Indikator".\nObrazlažući dodjelu priznanja dobitnicima, vođa projekta Hajdar Arifagić rekao je da osnivanje Klastera zdravstvenog turizma u Srpskoj nagrađeno zato što je definisan prioritetni proizvod, zdravstveni turizam, koji se može isključivo razvijati po načelu održivosti.\nPrema njegovim riječima, istovremeno je utvrđen profil posjetilaca koji bi tu trebalo da dolaze, a realizovana je investicija u više banja, na različitim lokacijama, što je objedinilo cjelokupnu ponudu i formiralo integrisani turistički proizvod, s istom tematikom.\nUrednik portala Borivoje Simić rekao je na dodjeli priznanja da je ovaj projekat nezavisan i neprofitan, te istakao da je veoma bitan u vrijeme kada se BiH suočava sa izazovima odliva ljudskog potencijala i nedostatka kvalifikovanih kadrova, a što je evidentno i u turizmu.\nPrema njegovim riječima, pri izboru najboljeg poteza vrednovani su projekti koji će zaustaviti depopulaciju prostora i obezbijediti održivi razvoj, te omogućiti otvaranje novih radnih mjesta.\nZa izbor najboljih poteza u turizmu, u konkurenciji je bilo 122 poteza, odnosno poslovne odluke i aktivnosti kompanija, institucija, turističkih zajednica i drugih zaposlenih u turizmu, a da su tri najbolja odabrana uz pomoć konsultanata na projektu.\nIzbor najboljih poteza za ljeto ove godine "Indikator" je obavio uz stručnu konsultantsku pomoć dekana Visoke škole za turizam i hotelijerstvo Trebinje Obrena Gnjato, te profesora Sveučilišta Dubrovnik Ivane Pavlić.


Nameštaj po meri, Obrovac :: Daibau.rs\nNAMEŠTAJ PO MERI, OBROVAC\nTražim dobrog majstora za nameštaj po meri: Skupili smo i proverili majstore za nameštaj po meri, koji rade u mestu Obrovac i okolini. Pošaljite potražnju i zainteresovani majstori za nameštaj po meri će vas kontaktirati za pregled, predračun i ponude.\tUgodan majstor za nameštaj po meri Obrovac više\nSa iskustvom dužim od 7 godina i veoma unikatnim i neuobičajenim zanatom, stolarska radionica Skolio je verovatno jedina u regionu koja se bavi ovim zanatom. Naša mala ekipa veoma stručnih majstora/s...\nPreduzeće Ivex Enterijer iz Šida aktivno je na tržištu od 2015. godine i od tada do danas se uspešno bavi izradom nameštaja po meri. U našoj ponudi možete pronaći kuhinje, nameštaj za dnevne, dečije i...\nMi smo kvalitetni proizvođači sprava za igranje, izvodimo usluge više od 3 godina. Naša ekipa može da napravi manje i srednje radove. Primarno se bavimo sa radovima za drvena fasada. dečje sobe izvodi...\nFirma Univer Design iz Ruskog Krstura aktivna je na tržištu od 2014. godine i uspešno se bavi izradom i montažom nameštaja po meri. U našoj ponudi možete pronaći kuhinje po meri, ugradne plakare, rega...


Meridianbet i Danijel Alibabić: Važna donacija za dom zdravlja u Baru – Reprezentacija.me\nImajući u vidu kriznu situaciju, najveći domaći humanitarac, kompanija Meridianbet zajedno sa poznatim pjevačem Danijelom Alibabićem pritekla je u pomoć medicinarima koji se već godinu dana bore za živote, kako u domu zdravlja Bar tako i širom Crne Gore.\nTako je ovom prilikom domu zdravlja u Baru uručena vrijedna donacija u vidu prenosivih EKG aparata i aparata za mjerenje krvnog pritiska.\nDonaciju je primila direktorica doma zdravlja Branka Purlija i glavna sestra Burić Dušica.\nZadnjih desetak dana situacija u Baru se stabilizovala i ide ka boljem. Od srca hvala Meridianu na ovoj donaciji, u ime naših zaposlenih, ali i ostalih ustanova koje već mjesecima pomažete – riječi su direktorke Branke Purlije.\nVelika kampanja humanosti kompanije Meridianbet traje više od godinu dana, i do sada su njeni zaposleni, kao humanitarci bez premca, obišli više od 15 gradova i opština Crne Gore uputivši pakete donacija u novcu, medicinskoj opremi i drugim potrepštinama.\nKako saznajemo od predstavnika kompanije Meridianbet, ovo je samo još jedna od donacija koju su imali u planu, i u narednom periodu nemaju namjeru da prestanu sa pružanjem pomoći onima kojima je najpotrebnija, kao i da je u ovim trenucima najbitnije pokazati volju za brži izlaz iz cjelokupne situacije.\nmeridian donacija bar\nKampanja “Uz naše heroje”: Ostros dobio aparate koji život znače\nSjajna donacija njima ce to sigurno dosta da znaci bravo…


Sindikat u RS-u: Sada ni povećanje plaća ne bi zadržalo građevinare – Biznis.ba\nNaslovnaBiHSindikat u RS-u: Sada ni povećanje plaća ne bi zadržalo građevinare\nSindikat u RS-u: Sada ni povećanje plaća ne bi zadržalo građevinare\nobjavljeno 01. avg 2019. u 11:09\nPoložaj radnika u građevinarstvu u RS-u je težak i ovaj sektor je konstantno suočen sa odlivom radne snage. Poručeno je ovo danas iz Sindikata građevinarstva i stambeno-komunalne djelatnosti RS-a.\nPredsjednica ovog sindikata Dragana Grabičić podvukla je da takva situacija nije “trgla poslodavce” da im povećaju plate kako bi ljude zadržali u RS-u.\n– Nažalost, došlo je vrijeme da sada ni povećanja plaća ne bi zadržalo radnike – kazala je Grabičić.\nOna je istakla da je prosječna plaća u građevinarstvu 630 KM, a oni sa srednjom stručnom spremom imaju oko 450 KM, dok je prosječna plaća u RS-u oko 900 KM.\nOsim toga, među najvećim problemima u građevinskom sektoru su što nemaju granskog kolektivnog ugovora, radnici su “ostavljeni na milost i nemilost dobrih i loših poslodavaca”, te problem zaštite radnika na radu.\n-Poslodavci su dobili velike benefite od Vlade RS-a, ali se pokazalo da nisu baš raspoloženi da to podijele sa radnicima – dodala je.\nSilvana Radulović, predsjednica sindikata Instituta za urbanizam, građevinatsrvo i ekologiju RS-a istakla je da su oni prije oko godinu i po imali oko 140 radnika, a sada ih ima manje od 70.\n– Nismo dobili sedam plaća. Sve je to dovelo do odliva kvalifikovane snage, koje stranci dočekuju raširenih ruku. Institut može doći u situaciju da bude zatvoren, likvidiran ili dođe u privatne ruke – kazala je Radulović.


Pešaci najviše stradaju u saobraćajkama - Televizija LeskovacTelevizija Leskovac\n« Velimir Ilić: Vlada će da finansira proširenje poplavljenih kanala\nGradonačelnik umirio trafikante, „Interlemind“ nastavlja sa… »\nObjavljeno: 11 jul, 2014 | Autor: TVL\nLeskovac – Od početka godine na području grada Leskovca evidentirano je 27 saobraćajnih nezgoda u kojima su učesnici bili pešaci.\nU ovim nezgodama jedan pešak je poginuo, 7 je zadobilo teške telesne povrede, a 19 lake, podaci su Policijske uprave Leskovac.\nPešaci su, prema rečima stručnjaka, najranjivija kategorija učesnika u saobraćaju, a statistički podaci ukazaju da su posebno ugrožene starije osobe.\n„Neke od situacija koje su se pokazale kao najkritičnije kada govorimo o stradanju pešaka su – prelazak preko kolovoza van pešačkog, neoprezan izlazak na kolovoz između parkiranih automobila, ispred ili iza autobusa nakon što putnici izađu iz njega“ kaže Boban Zdravković, portparol PU Leskovac.\nCilj pojedinih akcija koje preduzimaju policijski službenici je preventivno delovanje kako bi pešaci bili upoznati sa svojim pravima, ali i obavezama u saobraćaju, ističu u Policijskoj upravi Leskovac.\n„Ukoliko se pešak kreće ili zadržava na kolovozu, ako iznenada stupi na ulicu ili ne pređe preko pešačkog prelaza, ako na pešačkom prelazu na kojem je saobraćaj regulisan svetlosnim saobraćajnim znacima ne postupa u skladu sa tim znacima novčana kazna propisana zakonom je 5 hiljada dinara. U ovim slučajevima policijski službenik će onome ko je učinio prekršaj na licu mesta izdati prekršajni nalog“ objašnjava Zdravković.\nZakonodavac je predvideo i strožiju sankciju ukoliko pešak koji nepropisno učestvuje u saobraćaju sa sobom vodi dete do 12 godina starosti.


STIŽE NOVI LANAC Sa jeftinom robom rade već u Sloveniji, Rumuniji i Bugarskoj, a od jeseni i u SRBIJI\nEvropski maloprodajni lanac odevnih predmeta i opreme za kuću, PEPCO, planira ulazak na tržište Srbije, gde će, kako najavljuje, prve prodavnice otvoriti na jesen.\nSrbija će tako postati trinaesto evropsko tržište na kome posluje poljska kompanija PEPCO. Ovaj lanac planira da otvori 30 prodavnica u prvoj godini rada u Srbiji, navodi se u saopštenju kompanije.\nU planu je da prva PEPCO prodavnica u Srbiji bude otvorena u oktobru 2020. godine, u Beogradu, odmah nakon ulaska na italijansko tržište u septembru.\nIz kompanije navode da u ovoj fazi traže i druge pogodne lokacije širom Srbije. Konkurs za posao u PEPCO prodavnicama je već otvoren, a planiraju da do kraja 2020. zaposle 100 radnika.\nPEPCO je maloprodajni lanac koji u ponudi ima odeću za celu porodicu i opremu za kuću po niskim cenama. Ima preko 2.000 prodavnica u Češkoj, Hrvatskoj, Estoniji, Letoniji, Litvaniji, Mađarskoj, Poljskoj, Slovačkoj, Sloveniji, Rumuniji i Bugarskoj, a u septembru otvara prve prodavnice i u Italiji.\nOvaj brend je nastao 2004. godine u Poljskoj.\n"Veoma smo srećni što ulazimo na srpsko tržište i jačamo prisustvo u Adria regionu nakon što smo otvorili prodavnice na hrvatskom i slovenačkom tržištu", izjavio je Marcin Stanko, direktor operacija za centralnu i istočnu Evropu u PEPCO-u, koji je uveren da će njihovi proizvodi privući pažnju i zadovoljiti potrebe stanovnika Srbije.\nRESTRUKTURIRANJE Najveći britanski prodavac ukida 4.500 radnih mesta\nKRAH ČUVENOG MODNOG LANCA Do kraja godine zatvaraju još 100 objekata\nNOVI KONCEPT POPULARNOG LANCA BRZE HRANE Posluženje samo za ljude kojima se žuri\nNAJVEĆI PAD NEMAČKE MALOPRODAJE OD JANUARA 2007. Vlada izmenila prognozu za ovu godinu


Ivanišević u Mostaru: Međuregionalno umrežavanje sa strateškim partnerima u oblasti privrede i turizma; dobitnik mostarske povelje Lumina Mostariensia\nMostar, 26. avgust 2021. - Pokrajinski sekretar za privredu i turizam, dr Nenad Ivanišević, prisustvovao je i uzeo učešće u regionalnoj konferenciji u Mostaru, posvećenu privredi u regionu, kao i multimodalnim evropskim koridorima.\n,,Ideja jeste da na ovakav način, aktivnim učešćem i umrežavanjem sa našim strateškim partnerima u regionu, osnažimo privredu i preduzetništvo u našoj zemlji i AP Vojvodini, ali i da se međuregionalno povežemo kako sa javnim, tako i sa privatnim sektorom u regionu", rekao je sekretar Ivanišević.\nOn je dodao da je od izuzetne važnosti međuregionalna saradnja i na polju kreiranja jedinstvenog turističkog proizvoda, koji bi region kao turističku celinu ponudio na najefikasniji način evropskom i svetskom turističkom tržištu.\nIvanišević je danas učestvovao na međunarodnom panelu posvećenom multimodalnim koridorima i njihovom uticaju na privredu turizam u regionu i Evropskoj uniji, kao i na panelu posvećenom socijalnim izazovima u evropskim makroregijama.\nOvo je prva zajednička konferencija foruma jadransko-jonskih privrednih komora i Dunavskog biznis foruma.\nOno što je obeležilo ovu značajnu regionalnu konferenciju i susrete jeste svakako ddoela prestižne nagrade pod nazivom Mostarska povelja, koje je održano večeras u ovom prelepom gradu pred brojnim eminentnim zvanicama iz regiona.\nPriznanje se dodeljuje kao podstrek za jačanje i razvoj prosperiteta u okviru regiona.\nMostarska povelja je novoustanovljeno priznanje koje zajednički dodeljuju Jadransko-jonski i Podunavski region, u čast onih uglednika, javnih radnika i drugih delatnika i institucija koji doprinose unapređenju saradnje u svim oblastima privrednog i društvenog stvaralaštva.\nPokrajinski sekretar za privredu i turizam, dr Nenad Ivanišević, jedan je od dobitnika ovog prestižnog priznanja i tom prilikom je istakao značaj međuregionalne saradnje i povezivanja svih ključnih aktera, institucija i pojedinaca u regionu, u cilju jačanja svih grana privrede, preduzetništvo, a posebno u pogledu kreiranja jedinstvenog turističkog proizvoda regiona.\nOvo značajno priznanje simboliše uspeh i prema rečima organizatora, ono je most koji ne poznaje i ne priznaje granice, ono je radost u stvaranju i sreća ovaploćene vizije.\nOvogodišnji dobitnici iz Republike Srbije su, pored sekretara Ivaniševića, i generalni direktor kompanije ,,Trajal" iz Kruševca, Miloš Nenezić, i pesnik Pero Zubac.


Beta-AFP , Mashable , Guardian\nKadar iz četvrte epizode sedme sezone "Igre prestola"\nU poruci šefu HBO-a Ričardu Pleperu, koju je objavio sajt Mahsable, hakerska grupa je navela da je "nabavila važne informacije" tokom napada koji im je omogućio da se domognu oko 1,5 terabajta podataka.\nPoruka Plepleru je objavljena nedelju dana pošto je procurila nova epizoda popularne serije "Igre prestola", iako HBO tvrdi da dva incidenta nisu povezana. Uprkos tome, pomenuta, četvrta epizoda sedme sezone oborila je sve rekorde gledanosti na HBO.\nHakeri su potvrdili da poseduju dokumenta "visokog stepena poverljivosti", uključujući tu ugovore i detalje o zaposlenima. "Gardijan" tvrdi da jedan dokument izgleda kao lista glumaca iz "Igre prestola" sa privatnim brojevima telefona i i-mejl adresama Pitera Dinklidža, Emilije Klar, Line Hidi i ostalih.\n"Želimo XXX dolara da bismo prestali da objavljujemo vaše dokumente", naveli su hakeri bez preciziranja cifre, ali veruje se da se radi o 12 do 15 miliona dolara.\nU snimku se kaže da "HBO izdvaja 12 miliona dolara za marketinška istraživanja i pet miliona za reklamiranje sedme sezone 'Igre prestola'", a ta kuća se poziva da "pronađe još jedan budžet za one koji je reklamiraju".\nHakeri dodaju da godišnje naprave dva upada ove vrste i da je njihov prihod 12-15 miliona dolara godišnje, te da zahtevaju od HBO da im isplati šestomesečnu zaradu u bitkoinima "i nestaćemo sa vaše mape".\nHBO je saopštio da je curenje podataka bilo očekivano posle hakerskih napada i da je "istraga u toku".\nTa mreža je navela da je "jedan broj i-mejlova javno prikazan, ali da nema razloga da se veruje da je čitav interni sistem poruka kompromitovan".\n"Radimo po čitave dane sa društvima za sajberbezbednost i snagama reda da bi rešili ovu situaciju", kaže se u saopštenju.


Vesti, 11.08.2017, 11:30 AM\nSajber kriminalci koji su hakovali servere američke kablovske televizije HBO izgleda su odbili ponudu od 250000 dolara na ime otkupa koju im je dao izvršni direktor kompanije, a njegov email sa ovom ponudom prosledili medijima.\nU emailu koji im je poslao direktor HBO od napača je traženo da ne objavljuju 1,5 terabajta podataka koje su ukrali sa servera HBO tokom poslednjih šest meseci.\nMeđutim, napadač koji se predstavlja kao gospodin Smit, objavio je u dva navrata nešto od ukradenih podataka.\nNapadači su zapretili i da če objavljivati delove ukradenog materijala svake nedelje sve dok im HBO ne isplati sumu koja je jednaka ukupnom iznosu plata za šest meseci. Grupa se hvalila da su već iznudili između 12 i 15 miliona dolara od drugih kompanija na ovaj način, što znači da su od HBO napadači tražili najmanje 6 miliona dolara.\nDirektor HBO je u emailu zatražio od npadača da sačekaju nedelju dana dok kompanija ne prikupi sredstva za isplatu. U znak dobre volje, HBO je bio voljan da isplati 250000 dolara u formi nagrade za pronađene bagove, koje kompanija isplaćuje hakerima koji ih pronađu i prijave kompaniji.\nNe zna se šta su napadači odgovorili direktoru HBO, ali s obzirom da su prosledili ovaj email medijima, izgleda da nisu bili oduševljeni ponudom. Ne zna se ni da li su ipak prihvatili ponuđenih 250000 dolara, a zatim objavili email da bi izvršili pritisak na HBO.\nKada su prvi podaci procureli, među njima se našao i scenario za 4. epizodu sedme sezone serije "Game of Thrones", kao i neprikazane epizode serija "Ballers" i "Room 104".\nU drugom navratu, sajber kriminalci su objavili scenario 5. epizode serije "Game of Thrones", kao i tehničke detalje o internoj mreži HBO, lozinke administratora i email prepisku potpredsednika HBO za filmski program Leslija Koena. Napadači su sledeće curenje podataka najavili za 13. avgust.\nHBO se još uvek nije oglasio ovim povodom.\nRestrikcije koje je američki predsednik Donald Tramp potpisao pre desetak dana, između ostalog, znače da Huawei neće moći da koristi softver i ha... Dalje\nMicrosoft je još jedna od američkih kompanija za koju se očekuje da će prekinuti svoje veze sa Huaweijem nakon što je prošle nedelje američki ... Dalje\nIstraživač Anurag Sen otkrio je ogromnu bazu podataka koja sadrži privatne kontakt informacije, uključujući brojeve telefona i email adrese oko ... Dalje\nLaptop koji je namerno zaražen sa šest ozloglašenih malvera, uključujući čuvene malvere WannaCry i ILoveIou, prodaje se na aukciji u SAD kao um... Dalje\nOsnivač kompanije Huawei, Ren Žengfej, komentarišući najnoviji potez američke administracije usmeren protiv kineske kompanije, rekao je da SAD "p... Dalje


EU I SAD očekuju formiranje vlade u Makedoniji\nEvropska unija (EU) i Sjedinjene Američke Države (SAD) pozdravile su mirne izbore u Makedoniji i izrazile očekivanje da će biti formirana vlada koja će sa opozicijom provesti demokratske reformske prioritete.\nU odvojenim izjavama koje se prenose u Skoplju, EU i SAD su navele da smatraju da su izbori prvi korak ka izlasku iz krize i da je na tom putu ključno ispunjavanje demokratskih reformskih prioriteta iz izvještaja koje je prošle godine napravio Rajnhard Pribe, i u kojem se ukazuje šta ne valja u Makedoniji i šta treba uraditi.\nPoruke Amerike i EU su upućene nakon što je Državna izborna komisija (DIK) Makedonije objavila preliminarne rezutate vanrednih parlamentarnih izbora, prema kojima je najviše mandata osvojila VMRO DPMNE – 51, u parlamentu koji ima 120 poslanika. Socijaldemoratski savez Makedonije (SDSM) je dobio 49 mandata, a albanski DUI, koji je posljednjih osam godina bio u koaliciji sa VMRO DPMNE, 10 mandata, Pokret Besa pet, Alijansa za Albance tri, a DPA dva.\nAmerički Stejt department je ohrabrio partije da formiraju novu vladu koja će raditi konstruktivno sa opozicijom na sprovođenju demokratskih reformi, što bi intenziviralo proces evroatlantskih integracija, posebno u pogledu vladavine prava.\n"Želim da uvjerim građane Makedonije da će pri ovim naporima u SAD imati partnera“, rekao je portparol Stejt departmenta Džon Kirbi.\nVisoka predstavnica za vanjske poslove EU Federika Mogerini i komesar za proširenje Johanes Han su u zajedničkoj izjavi poručili da nova vlada zajedno treba da sprovede reforme kojim će biti pojačana vladavina prava.\n"Vlada i opzicija treba da produže da provode prethodne političke dogovore u cjelini, uključujući i podršku radu Specijanog tužilaštva za prisluškivane razgovore", naveli su predstavnici EU.\nLider VMRO DPMNE Nikola Gruevski, kojeg je njegova stranka najavila kao mandatara, ocijenio je da nova vlada treba što brže da bude formirana i da se snažnim tempom vrati na put ekonomije i svih reformi, uključujući one povezana sa članstvom u EU i NATO.


Aleksandar Šapić poklanja svoje medalje u humanitarne svrhe\nAleksandar Šapić poklanja sve svoje medalje u humanitarne svrhe\nAleksandar Šapić, proslavljeni vaterpolo reprezentativac Srbije, predsednik Opštine Novi Beograd i osnivač Humanitarne fondacije Novi Beograd, odlučio je da na stavi na licitaciju 24 medalje osvojene na Svetskim i Evropskim prvenstvima, Svetskoj ligi, Svetskom kupu i Olimpijskim igrama, kao i medalje iz klupskih takmičenja, Kupa šampiona i Len kupa. Sav prikupljeni novac biće usmeren korisnicima Humanitarne fondacije Novi Beograd.\nOvom prilikom, Fondacija Novi Beograd je predstavila i novu funkcionalnost sajta www.BudiHuman.rs – humanitarne aukcije, putem kojih će svi građani moći da poklone svoje vredne predmete, a sav prihod od sredstava dobijenih na aukciji ići će u humanitarne svrhe.\nAleksandar Šapić je za reprezentacije Jugoslavije, Srbije i Crne Gore i Srbije odigrao 385 utakmica i postigao 981 gol. Osvojio je tri medalje na Olimpijskim igrama (srebro i dve bronze), četiri na Svetskim prvenstvima (zlato, srebro i dve bronze), pet na Evropskim prvenstvima (tri zlata i dva srebra), pet u Svetskoj ligi (četiri zlata i jedno srebro), dve na Svetskom kupu (zlato i bronza) i jednu na Mediteranskim igrama (zlato).\nPrenosimo izjavu Aleksandra Šapića, datu povodom ovog šampionskog gesta:\nOdluku o ovom gestu sam doneo još prošle godine, motivisan teškim životnim pričama i bolestima mališana koji su korisnici naše Fondacije. S ozbirom da smo imali Humanitarnu fondaciju već godinu dana i da smo se susretali sa velikim životnim dramama, hteo sam da pokažem da ne postoji ništa vrednije od ljudskog i dečijeg života. Bilo nam je potrebno nekoliko meseci da napravimo sajt za aukcije po svetskim standardima i to smo upravo uspeli da uradimo. Na taj način smo sistemski rešili da svako ko želi da donira neki vredan predmet ima uslove da to uradi i da zna gde je završio novac od tog predmeta.\nMedalje su nešto najvrednije što ja imam u životu, ne računajući samo porodicu i svoju decu. Hteo sam da pokažem da su materijalne stvari u životu minorne, bez obzira koliko nam značile, u odnosu na jedan spašen ljudski život.\nŽeleo sam da svojim primerom probudim u ljudima nešto što sam siguran da svako od nas ima. Nadam se da ovaj moj čin neće biti usamljen i da ću biti samo prvi od mnogih, kako javnih ličnosti, tako i ljudi dobre volje koji se ne bave javnim poslom, a možda imaju neke vredne predmete koje bi mogli da daju u humanitarne svrhe.\nInternet stranica na kojoj će biti istaknute medalje nalazi se u sklopu sajta budihuman.rs. Svaki predmet će biti na licitaciji po nekoliko meseci da bi dobio odgovrajuću zainteresovanost i postigao što veću cenu.\n« Aleksandra Kovač – Ljubav\nTV Studio B – Čisto lice Srbije – potpisivanje ugovora PKB i Moja Srbija »


subota, 9. mart 2019. 19:41h\nU Gradskoj upravi grada Pančeva 7. februara održana je Osnivačka skupština Unije poslodavaca grada Pančeva Grad Pančevo\nZbog toga je 27. februara u Gradskoj upravi grada Pančeva održana Osnivačka skupština Unije poslodavaca grada Pančeva.\nOsnivačkoj sednici prisustvovali su i gosti – predstavnici Unije poslodavaca Srbije, Unije poslodavaca Vojvodine i lokalnih Unija iz Vojvodine. Privrednike je pozdravila Suzana Jovanović, članica Gradskog veća zadužena za rad, zapošljavanje i socijalnu politiku.\nGradonačelnik Pančeva, Saša Pavlov izjavio je ovim povodom da mu je izuzetno drago da nakon Osnivačke skupštine Unije poslodavaca, grad Pančevo dobija instituciju koja u narednom periodu u saradnji sa sindikatom i lokalnom samoupravom treba da bude osnova za organizovanje poslodavaca i okosnica socijalnog dijaloga.\nU prethodnom periodu ispunjeni su svi formalni i institucionalni uslovi za formiranje Unije poslodavaca, kao preduslova za osnivanje Socio-ekonomskog saveta grada Pančeva radi unapređenja i organizovanja socio-ekonomskog dijaloga na lokalnom nivou i koordinacije sa pokrajinskim i republičkim institucijama. S jedne strane, mi tako i formalno ispunjavamo jednu zakonsku obavezu, a s druge strane, ulazimo spremni u dalji proces otvaranja poglavlja i pridruživanja Evropskoj uniji sa ciljem da ovako organizovani i povezani subjekti – privreda, sindikat i lokalna samouprava radimo na unapređenju socijalnih i ekonomskih uslova, te stvaranja preduslova za dalji privredni rast, što i jeste suština. Bolji standard, bolji uslovi i za poslodavce i za radnike i građane Pančeva. Lokalna samouprava je povezujući faktor, mi ćemo raditi na unapređenju uslova rada, kako bi Unija mogla da bude operativna, čestitam svima i želim puno uspeha u radu, za dobrobit i razvoj Pančeva, rekao je Saša Pavlov.\nZa predsednika Skupštine Udruženja izabran je Filip Perić, direktor preduzeća „Finet inženjering“, koji je u svojoj izjavi za medije objasnio da su osnivači Unije Udruženja zanatlija i preduzetnika sa jedne strane i 20 poslodavaca sa teritorije grada Pančeva.\nCiljevi ove organizacije su da se stvori jedno jako udruženje poslodavaca, koje će formulisati svoje ciljeve, od zahteva prema lokalnoj samoupravi najpre, a samim tim i prema Pokrajinskoj i Republičkoj vlasti, te formirati zahteve koji treba da obezbede stabilnost naših poslovanja. U ovom trenutku u Uniji poslodavaca grada Pančeva, kada saberemo sva preduzeća i udruženja zanatlija, zaposleno je više od sedam hiljada ljudi sa teritorije grada Pančeva. Ono što mi želimo da ostvarimo u našem daljem radu jeste da zaštitimo radna mesta naših zaposlenih, a i naše poslovanje i da ga podignemo na viši nivo. Naravno, samim tim da učestvujemo u razvoju grada, znači u razvojnim projektima koje grad planira, da budemo u svakom slučaju partneri Gradskoj upravi i sindikatima u okviru Socijalno-ekonomskog saveta, što je još jedan od velikih ciljeva, rekao je Filip Perić.


pionirke ok drina Archives - Zvornicki.ba\nTag: pionirke ok drina\n„Imamo lijep povod za ovaj prijem, osvajanje titule prvaka BiH, to je rezultat dugogodišnjeg dobrog rada u našem Odbojkaškom klubu i u muškoj i u ženskoj selekciji – rekao je gradonačelnik Zvornika Zoran Stevanović na prijemu upriličenom za pionirke i upravu OK „Drina“ Zvornik. On im je čestitao na osvajanju titule prvaka BiH, dodavši da je ovaj uspjeh rezultat svakodnevnog vrijednog treniranja. – Od nas i ubuduće neće izostati podrška, finansijska i svaka druga, za rad ovih divnih ljudi koji vode OK već godinama uspješno i koji su iznjedrili nekoliko sjajnih igračica i igrača koji danas nastupaju širom bivše Jugoslavije – rekao je gradonačelnik. Mladen Subotić, trener Odbojkaškog kluba „Drina“ Zvornik, istakao je da je, kao i svi u klubu, presrećan i ponosan na pionirke zbog\nPionirke OK Drina igrale su u Obudovcu završni turnir za prvenstvo Republike Srpske. Mlade Zvorničanke su u prvom susretu savladale ekipu Ljubinja sa 3:0. U drugoj utakmci su nakon velike borbe i čudnih sudijskih odluka poražene od ekipa Inove iz Banje Luke ukupnim rezultatom 3:2. U posljednjoj utakmici mlade Zvorničanke su ubjedljivo slavile nad domaćom ekipom Crvene Zvijezde sa 3:0 i tako osvojile drugo mjesto u Republici Srpskoj. Mlade Zvorničanke su prvi tim iz Zvornika u kolektivnim sportovima koji je u ovoj sezoni stekao pravo da igra završni turnir za državnog prvaka Bosne i Hercegovine. Na dobrom su putu i kadetkinje ovog kluba, kao i mladi košarkaši svih uzrasta u oba zvornička kluba, dobru priliku za plasman u Premijer ligu BiH imaju i fudbaleri juniorskog uzrasta FK Dr\nPionirke OK Drina danas na finalnom turniru u Obudovcu za prvaka RS\nPionirke OK Drina, ovog vikenda igraju završni turnir za prvaka Republike Srpske, koji će se održati u Obudovcu. Turnir počinje danas, a mlade Zvorničanke će prvu utakmcu igrati od 16 časova sa ekipom Ljubinja. Istog dana od 19 časova protivnik je ekipa Inove iz Banje Luke, a u nedjelju se Drina sastaje sa domaćinom, Crvenom Zvijezdom od 15 časova. Čime se završava turnir i dobija prva Republike Srpske za ovaj uzrast koji uz viceprvaka ide na finalno državno prvenstvo BiH. Pionirke OK Drina ohrabrene odličnim rezultatima na polufinalnom turniru i odličnim igrama u regularnom dijelu prvenstva, idu u Obudovac pokazati najbolje što znaju. Tim je pripremio i vodio trener Vladimir Petrović koji je o finalnom turniru koji počinje danas za portal Zvornicki.ba rekao: Očekuje nas ja


Kada bi kondome dobijao za "dž"...\nTinejdžeri u Kaliforniji će kondome dobijati besplatno kako bi mogli uvek da ih imaju i upotrebe. Da li biste ih i vi češće koristili kada bi bili za "dž"?\nDatum poslednje izmene sreda, 22 februar 2012 00:00\nOpširnije: Kada bi kondome dobijao za "dž"...\nHamburgeri od mesa iz epruvete\nHolandski naučnici uspeli su da naprave sintetičko meso, za koje tvrde da će biti ukusno i da će svi želeti da ga jedu. Prve pljeskavice iz epruvete pojaviće se za nekoliko meseci, a prototip ovog veštačkog hamburgera koštaće čak 250.000 evra.\nDatum poslednje izmene utorak, 21 februar 2012 09:19\nOpširnije: Hamburgeri od mesa iz epruvete\nRusi oživeli biljku staru 30.000 godina\nRuski naučnici uspeli su da na osnovu tkiva biljke pronađene u sibirskom ledu, stare 30.000 godina, 'ožive celu biljku'.\nDatum poslednje izmene utorak, 21 februar 2012 09:16\nOpširnije: Rusi oživeli biljku staru 30.000 godina\nSeks koji topi kilograme\nKada skineš burmu stavi ovo\nStrana 737 od 753


„Pobjeda nad fašizmom u Drugom svjetskom ratu, kada je slomljena ideologija koja je odnijela milione ljudskih života, predstavlja jedno od najvećih civilizacijskih dostignuća u cjelokupnoj ljudskoj istoriji.\nPonosni smo što smo, kao jedna od pobjedničkih nacija, dali doprinos slomu fašizma i odbrani onih ideala i vrijednosti čije su tekovine duboko utkane u naše društvo koje baštini slobodu, mir i toleranciju.\nOvo je ujedno i dan koji nas upozorava da se zlo, koje fašizam predstavlja, nikada više ne ponovi, ali i obavezuje na izgradnju mira i stabilnosti, zarad budućih generacija.\nIzražavamo duboko poštovanje i zahvalnost svim rodoljubima i antifašistima koji su za slobodu dali ono najvrijednije, svoje živote, za stvaranje boljeg i tolerantnijeg svijeta.\nRepublika Srpska će nastaviti da se razvija na slobodarskim idejama antifašizma i očuvanja evropskih načela slobode i demokratije“, navodi se u čestitki predsjednice Republike Srpske.\n← Predsjednica Republike Srpske uputila telegram saučešća povodom smrti Siniše Kisića Na prijedlog Vlade Republike Srpske, a nakon pribavljenog mišljenja predsjednika Narodne skupštine Republike Srpske, predsjednica Republike Srpske donijela je: Uredbu sa zakonskom snagom o dopunama Zakona o zdravstvenom osiguranju i Uredbu sa zakonskom snagom o dopunama Zakona o Garantnom fondu Republike Srpske →


30 Jul 2021 - 01:00 Top secret Link\nMitsubishi Motors je u februaru ove godine predstavio novu generaciju Outlandera, i to prvo samo sa 2,5 litarskim benzinskim motorom sa 184 KS i 245 Nm obrtnog momenta (uz automatski menjač i Mitsubishijev "Super All-Wheel Control 4WD" sistem pogona na sva četiri točka).\nSada stiže najava da je u pripemi i novi Outlander Plug-in Hybrid koji se u prodaji očekuje za nekoliko meseci.\nJapanci nisu saopštili detalje, sem najave da će novi Outlander Plug-in Hybrid imati više snage i veće baterije.\nAktuelni model inače kombinuje 2,4 litarski benzinac i elektromotor sa ukupno 165 kW/221KS, uz baterije od 13.8 kWh (autonomija u elektro modu iznosi do 39 km, pri brzinama do 134 km/h).\nTreba podsetiti da je novi Outlander baziran na platformi novog Nissana Rogue, dok je izgled inspirisan Engelberg Tourer conceptom koji je japanska fabrika predstavila na sajmu u Ženevi 2019. godine. U svakom slučaju, ističe se nova interpretacija "Dynamic Front Shield" prednjeg dela.\nŠto se dimenzija tiče, novi Outlander je 5.1 cm širi od prethodnika i ima međuosovinsko rastojanje povećano sa 267 cm na 271 cm, pa nudi i 2.8 cm više mesta za noge putinika u drugom redu. Dužina vozila iznosi 468 cm, širina 186 cm, a visina 175 cm.\nTakođe, novi Outlander standardno ima tri reda sedišta, uz kvalitetnije materijale, 12.3-inčne digitalne instrumente, 9.0-inčni centralni ekran, Android Auto i Apple CarPlay.\nDeo opreme čini i 11 vazdušnih jastuka, adaptivni tempomat, sistem za održavanje vozila u kolovoznoj traci, navigacija, kolor Head-Up displej, Bose audio sistem sa 10 zvučnika...


Van Rompej:Evropska perspektiva za Balkan ostaje prioritet - Ist Media\n11:11: PM subota 6 marta, 2021\nVan Rompej:Evropska perspektiva za Balkan ostaje prioritet\nPosted on 5. septembra 2012. at 13:00 by Ist Media\nBRISEL (Beta-AFP) – Predsednik Evropskog saveta Herman van Rompej rekao je danas da se nastavljaju napori za proširenje Evropske unije i pored preovlađujućeg osećanja zamora od proširenja u velikom delu evropske javnosti.\n„Proširenje se nastavlja“ posebno na zapadnom Balkanu gde „sve zemlje imaju samo jednu želju – da jednog dana postanu članice EU i deo evropske porodice„, rekao je Van Rompej u obraćanju ambasadorima 27 zemalja članica, u Briselu.\nOn je istakao da „zadržavanje evropske perspektive za zapadni Balkan“ ostaje jedan od njegovih prioriteta.\nOd bivših jugoslovenskih republika Slovenija je postala članica EU 2004, a Hrvatska bi trebalo da uđe u članstvo 1. jula naredne godine. Crna Gora je krajem juna počela pristupne pregovore, dok Srbija očekuje da dobije datum za početak pregovora.\nPredsednik Evropskog saveta takođe je rekao ambasadorima da su pregovori Unije i Turske oko pristupanja EU „praktično blokirani“ ali je ipak pozvao na nastavak „intenzivnih“ kontakata sa Ankarom.\n„Priznajem da su pregovori (sa Turskom) o proširenju praktično blokirani“ zbog spora oko Kipra, rekao je Van Rompej. Kipar je jedna od 27 članica Unije i aktuelni predsedavajući.\nTurska ne priznaje Kipar, koji je podeljen na grčki i turski deo od kada su turske trupe ušle na ostrvo 1974. godine. Turska je počela pregovore o pristupanju sa EU 2005, ali od 1. jula ove godine, od kada je Kipar preuzeo šestomesečno predsedavanje Unijom, bojkotuje sastanke sa EU na visokom nivou.\nPosted by Ist Media - 26. aprila 2018. 0\nBRISEL, (IST Media, foto: IST Media) Predsednik Privredne komore Srbije Marko Čadež, danas je zvanično izabran u Briselu za člana…


Članak sa E-kapije:\nPosao srpskim firmama nude Francuzi, Nemci, Danci...\nU vreme opšte besparice i besposlice, nelikvidnosti firmi, nemogućnosti naplate potraživanja i svih drugih problema koje su omča oko vrata srpskoj privredi, šansu našim preduzećima nude – stranci.\nNaime, desetine evropskih kompanija spremne su da započne poslovnu saradnju sa srpskim preduzetnicima i pozivaju ih da im se kao partneri pridruže u biznisu u građevini, metalnoj industriji, poljoprivredno-prehrambenoj proizvodnji, IT sektoru... Nemci, Bugari, Grci, Danci i mnogi drugi, obraćaju se, s ponudama za saradnju, našim malim i srednjim preduzećima preko Evropske mreže preduzetništva u Srbiji, na čijem se sajtu može videti koje su strane kompanije zainteresovane za posao u Srbiji.\nFrancuski poizvođač jela od krompira je u potrazi za partnerom iz oblasti industrije hrane, koji je zainteresovan za pravljenje obroka za Evropsko tržište koji sadrže krompir. Kompanija nudi podugovaranje i distribuciju.\nTako, recimo, kompanija iz Bugarske specijalizovana za proizvodnju metalne ambalaže za hranu, hemijsku i automobilsku industriju, uključujući EOE (lako otvaranje i zatvaranje) i ambalažu za aerosole za domaćinstva, za proizvode za ličnu negu, kao i za osveživače vazduha, nudi podizvođačke aktivnosti potencijalnim partnerima.\nKompanija iz Nemačke koja posluje u sektoru građevinarstva, specijalizovana za proizvodnju blokova koji se koriste u izgradnji stambenih objekata, zainteresovana je da kupi kompaniju, ili njen deo, pod uslovom da ima sličan proizvodni program.\nMeđu potencijalnim evropskim partnerima je i turska kompanija, osnovana 1991. godine u Manisi, a proizvodi poljoprivredne mašine kao što su kultivatori, sprejači đubriva, teški plugovi, tanjirače... Kompanija traži distributere za svoje proizvode koji bi se distribuirali u Evropi.\nMađarska firma aktivna u širokom spektru proizvodnje vaga je u potrazi za trgovinskim i posredničkim uslugama, a kompanija, takođe iz te susedne zemlje, koja se bavi upravljanjem nekretninama, traži partnere zainteresovane za kupovinu ili zakup zemljišta u Mađarskoj. Firma je u potrazi za partnerima u EU, Srbiji, Ukrajini, Rusiji i SAD.\nJoš jedna mađarska kompanija aktivna u proizvodnji elektronskih proizvoda i trgovini njima nudi usluge trgovinskog posredovanja i kooperantske aktivnosti, a albanska kompanija koja proizvodi biljni čaj u vrećicama traži distributere svojih proizvoda.\nMeđu evropskim firmama čiji su oglasi najsvežiji su grčka ICT kompanija, koja planira da prijavi četiri H-2020 projekta, "klaud kompanija" iz Danske, nemačka Bavarian University Hospital....\nEvropsku mrežu preduzetništva osnovala je 2008. godine Evropska komisija da bi se efikasno i efektivno iskoristio potencijal malih i srednjih preduzeća na jedinstvenom evropskom tržištu. Reč je o najvećoj evropskoj mreži za poslovnu podršku, a Nacionalna agencija za regionalni razvoj koordinira Mrežom u Srbiji i, zajedno s partnerima, učestvuje u realizaciji tih aktivnosti u okviru Programa za konkurentnost i inovacije EU (CIP).\nPrvi korak u traženju evropskih partnera za naša mala i srednja preduzeća je da se obrate Evropskoj preduzetničkoj mreži Srbije pri Univerzitetu u Novom Sadu, a osnovne informacije mogu se naći i na njenom sajtu www.een-srbija.rs. Sledi popunjavanje formulara pa traženje partnera, a Mreža u Srbiji nudi pomoć u tom delu posla.


Džonić je više puta pokušao da zavara trag policiji\nGoran Džonić (59), glavnoosumnjičeni za monstruozno ubistvo porodice Đokić iz Aleksinca, danima je pokušavao da prikrije učešće u zločinu, time što je izigravao zabrinutog rođaka, a ujedno i rame za plakanje majci svirepo ubijenog Gorana, Stojanki Đokić!\nTokom potrage za tročlanom porodicom, Džonić je više puta pokušao da zavara trag policiji.\nNekoliko dana nakon zločina, nije se odvajao od rođaka i uporno je pričao kako bi istraga trebalo da krene od Bovanskog jezera i da veruje kako su Đokići, navodno sleteli automobilom u jezero.\nMeđutim, nakon toga, mediji su objavili kako je on, kada su pronađena tela, navodno, zvao komšinicu i rekao joj da idu kod Stojanke i da joj kaže da su tela zakopana u njenoj njivi.\nNavodno, on je tada stavio krpu preko usta, kako komšinica ne bi prepoznala njegov glas.\nTakođe, ta njiva o kojoj je pričao, nalazi se u brdima, prilično je udaljena od sela, ali i mesta na kom su pronađena tela Đokića. Komšinica je prvobitno pomislila da ju je kontaktirala ženska osoba i nedugo nakon toga, policija je ustanovila da je poziv stigao sa fiksnog broja porodice Džonić.\nTim usisivačem je navodno pokušao da ukloni tragove sa mesta zločina. Tada je bila berba kukuruza i mnogo ljudi ga je videlo da je nosio taj aparat. Rekao je da traži crevo za taj usisivač, pošto mesto gde su Đokići ubijeni predstavlja i nezvaničnu deponiju starih stvari. Kada se vratio kući, zvao je komšiju da idu na pecanje baš na mesto gde su Đokići ubijeni. Taj čovek je to i posvedočio i otkrio je da se Džonić ponašao normalno i da nije pogledao nijednom ka mestu gde je navodno ubio rođake. Navodno, planirao je i da nekoliko dana posle ubistva Đokića na mesto gde su bačeni i zapaljeni nabaca šut.\nPodsetimo, prošle nedelje u Više tužilaštvo u Nišu stigla su veštačenja pištolja iz koga su Ðokići ubijeni, a utvrđeno je da, pored Džonićevih tragova, na pištolju ima i tragova njegovih sinova Milana i Stefana. Porodica je, s druge strane, tvrdila da oni ne znaju da on ima oružje.\n- Goran je imao pištolj i to su znali gotovo svi rođaci. Ne znamo odakle mu, ali njegovi roditelji su se pre nekoliko meseci žalili da je vadio pištolj, pokazivao ga, ali im i pretio i tražio novac. U tu priču tada niko nije poverovao, delovalo je nemoguće da bi naš Goran tako nešto uradio, ali sada ne isključujemo mogućnost da se to zapravo i dogodilo - tvrde rođaci.\nLidijin 26. rođendan\nStojanka i Verica Ðokić, baka i strina ubijene Lidije, 2. decembra su posetile groblje u Žitkovcu na kome su Ðokići sahranjeni i obeležile su Lidijin rođendan. Lidija bi da je živa proslavila 26. rođendan, a njena strina Verica najavila je da će rodbina i prijatelji otići do večne kuće Ðokića i zapaliti sveću.\nFilip Domazet, advokat koji zastupa sinove osumnjičenog Džonića Milana i Stefana, potvrdio je da su veštačenja pri kraju, te da su tragovi Gorana Džonića pronađeni na vreći.\n- Pretpostavlja se da je reč o vreći u kojoj je bio novac koji je naknadno sakriven u usisivaču. Iz veštačenja ostalih stvari, kao što su telefoni, odeća i drugo, nema značajnijih novosti - rekao je advokat.


► LGBT - Jednaki ljudi koji se osećaju sigurno\nPredsednički kandidat liste ‘Izbor za bolji život’ Boris Tadić rekao je da je njegova misija Srbija jednakih ljudi u kojoj se svako oseća sigurno, i da nije zadovoljan činjenicom da pripadnici LGBT populacije i dalje trpe diskriminaciju i često su meta fizičkog nasilja.\nU odgovoru na pitanja koja je predsedničkim kandidatima postavila Gej-strejt alijansa, Tadić je naglasio da dosledno podržava napore da se sistemski suzbiju nasilje i diskriminacija.\nTadić je, kako prenpuna osi Gej'strejt Alijansa na svom veb-sajtu, rekao da su primena Zakona o zabrani diskriminacije, aktivna kaznena politika koju na raspolaganju imaju različite institucije, nezavisno i snažno pravosuđe, osnova za suzbijanje nasilja i diskriminacije.\nNasuprot tome, rekao je on, obrazovna politika koja u sebi sadrži promociju tolerancije i različitosti jeste način da se ovi problemi leče u korenu, u svom nastajanju.\n"Smatram da u demokratskoj državi svako ima pravo da javno iskaže svoja uverenja i stavove. Borio sam se za takvu zemlju u kojoj politička, nacionalna, verska i bilo koja druga različitost mogu slobodno biti iskazane i podržane. Više puta sam kao predsednik države održao i sastanke sa predstavnicima LGBT populacije i podržao i njih i samo održavanje parade", odgovorio je Tadić.\nNa pitanje zašto na listi "Izbor za bolji život" nema deklarisanih pripadnika LGBT populacije, Tadić nije dao direktan odgovor. Samo je rekao da u Demokratskoj stranci ima mesta za sve.\nautor: AA\tizvor: GSA/Novi magazin


19. Nov 1999 16:43 (GMT+01:00)\nSamit OEBS završen usvajanjem dokumenata o evropskoj bezbednosti i kontroli naoružanja\nI OEBS sit i Rusi na broju\nUprkos pominjanju Čečenije u završnoj deklaraciji, njen tekst prihvatila i Moskva, iako je prethodno odbacila sve kritike zbog operacija na Kavkazu\nISTANBUL - Lideri 54 zemlje učesnice samita Organizacije za evropsku bezbednost i saradnju usvojili su u petak u Istanbulu četiri završna dokumenta, među kojima i Povelju o evropskoj bezbednosti, kojom se ustanovljava načelo da su i sukobi unutar država legitiman predmet brige međunarodne zajednice.\nOkupljeni lideri usvojili su i zajedničku deklaraciju u kojoj se ističe da je za krizu u Čečeniji neophodno pronaći političko rešenje, uz puno poštovanje teritorijalnog integriteta Ruske Federacije i osudu svih oblika terorizma. S tekstom deklaracije saglasila se i Rusija, iako je njena delegacija u Istanbulu prethodno odlučno odbacila bilo kakve kritike na račun ruskih operacija u Čečeniji, smatrajući ih uplitanjem u njena unutrašnja pitanja.\nUčesnici samita su pozdravili odluku Rusije da pristane da predsedavajući OEBS, šef norveške diplomatije Knut Volebek, "poseti" region Kavkaza. Ministar spoljnih poslova Rusije Igor Ivanov naknadno je pojasnio da će Volebek moći da poseti samo oblasti pod ruskom kontrolom. "Ne želimo da on postane talac", izjavio je Ivanov za Rojters.\nU Povelji o evropskoj bezbednosti članice OEBS su ponovile privrženost miru, poštovanju ljudskih prava, demokratiji i prevenciji sukoba. U jednom od ključnih delova dokumenta, navodi se da su "zemlje učesnice odgovorne pred svojim građanima i jedna pred drugom za sprovođenje obaveza preuzetih u okviru OEBS". "Gledamo na te obaveze kao na našu zajedničku tekovinu i stoga ih smatramo pitanjima od neposredne i legitimne brige svih zemalja učesnica", navodi se u Povelji.\nPaktom o kontroli konvencionalnog naoružanja u Evropi ponovo su definisane gornje granice oružanih snaga i teškog naoružanja dogovorene po završetku hladnog rata, poslednji put definisane dokumentom iz 1990, kada su bile određene po merilima tadašnja dva suprotstavljena vojno-politička bloka. Sporazumom se određuje i limit snaga koje pojedine zemlje mogu da angažuju u pograničnim oblastima.\nDokument je u ime SAD potpisao predsednik Bil Klinton, dok je rusku stranu predstavljao ministar inostranih poslova Igor Ivanov, s obzirom da je predsednik Boris Jeljcin skup napustio još prekjuče.\nAmerički zvaničnici ocenili su da će Povelja u oblasti evropske bezbednosti imati učinak sličan onom koji je u oblasti ljudskih prava imala Završna povelja iz Helsinkija. Tim dokumentom je 1975. godine pitanje ljudskih prava iz nadležnosti pojedinih država preneto na međunarodni plan i proglašeno predmetom legitimnog međunarodnog interesovanja.\nNa samitu je potpisan i novi Pakt o kontroli konvencionalnog naoružanja u Evropi, kojim se ponovo definišu gornje granice oružanih snaga i teškog naoružanja dogovorene po završetku hladnog rata.\nJedan neimenovani visoki zvaničnik ruskog ministarstva odbrane izjavio je da Pakt, za razliku od prethodne verzije iz 1990. godine, sadrži niz odredaba povoljnih za Rusiju. On je podvukao da je u novom ugovoru za Rusiju povoljno rešeno i pitanje takozvanih krilnih ograničenja, odnosno dopuštenih snaga u pograničnim delovima Evrope, u koje spada i Kavkaz.\nOdredbe pakta, prema rečima zvaničnika, dozvoljavaju Rusiji da na tim rubnim pozicijama, a pre svega u severnokavkaskom vojnom okrugu, grupiše dovoljne vojne potencijale.\nNa samitu je usvojen i dokument o merama za izgradnju poverenja i bezbednosti u Evropi.\nRusija mora s Kavkaza\nAmerički predsednik je u petak izjavio da Senatu neće predložiti da ratifikuje Pakt o konvencionalnim snagama sve dok Rusija ne smanji svoje vojno prisustvo na Kavkazu. "Tražiću savet Senata i ratifikaciju ovog ugovora tek kada ruske snage u graničnim oblastima zaista budu smanjene na nivoe predviđene usvojenim sporazumom", naveo je Klinton u saopštenju izdatom nakon potpisivanja Pakta.\nNema trgovanja Čečenijom\nRuski šef diplomatije Igor Ivanov izjavio je da pozicija Moskve u odnosu na Čečeniju i na pitanje američkog plana stvaranja protivraketne odbrane ne može biti predmet nikakve trgovine. U susretima ruskih i američkih predstavnika tokom samita "ni o kakvim trampama niti o trgovini nije bilo, niti je moglo biti govora", dodao je on.\nZadovoljni i Čečeni\nIlijas Ahmadov, "ministar inostranih poslova" vlade u Groznom, izrazio je zadovoljstvo delom deklaracije OEBS koji se odnosi na situaciju u Čečeniji. "Srećni smo što je OEBS uključio i poseban stav u vezi sa problemom Čečenije", naveo je Ahmadov u izjavi koju je u Istanbulu dao agenciji Rojters. Čečenska delegacija na samitu nije imala zvaničan status, ali se ipak sastala sa norveškim i francuskim zvaničnicima. Sastanak sa američkim državnim sekretarom Medlin Olbrajt nije održan navodno samo zbog prezauzetosti Olbrajtove. Inače, ruski MIP je u četvrtak pozvao češkog ambasadora u Moskvi da bi izrazio protest zbog posete "samoproklamovanog šefa čečenske diplomatije" Pragu.


"Međunarodna zajednica prati RS i priprema reakcije" - Klix.ba\n"Međunarodna zajednica prati RS i priprema reakcije"\n31.1.2010. u 11:20\nVisoki predstavnik u BiH Valentin Inzko izjavio je da će njegova reakcija na zakon o referendumu o kojem će Narodna skupština Republike Srpske (RS) raspravljati 9. februara zavisiti od sadržine samog zakona.\n"Prvo moram da vidim šta će biti u tom zakonu, ako će to biti nešto u okviru onoga što može da radi RS, onda će moja reakcija biti takva, ako će biti nešto drugo moja reakcija će biti drugačija", rekao je Inzko za BN televiziju.\nOn je naveo da je sasvim jasno da entitet ne može odlučivati o državi, već da sve što je na državnom nivou tu treba i da se rješava.\n"Međutim, moram prvo da vidim šta će biti u tom zakonu i da onda tek mogu da reagujem", rekao je Inzko.\nOn je dodao da međunarodna zajednica pomno prati situaciju u RS povodom najava referenduma i da priprema reakcije.\n"Svakako da studiramo situaciju politički i pravno iz svih uglova i pripremamo naše reakcije. Kada to bude aktuelno, mi ćemo svakako jasno reagovati", rekao je Inzko, ali nije želio da precizira o kakvim bi reakcijama moglo biti riječ.\nOn je naveo da njegove odluke o produžetku mandata međunarodnim sudijama i tužiocima nisu usmjerene protiv RS i da ne razumije zašto bi zbog toga bio održan bilo kakav referendum.\n"U mojim odlukama nema ništa što je protiv RS i srpskog naroda. Produžio sam mandat međunarodnim sudijama i tužiocima na određeno vrijeme da taj posao kasnije preuzmu domaće sudije. To su obaveze koje su primile sve države u regionu", rekao je Inzko.\nPodsjećajući da je Srbija isporučila Haškom tribunalu Radovana Karadžića i Slobodana Miloševića, Hrvatska Antu Gotovinu, Inzko je rekao da i BiH ima obavezu da sarađuje sa Međunarodnim krivičnim sudom za bivšu Jugoslaviju.


Predstavnici Opštinske organizacije Crvenog krsta uručili su danas u porodilištu Doma zdravlja u Prnjavoru poklon pakete za novorođene bebe.\nPredsjednik Skupštine Crvenog krsta Zdravko Kozarević rekao je da ih je posebno obradovalo što je porodilište ispunjeno djecom.\n“Trenutno su na odjelu četiri bebe, a očekuje se još jedan porođaj, što je za svaku pohvalu jer se ranije dešavalo da smo sa uručenjem poklona morali čekati dok se rodi beba”, naveo je Kozarević.\nPosjeta porodilištu upriličena je povodom obilježavanja Nedjelje Crvenog krsta, koja traje od danas do 15. maja.\nKozarević je najavio da će naredne sedmice volonteri i aktivisti ove organizacije u svim školama na području opštine Prnjavor distribuisati markice Crvenog krsta, a biće organizovana i posjeta višečlanim porodicama kojima će biti uručeni pokloni./kraj/ts/\nSvi putevi na području opštine Prnjavor su prohodni, ali intenzivne padavine otežavaju saobraćaj, potvrdio je Srni načelnik opštinskog Odjeljenja za stambeno-komunalne poslove i investicije Damir Savić. Savić je naveo da preduzeće ...


Sporazum sa EAU važan za buduću saradnju Srbije i Belorusije – RTV SUNCE Arandjelovac\nHome » Srbija » Sporazum sa EAU važan za buduću saradnju Srbije i Belorusije\n“Ovaj redovan vid susreta počinje da daje rezultate”, rekao je Vesović i naglasio da veruje da je Poslovni forum značajan kao signal za budući rad.\n“Biznis treba da bude krucijalni osnov za bratske odnose između naše dve zemlje”, poručio je Ulahovič i dodao da je jedan od uspešnih predstavnika srske privrede u Belorusiji Dragomir Karić.\n“Slažem se da naša robna razmena ne odražava sve naše mogućnosti. Drago mi je što ćemo danas da potpišemo sporazume koji će da doprinesu da razmena bude do 500 miliona dolara i više. Naša razmena deluje u okviru slobodne trgovine i to su odlični uslovi za dalju saradnju”, rekao je Ulahovič i dodao da je potrebno napraviti dugoročan plan saradnje.\nPrethodna: Šarčević o rezultatima PISA testiranja: Ozbiljniji pomak očekujemo 2024. godine\nSledeća: Nema odgovora ko je naručio i ubio Olivera Ivanovića, nezavisna istraga jedino rešenje


6,4 milijarde KM: U šta je utrošen novac od akciza za duvan?! - Leutar.net\nHomeVijesti6,4 milijarde KM: U šta je utrošen novac od akciza za duvan?!\n24. jula 2018. Leutar Vijesti, Bosna i Hercegovina 0\nU evropskim državama, na primjer, novac koji se prikupi putem akciza na duvan i alkohol zakonski pripada zdravstvu. Isto rješenje je i u Hrvatskoj, ali ne i u BiH, iako je bilo više ovakvih inicijativa. Svaku od njih stopirali su političari kojima jednostavno nije do davanja novca za teško oboljele pacijente, za nabavku nedostajućeg materijala i opreme, izgradnju novih bolnica, ili obezbjeđivanje kvalitetne medicinske usluge.\nA iznos koji se prikupi godišnje daleko je od zanemarljivog. Samo prošle godine, od akciza na duvan prikupljeno je 840 miliona maraka, a od 2009. godine čak 6,4 milijardi maraka, pokazala je analiza makroekonomskog analitičara Faruka Hadžića, koju je objavio na svojoj Facebook stranici pod imenom “Gdje su otišle pare od prikupljenih akciza na duvan”.\n„Sigurno se pitate gdje su završila ova sredstva. Novac je završio u budžetima države, entiteta, kantona i opština, navodi Hadžić naglašavajući da od spomenutog novca u zdravstvo, dijagnostiku, liječenje teških bolesti, zaštitu okoline i poboljšanje standarda nije uložena niti jedna KM“, naveo je Hadžić dodajući da su vlasti za 6,4 milijarde KM mogle napraviti čuda, a izdvojio je samo neka od njih.\n“Šta smo mogli uraditi sa ovim novcima? Izgraditi 4 nova bloka 7 Termoelektrane u Tuzli iz vlastitih sredstava. Nabaviti 1.285 potpuno novih uređaja za magnetnu rezonancu (ukoliko jedan košta 500.000 KM). Izgraditi 128 potpuno novih bolnica u BiH (ukoliko jedna košta 50 miliona KM). Izgraditi 428 kilometara autoputeva (ukoliko 1 km košta 15 miliona KM)”, naveo je analitičar.\nPosljednja inicijativa da barem dio novca od akciza na duvan zakonski pripadne zdravstvu upućena je političkim predstavnicima prošle godine. Uputilo ju je Udruženja žena oboljelih i liječenih od karcinoma dojke i ostalih malignih oboljenja iz cijele BiH, a tražili su da se dio novca od akciza na duvan, usmjeri na liječenje raka. Od tada pa do danas, dobili su medijsku podršku svih – političara, ministara, premijera, ali ne i dio novca od akciza.\n„Naš prijedlog je da se izmjenama zakona o akcizama na duvan ta sredstva koriste za tretman onkoloških pacijenata. Prema našem prijedlogu, akcize od 60 miliona KM na godišnjem nivou predstavljaju samo 8,1 odsto od iznosa akciza koje se prikupe na duvan i duvanske prerađevine. Nažalost nikada od nadležnih nismo dobili bilo kakav odgovor”, istakla je za Buku Spomenka Hadžić, predsjednica Udruženja „Renesansa“.\nU prethodnim godinama, bilo je više sličnih inicijativa, kao i pokušaja da se izmijeni Zakon o akcizama u smislu da se uvedu dodatne akcize na duvan i alkohol, koje bi bile direktno uplaćivane zdravstvenim fondovima u BiH. Međutim, one nikad nisu dobile saglasnost nadležnih.\nTakođe, u državnom parlamentu je bilo zahtjeva da se dobije na uvid gdje se troše sredstva od akciza koje građani uredno plaćaju kroz duvan, alkohol, gorivo, ali je javnost svaki put ostala uskraćena za odgovor.\nRuku na srce, teško je bilo kome iz institucija reći gdje završi novac od akciza na duvan, jer se troši nenamjenski. Naime, on zajedno sa svim ostalim prihodima, a to su PDV, ostale akcize, carina i putarina sa Jedinstvenog računa Uprave za indirektno oporezivanje ide prema Federaciji BiH, Republici Srpskoj i Distrktu Brčko. Dalju raspodjelu tog novca, odnosno šta se njim finansira, određuju entitetska ministarstva finansija i nadležna služba Distrikta Brčko.\nTako Hajrudin Hadžimehanović, pomoćnik ministra u Sektoru za poresku politiku i javne prihode Federalnog ministarstva finansija, kaže da se nakon raspodjele novca sa Jedinstvenog računa isti, a samim tim i novac od akciza na duvan, preraspoređuje u budžete, gdje se kreira njihova rashodovna svrha.\nOčigledno je da bh. političarima ovako nejasna slika najviše odgovara. Ako akcize nemaju zakonom propisanu namjenu, onda se potpuno “zakonito” višemilionska sredstva poreskih obaveznika mogu trošiti za ispunjavanje raznoraznih fiskalnih potreba vlasti ili punjenje budžetskih rupa.\nA zdravstvo, medicinske usluge, pacijenti i uopšte dobrobit onih koji ih plaćaju i ovaj put su daleko od njihovog fokusa interesovanja i djelovanja. I, nažalost, to godinama prolazi.


23.04.2018.godine Privredni sud u Novom Sadu u dogovoru sa Credit Agricole banka Srbija razvlači spor o privremenoj meri!\nPrivredni sud u Novom Sadu već osam meseci ne može pravosnažno da donese odluku u sporu koji sam protiv Credit Agricole banke I ATP”Vojvodina” podneo kao vlasnik kapitala tog preduzeća.Odredjivanje privremene mere u pravosudnom sistemu je hitan postupak jer se time obezbedjuje zaštita imovine ili prava do donošenja presude,medjutim u ovom slučaju ovde se jasno vidi uvezanost postupajućeg sudije Gorana Crevara I Credit Agricole banka Srbija,politike I kriminala.\nTužbu sam podneo jer je banka,bez moje saglasnosti u novosadskom katastru upisala hipoteku na objektima novog kompleksa autobuske stanice I servisa,iako je ugovor o kreditu predvideo zalogu samo na zgradama koje su u trenutku sklapanja ugovora već postojale,a ne na novoizgradjeni objektima.Zbog toga sam podneo tužbu za poništaj hipoteke I zahtev za odredjivanje privremene mere kojom bi se do okončanja spora zabranilo raspolaganje I otudjenje nove stanice I servisa.\nPostupajući sudija privrednog sudu u Novom Sadu Goran Crevar doneo je odluku o nenadležnosti,ista je odmah pala na Privrednom apelacionom sudu.U ponovljenom prvostepenom postupku,zahtev za privremenu je odbijen uz debeli pritisak na pravosudje,apelacioni sud je ponovo oborio odluku sudije Gorana Crevara.I u trećem krugu isti sudija ponovo odbacuje zahtev za privremenu meru,uložio sam žalbu koja je tek nakon dva meseca stigla u Privredni apelacioni sud.\nPredmet je zaprimljen 05.04.2018.godine a sudija izvestilac je sudija Djordje Jovanović.\nOčekujemo odluku koju ću javno objaviti ,obzirom da je reč o predmetu koji predstavlja najveći stečaj u Srbiji ATP”Vojvodina” I od ove odluke zavise mnogi poverioci.


NEMAČKI FILOZOF: Širenje Evropske unije je jedna vrsta imperijalizma\nNEMAČKI FILOZOF: Širenje Evropske unije je jedna vrsta imperijalizma\nZapadne zemlje ne primećuju istu tendenciju kod sebe kada umerenu politiku Rusije proglašavaju za neoimperijalizam, ističe poznati nemački filosof, bivši ministar kulture Savezne Republike Nemačke Julijan Nida-Rumelin.\nU tekstu koji je objavio nemački list Stern, on upozorava da takvi dvojni standardi mogu dovesti do ozbiljnih sukoba.\nKao i tokom rata u Iraku, mediji se ne suprotstavljaju ideologizaciji spoljne politike Zapada, konstatuje Nida-Rumelin, već Rusiju stalno optužuju za neoimperijalizam. Međutim, takva politika, negoduje ovaj filosof, usmerena je na stvaranje imperije, uspostavljanje kontrole nad novim teritorijama i narodima.\nPolitika Velike Britanije u XIX veku bila je imperijalistička; neku vrstu imperijalizma imao je i Sovjetski Savez prema državama – satelitima, a sfera uticaja savremene Rusije značajno se smanjila u poređenju sa sovjetskom epohom, ističe filosof, tako da Rusija danas, bez obzira na veliku teritoriju, zaostaje za sovjetskom imperijom po broju stanovnika, ekonomskoj i vojnoj moći.\nZato je „prilična drskost“ u ovakvim uslovima govoriti isključivo o neoimperijalizmu Rusije, smatra filosof.\nSjedinjene Države su se tokom poslednjih decenija ponašale istinski kao imperijalna država, „koja je smatrala da ima pravo da odlučuje koji je režim legitiman, a koji nije, odnosno koga traba svrgnuti,kao u Iraku ili Libiji, a koga treba podržati, u Saudijskoj Arabiji ili Avganistanu“.\nA sa aspekta stečenih teritorija Evropsku uniju treba smatrati još većom imperijalnom silom nego SAD. Pri tom EU svoju teritoriju i sferu uticaja širi u „mekoj formi“, uz pomoć „ekonomskog prosperiteta kao mamca“, a ne pretnjom primenom vojne sile, kao što to čine SAD. Na put punopravnog članstva u EU zemlje stupaju tako što potpisuju sporazum o asocijaciji – a za taj proces, piše Nida-Rumelin, karakteristična je „neobična spoljnopolitička naivnost“.\nU slučaju sa Ukrajinom ova strategija je pretrpela poraz, ističe filosof.\nU Briselu su nastojali da zemlju na čijoj se teritoriji nalazi Crnomorska flota RF učine članicom EU. Bili su predlozi da se ona integriše u evropsku privredu, iako Ukrajina za to uopšte nije bila spremna, sudeći po visini njenog BDP. Zemljom vladaju oligarsi, bez obzira koje snage pobeđuju na izborima – proevropske ili proruske.\n„Stvara se utisak da je svojom strategijom širenja na istok EU imala za cilj da Rusiji oduzme poslednju zonu njenog ekonomskog uticaja. U svakom slučaju, upada u oči činjenica da se ni jednom nije raspravljalo o predlogu Vladimira Putina da se formira zona slobodne trgovine od Lisabona do Vladivostoka, dok su se Ukrajini i drugim zemljama u regionu sve češće davale primamljive ponude“ – zaključuje Nida-Rumelin.\nPri tom, napominje autor, EU i SAD imaju nameru da stvore jedinstvenu zonu slobodne trgovine (Transatlantsko trgovinsko-investiciono partnerstvo), što bi Rusiju lišilo privilegovanog pristupa evropskom tržištu.\nNida-Rumelin poziva novinare da uključe „spoljnopolitičkku maštu“ i zamisle situaciju u kojoj se našla ruska vlada: „Na istoku je duga granica sa Kinom – drugom supersilom, koja postaje sve agresivnija, na jugu – rastući islamizam, na zapadu – proces otkidanja „tampon država“ Istočne Evrope“.\nAko i za ovo nema dovoljno mašte, autor teksta predlaže da se zamisle SAD u sličnoj situaciji:\n„Znamo kako su Sjedinjene Države reagovale kada su izgubile zonu uticaja na jugu, kada su pali režimi u Južnoj Americi koje je podržavala CIA i bile izabrane socijalističke vlade. Zamislite da su Kanada i Meksiko potpisali sporazum sa Ruskom Federacijom ili čak stupili u ruski vojni savez. Zar bilo ko ozbiljan misli da bi SAD mogle to da otrpe?“.\nNa taj način, zaključuje nemački filosof, optužbe na račun Rusije su „jasan primer dvojnih standarda i raznih ocena sličnih situacija“.\nPrekori za neoimperijalizam, zaključuje Julijan Nida-Rumelin, izgledaju kao propaganda rata i samo vode zaoštravanju situacije u Ukrajini, a do čega može dovesti slična eskalacija, pokazuje predistorija Prvog svetskog rata.


Ime i prezime Adem Ljajić\nKlub Torino FC (Ita)\nIgrao u klubovima FK Jošanica (Novi Pazar),\nRođen 29. septembra 1991. u Novom Pazaru.\nVisok je 181 cm i težak 69 kg. Igra na poziciji desnog veznog, mada u zavisnosti od formacije na terenu može nastupati i kao plejmejker.\nLjubav prema fudbalu Ljajićje stekao u Novom Pazaru, gde je u fudbalskoj školi Bajre Župića pod nazivom Jošanica, savladao osnovne korake kada su u pitanju dribling, dodavanje i šut. Već sa 12 godina njegove bravure na malim travnatim terenima primetio je Partizanov "lovac" na talente Dušan Trbojević koji ga je sa 14 godina doveo na crno-belu stranu Topčiderskog brda.\nProšao sve mlađe selekcije crno-belih i kao najtalentovaniji u svojoj generaciji, priključen je prvom timu na početku sezone 2008/09 u kojoj je sa "crno-belima" osvojio prvenstvo i Kup Srbije.\nU decembru 2008. došao je u žižu naše i evropske sportske javnosti potpisivanjem predugovora sa velikanom svetskog fudbala Mančester Junajtedom, uz klauzulu o odustajanju od transfera u slučaju da ljudi iz Mančester junajteda procene da im on nije neophodan. Godinu dana kasnije, Mančester junajted objavio je na svom zvaničnom sajtu da je odustao od angažovanja prvotimca Partizana Adema Ljajića. Kao razlog se navodi "mnoštvo vrhunskih mladih talenata na toj poziciji", koji su već na Old Trafordu.\nNakon odustajanja Engleza prvi su se javili klubovi iz istočne Evrope, Rubin iz Kazanja i Šahtjor, ali Ljajić nije želeo da ide u Rusiju ili Ukrajinu. Strpljenje mu se na kraju isplatilo pošto je u januaru 2010. potpisao četvorogodišnji ugovor sa italijanskom Fiorentinom.\nTokom maja 2012. Ljajić je bio akter nesvakidašnjeg incidenta za vreme meča Fiorentine protiv Novare. Nakon što ga je trener zamenio već u 30. minutu, reprezentativac Srbije ironičnim aplauzom pozdravio je odluku trenera, posle čega je usledila prepirka, a onda je Rosi nasrnuo na Ljajića. U čitavu gužvu umešali su se članovi stručnog štaba i rezervni igrači Fiorentine, koji su uspeli da ih razdvoje.\nRosi je iste večeri dobio otkaz, a Fudbalski savez Italije je potom trenera suspendovao na tri meseca zbog fizičkog napada na Ljajića tokom utakmice, dok je Ljajić suspendovan do kraja sezone zbog učešća u incidentu koji je kulminirao napadom trenera Delija Rosija.\nNakon najbolje takmičarske sezone u karijeri, u avgustu 2013. prelazi u redove italijanske Rome, da bi u daljem toku karijere nastupao kao pozajmljen fudbaler i u milanskom Interu.\nU julu 2016. postao igrač Torina u transferu vrednom 8,5 miliona evra.\nZa mlađe selekcije reprezentacije Srbije (U-18 i U-16) odigrao 50 mečeva i postigao 13 golova, a za mladu reprezentaciju ima 10 nastupa (1 gol).\nU oktobru 2010. Ljajić je odbacio sve navode da bi mogao da zaigra za BiH, navodeći da je Srbija zemlja u kojoj je rođen i da je nezamislivo da igra za neku drugu reprezentaciju.\nZa A reprezentaciju Srbije debitovao 17. novembra 2010. na prijateljskom susretu protiv Bugarske (1:0) u Sofiji.\nNakon prijateljskog meča sa Španijom (0:2) u maju 2012. selektor Srbije, Siniša Mihajlović, odstranio je Adema Ljajića iz reprezentacije jer nije hteo da peva himnu.\nU zvaničnom saopštenju FSS navedeno je da je Ljajić prekršio sporazum o ponašanju koji je doneo Siniša Mihajlović kada je stupio na mesto selektora.\nU martu 2014. Ljubinko Drulović, vršilac dužnosti selektora fudbalske reprezentacije Srbije, vratio je Adema Ljajića u ekipu "orlova", pozvavši ga za prijateljski meč sa Republikom Irskom (2:1) u Dablinu.\n2017-18 Torino FC ITA 1 - -\n2016-17 Torino FC ITA 1 33 10\n2015-16 FC Internazionale (loan)\nITA 1 25 3\n2015-16 AS Roma ITA 1 1 0\n2014-15 AS Roma ITA 1 32 8\nITA 1 28 6\n2012-13 ACF Fiorentina ITA 1 28 11


RTS :: Živković: Ukinuti reklamiranje političkih stranaka\nPolitika Živković: Ukinuti reklamiranje političkih stranaka\nŽivković: Ukinuti reklamiranje političkih stranaka\nutorak, 01. mar 2016, 12:43 -> 12:49\nPoslanici Skupštine Srbije odbili su predlog Nove stranke kojim bi se, kako je rekao Zoran Živković, uštedelo više od 20 miliona evra koliko se trošilo ranijih godina za kampanju.\nPoslanik i predsednik Nove stranke Zoran Živković rekao je da je ta partija tražila da se u dnevni red sednice parlamenta uvrste izmene dva zakona koje bi ukinule reklamiranje političkih stranaka u elektronskim medijima, što su poslanici Skupštine Srbije odbili.\n"Mi smo tražili izmene Zakona o finansiranju političkih stranaka i dopuni Zakona o izboru narodnih poslanika koje bi ukinule komercijalno reklamiranje stranaka u elektronskim medijima i u vreme izborne kampanje i izvan njih", rekao je Živković novinarima u Skupštini Srbije.\nNaveo je da bi to uštedelo više od 20 miliona evra koliko se trošilo ranijih godina za kampanju.\n"Tih 20 miliona evra bi moglo da reši nekoliko stotina problema dece koja boluju od retkih i teško izlečivih bolesti. Mi smo dali obrazloženje za izmenu tih zakona i dobili 12 glasova za što znači da su poslanici izabrali da građani gledaju Vučića, Dačića, a propustili priliku za izlečenje dece. To je poražavajuća slika", ocenio je Živković.\n(utorak, 01. mar 2016, 14:36)\nNe podržavam ni jednu stranku, ali sam za ovaj predlog.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Svijet :: Ne očekuje se dogovor o budžetu EU\n19. 06. 2020. 12:20 >> 12:25 0\nZAVRŠAVA SE HRVATSKO PRESJEDAVANJE\nNe očekuje se dogovor o budžetu EU\nLideri Evropske unije (EU) na video konferenciji razgovaraju o zajedničkom sedmogodišnjem budžetu i fondu za oporavak nakon pandemije COVID-19.\nUoči virtuelnog sastanka, koji je ujedno posljednji tokom hrvatskog predsjedavanja Savjetom EU, premijer Andrej Plenkovć kazao je da danas konačnog dogovora o budžetu neće biti.\n"Identifikovaćemo pozicije pojedinih zemalja, postoji nekoliko tzv. škrtih zemalja sa kojima moramo razgovarati koji su uslovi. Smatram da je većina vrlo sklona predlogu Evropke komisije (EK) jer on pokazuje da EU stoji uz građane u svim državama članicama nakon ove kirze bez presedana", naglasio je Plenković.\nPoručuje i da vjeruje da će već početkom njemačkog predsjedavanja da krenu dogovori, koje je važno postići što prije, kako bi „sve moglo da bude u funkciji početkom januara 2021.“\nRezimirajući aktivnosti hrvatskog predsejdavanja, Plenković je kazao da su ostvareni brojni cilejvi, uprkos nikada viđenim okolnostima u posljednjih 70 godina.\n"Pandemija je iz korijena promijenila način funkcionisanja, uprkos tome ostvarlili smo brojne ciljeve: uređeni Bregzit u januaru, usvojen je mandat za pregovore o novim odnosima sa Ujedinjenim Kraljevstvom", kaže Plenković, uz podsjećanje da je u martu, zahvaljujuci hrvatskoj incijativi promjenjena blokada procesa prosirenja i stava tri velike zemlje Francuske, Holandije i Danske i postignut dogovor o otvaranju pregovora sa Sjevernom Makedonijom i Albanijom.\n"Takođe na našu inicijativu, održan je i Zagrbački samit i pružena ruka saradnje prema našim susjedima, paket ekonomske pomoći i paket prema suzbijanju padnmije Kovid 19", kazao je Plenković.\nOn je podsjetio i na održavanje jučerašnjeg sastanka Istočnog partlerstva sa šest zemalja jugoistične Evrope.\nU kontekstu korona krize, Plenović je ocijenio da Unija zna i može na kvalitetan nacin reagovati brzo.\n"Hrvatska je pokrenula mehanizme hitnog djelovanja kraijem januara, održala brojne koferencije, usvojili pakete koji se odnose na investicije u kontekstu korone, promijenili smo budžet za 2020. i pored toga pokrenuli instrument SURE i u intenzivnim razgovorima doprinijeli planu privrednog oporavka", zaključuje Plenković.


IslamBosna » 9. januara: Obilježavanje Dana genocidne tvorevine košta 670.000 maraka!\n9. januara: Obilježavanje Dana genocidne tvorevine košta 670.000 maraka!\n92, četnici, Dodik, genocid, hag, karazdic, krajisnik, mladic, plavsic, r-s\nPrema nezvaničnim informacijama, ovogodišnje obilježavanje Dan tzv.. RS-a poreske obveznike u ovom entitetu moglo bi koštati nevjerovatnih 670.000 maraka.\nIako Milorad Dodik konstatno tvrdi da je Dejtonski mirovni sporazum politički osnov za očuvanje ovog entiteta, ipak uporno brani i ponavlja tezu da je RS nastala 9. januara 1992. godine.\nTo je značajan dan, ali to je tek prvih naših dvadeset godina – mi smo uvjereni da će RS trajati i da neće nikada biti dovedena u pitanje, kaže Dodik. Entitetski premijer Aleksandar Džombić za RS kaže da je svetinja, piše FTV.


Poslovi teški 86 miliona KM dogovoreni “u četiri oka”\n12.07.2016. / 10:15\nBANJALUKA, Vrijednost ugovora u oblasti javnih nabavki u BiH premašila je u prvom polugodištu 807 miliona KM, a poslovi teški 86 miliona KM dogovoreni su “u četiri oka”, piše “Glas Srpske”.\nU Agenciji za javne nabavke BiH rekli su da su pregovaračkim postupkom bez objave obavještenja o nabavci u prvom polugodištu ove godine zaključeni ugovori čija je vrijednost 86,31 miliona KM bez PDV-a, što je oko 10 odsto ukupne vrijednosti svih ugovora koja iznosi 807,48 miliona KM bez PDV-a.\nVrijednost ugovora koji su sprovedeni pregovaračkim postupkom bez objave obavještenja o nabavci u 2015. godini je iznosila 313,98 miliona KM, što je činilo oko 20 odsto svih ugovorenih poslova.\nČlan Komisije za finansije i budžet Predstavničkog doma Parlamenta BiH Dušanka Majkić rekla je da disciplina javnih nabavki još nije na zavidnom nivou, iako je vrijednost ugovora sklopljenih “u četiri oka” znatno smanjena.\nOna je navela da posebno brine što je taj problem evidentan kod velikih budžetskih korisnika, kao što je Ministarstavo odbrane BiH. Srna\nTagovi: agencija za javne nabavke bihjavne nabavkepregovarački postupakvazno\nJavne nabavke: Ne tražiti previse nepotrebne dokumentacije\nTegeltija: Zakon da definiše brzi proces javnih nabavki u vanrednim okolnostima


Zaposleni u "Wiener Städtische" čistili Spomen park na Bubnju\nPočetna/BIZNIS/Zaposleni u “Wiener Städtische” čistili Spomen park na Bubnju\nSana Life 30. septembra 2016.\tBIZNIS, MANIFESTACIJE Ostavite komentar\nTradicionalna volonterska akcija zaposlenih u kompaniji Wiener Städtische osiguranje, ove godine održana je u Nišu, u saradnji sa studentima Fakulteta za primenjenu ekologiju „Futura” Univerziteta Singidunum i Gradskom opštinom Palilula.U okviru akcije, zaposleni su sproveli čišćenje zelenih površina u Spomen parku Bubanj, a čišćenju lokacije prethodilo je predavanje studenata, kao i kratak informativno-edukativni kviz.\n„Projekat “Wiener volonterski dan“, u okviru kojeg zaposleni jedan dan u godini posvećuju volonterskim aktivnostima, pokrenuli smo u oktobru 2011. godine sa ciljem da podstičemo njihovo učešće u inicijativama koje unapređuju kvalitet života u lokalnoj zajednici. Od tada, Wiener volonteri uključili su se u mnoge projekte, a ovogodišnjom akcijom „BACI 5, OČISTI SVET“ želeli smo da podignemo svest o tome da je neophodno voditi računa o životnoj sredini i da svaki pojedinac, treba da napravi korak ka tome da naše prirodno okruženje bude lepše i zdravije za život. Takođe, ove godine otišli smo korak dalje u sprovođenju volonterskih aktivnosti, i simultano u pet regionalnih centara – Nišu, Beogradu, Novom Sadu, Čačku i Subotici – organizovali čišćenje javnih zelenih površina i sproveli kratku edukaciju zaposlenih, sve sa ciljem promovisanja odgovornosti koje jedna kompanija ima prema društvu u kojem posluje“, istakla je Katarina Krstajić, korporativni PR menadžer Wiener Städtische osiguranja.\nStudenti Fakulteta za primenjenu ekologiju „Futura“ Univerziteta Singidunum bili su prisutni u svih pet regionalnih centara u kojima se sprovela akcija i kratkim predavanjem o osnovnim vrstama otpada, u koje spadaju papir, metal, plastika, staklo i organski otpad, na jasan i slikovit način ukazali šta za životnu sredinu znači primarna separacija otpada.\nGradska opština Palilula Niš veoma aktivno i odgovorno radi u oblasti zaštite životne sredine, ekološki ispravnom ponašanju građana, očuvanju biodiverziteta, uštedi energije. Podizanjem svesti građana, po rečima predsednika opštine Palilula Aleksandra Ždraleta i predsednice opštinskog parlamenta Adriane Anastasov, učinjeno je da se manje novca iz budžeta troši za uklanjanje divljih deponija i isti usmeri za druge razvojne programe. Zahvaljujući dobroj saradnji sa društveno odgovornim kompanijama poput Wiener Städtische osiguranja, obrazovnim ustanovama (Fakultet zastite na radu), organizacijama civilnog društva, Medijskom ekološkom mrežom EKOpolis, izviđačima, JKP Mediana, opština uspešno ostvaruje razvojne prioritete iz Akcionog programa i projekta „Živeti zeleno“.\n„Primarna separacija otpada, odnosno njegovo pravilno odlaganje ključno je u procesu zaštite životne sredine. Tek nakon toga na red dolazi recikliranje, za koje svi znamo da je ne samo neophodno već će ubrzo postati i obaveza naše države, na putu evrointegracija. Nama je uvek zadovoljstvo kada svoje znanje koje stičemo na fakultetu možemo i praktično da primenimo, a posebno ukoliko se radi o edukaciji i prenošenju znanja iz oblasti primenjene ekologije, kao što je to bio slučaj prilikom realizacije ovog društveno-odgovornog projekta“, naglasila je Dunja Nikolić, student Fakulteta za primenjenu ekologiju „Futura” Univerziteta Singidunum.\nOznakeBubanj Niš osiguranje volonteri Wiener Städtische\nPrethodni Rekordan broj devojaka upisao Mašinski fakultet\nSledeći Kako iskoristiti mašinu za pranje sudova u pripremi zimnice


"Rasprava ministara spoljnih poslova EU o BiH pomjerena za februar ili mart" - Klix.ba\nMaja Kocijančić "Rasprava ministara spoljnih poslova EU o BiH pomjerena za februar ili mart"\n"Rasprava ministara spoljnih poslova EU o BiH pomjerena za februar ili mart"\n21.1.2011. u 21:17\nRasprava ministara spoljnih poslova Evropske unije o BiH, okvirno najavljena za januar u Savjetu EU, pomjerena je za februar ili možda mart, potvrdila je Maja Kocijančić, portparol visokog predstavnika EU za spoljnu politiku i sigurnost Catherine Ashton.\nOsnova za tu raspravu su decembarski zaključci samita šefova država i vlada EU, zatim prijedlog za razmišljanje iz jula, sastavljen u Evropskoj komisiji i Savjetu, poslat članicama EU, kao i "neki drugi inputi", rekla je Maja Kocijančić.\nU decembarskim zaključcima Savjeta EU, bosanskohercegovački lideri su pozvani na zajedničku viziju BiH i što skorije formiranje vlasti sa programom čiji su ključni dio evropske reforme.\n"Poziv da se vlast što hitnije obrazuje stoji, ne zbog bilo kakve kazne, nego zato jer je to u najvećem interesu građana BiH, a posljedice, veliko zaostajanje za drugima u regionu, same po sebi bile bi vrlo loše", rekla je Kocijančićeva, odgovarajući na pitanje da li BiH ima rok u kojem treba da se formira vlast i da li bi otezanje možda donijelo neke mjere Evropske unije.\nDrugi izvor iz Brisela kaže da će se rasprava zemalja članica voditi oko jasnog definisanja uloge koju bi u BiH imao naredni evropski predstavnik ili EUSR, o njegovim ingerencijama i tome što bi od njega ili nje moglo da se očekuje. Nekoliko članica već mjesecima u svojim ministarstvima radi na ovim analizama.\n"Ličnost specijalnog predstavnika EU mora da ima visoki profil, ali prije toga mora da se tačno zna šta on može, a šta ne. Kad ćemo to znati, onda možemo znati i šta bi konkretno moglo da se preduzme u BiH da bi zemlja bila funkcionalna i da bi se prevazišle prepreke koje sada stoje na njenom evropskom putu", rekao je Srni jedan njemački diplomata, uključen u pripremu ove debate.\nAli, pitanje s kojim se sada suočava Brisel u vezi sa BiH jeste kako da se postavi prema zatvaranju OHR-a. Neke zemlje i dalje favorizuju zatvaranje, a druge su obnovile svoj poziv da OHR još ostane. Neki misle da bi trebalo, u pitanju zatvaranja OHR i da se uvaže i stavovi Sjedinjenih Država.\nNakon oktobarskog sastanka Ketrin Ešton i američkog državnog sekretara Hilari Klinton dogovoreno je da će EU i SAD nastupati koordinisano kada je riječ o BiH. Od tada je održano je nekoliko zajedničkih sastanaka diplomata iz kancelarije Catherine Ashton i iz State Departmenta o temi BiH.\nJedna od ideja, koja je kružila kuloarima posljednjih pola godine bilo je da bi OHR polagano odumirao, a da bi ga naslijedio ojačani EUSR. Kancelarija evropskog predstavnika imala bi, prema tom prijedlogu koji je originalno zastupala Njemačka, neke sankcijske ovlasti, slične onima koje danas ima OHR.\nPrema današnjim informacijama briselskih diplomata, u State Departmentu razmišljaju i o mogućnosti da i oni organizuju razgovore o BiH. Još je sve u fazi planiranja, pa se ne zna u kojem bi formatu razgovor o BiH bio, da li bi bio zajednički evropsko-američki i na kojem političkom i diplomatskom nivou.\n30. godina HDZ-a Zenica 34\nNepoznat uzrok 10\nKlub SDA 7


Irvingu malo 45 protiv Dončića i Teladi, Ras na tri tripl-dabla od istorijskog rekorda (VIDEO) – Navijaci Srbija\nZoran Lukić overio plemeniti tiket za Gavrila Đurđevića\nHome > Košarka > Irvingu malo 45 protiv Dončića i Teladi, Ras na tri tripl-dabla od istorijskog rekorda (VIDEO)\nDalas Meveriksi obezbedili su još jednu važnu pobedu u nameri da overe jedno od šest mesta što vodi plej-of Zapadne konferencije, izbegavajući tako plej-in turnir. Trijumf nad vrlo dobrim Bruklinom njihov je drugi u nizu, odnosno peti u poslednjih šest utakmica – 113:109. Netsi s druge strane ostaju drugi na Istoku, ali su sada na „dve i po“ utakmice zaostatka u odnosu na lidera Filadelfiju i na samo „pola“ meča ispred trećeplasiranog Milvokija.\nDobru noć iza sebe ima Crnogorac Nikola Vučević koji se sa 29 poena (5/7 za tri) i 14 skokova vodio Čikago Bulse do pobede u Šarlotu – 120:99. Bolji od ostali kod Hornetsa bili su Pi Džej Vošington (24) i Malik Monk (20).\nVeoma zanimljivo bilo je u susretu Toronta i Vašingtona, rešenog tek posle dodatnih pet minuta – 131:129. Paskal Sijakam brojao je do 44 i bio najzaslužniji za trijumf Reptorsa. Pratili su ga Geri Trent sa 25 poena i Fred Vanvlit sa 22.\nGolden Stejt – Oklahoma\nLA Klipers – LA Lejkers


Gradonačelnik Kasumović održao sastanak sa predsjednicima šest mjesnih zajednica\nGradonačelnik Fuad Kasumović danas je u maloj sali gradske uprave primio šest predsjednika mjesnih zajednica (Gradišće, Tetovo, Zmajevac, Podbrežje, Nova Zenica, Banlozi) sa područja Grada Zenica.\nCilj sastanka je bio da predstavnici mjesnih zajednica predstave probleme sa kojima se susreću mještani ovih naselja i pristupi njihovom rješavanju.\nPored problema sa komunalnom infrastrukturom ovom prilikom posebno je istaknuto zapošljavanje radnika i firmi iz drugih općina u kompaniji ArcelorMittal iako posljedice zagađenja najviše osjete upravo mještani ovih naselja. Također je istaknuto da je odlaganje otpada na deponiji Rača koja se nalazi u blizini ovih naselja stvorilo velike probleme mještanima koji pored toga što se nalaze u blizini kancerogenih izvora, potpuno su onemogućeni uzgajati pojedine povrtne vrste.\nGradonačelnik Fuad Kasumović je u svom obraćanju naglasio da će zajedno s predstavnicima mjesnih zajednica pristupiti iznalaženju rješenja iznesenih problema, o čemu je već u nekoliko navrata upoznao menadžment ArcelorMittala Zenica. Kako se bliže izbori u mjesnim zajednicama gradonačelnik je istakao važnost aktivne uloge svih mještana u definiranju potreba mjesnih zajednica i iznalaženju rješenja za bolje uslove života a i funkcionisanje mjesnih zajednica.\nPredstavnici mjesnih zajednica su zahvalili gradonačelniku Kasumoviću na prijemu i izrazili veliko zadovoljstvo što su po prvi puta kvalitetno uključeni u rad gradske uprave. Posebno su pohvalili nastojanja gradonačelnika i borbu da svim građanima kako u gradu, tako i u prigradskim i ruralnim sredinama poboljša i unaprijedi uslove života, za što su i sami spremni pomoći.


Gazeta express, T7\nHaradinaj je za televiziju T7 rekao da su dan nakon što su predstavnici Prištine "kritikovani zbog taksi na srpske i bosanske proizvode, nemački zvaničnici potvrdili da je Nemačka odlučila da liberalizuje vize".\n"Oni nisu trgovali taksama. Sledećeg dana (nemačka kancelarka Angela) Merkel je angažovala svog ministra da potvrdi da će uskoro biti liberalizacije", rekao je Haradinaj.\n"Gazeta expres" je Hašim Tači rekao da je "frustriran zbog činjenice da zemlje EU nisu jedinstvene u pogledu liberalizacije viznog režima za građane Kosova".\nPoslanici kosovske skupštine na ivici fizičkog sukoba\nSednica kosovske skupštine prekinuta je nakon verbalnog sukoba između poslanika vladajuće koalicje i dela opozicije, a sve zbog izjave da je Demokratska partija Kosova, iznikla iz bivše OVK, kriva za osnivanje Specijalnog suda za ratne zločine pripadnika OVK, prenosi RTS.\nG7 podržava dijalog Beograda i Prištine, protiv promene granica\nMinistri spoljnih poslova zemalja članica G7 pozvali su Beograd i Prištinu da konstruktivno učestvuju u pregovorima u okviru dijaloga uz pomoć Evropske unije i da u potpunosti normalizuju odnose kroz "sveobuhvatan i pravno obavezujući sporazum koji će doprineti regionalnoj stabilnosti".\n"Sporazum": Opipavanje pulsa\nPosle formiranja nove vlade Kosova i prvog susreta premijera Aljbina Kurtija sa zvaničnicima Evropske unije, novo-staro pitanje je na stolu: kakve su perspektive Briselskog dijaloga i kako doći do sveobuhvatnog sporazma o normalizaciji odnosa između Prištine i Beograda.


Luisova deca su udahnula novu dušu njegovoj pesmi (VIDEO) - Večeras u Dijaspori\nMix najnovijih vesti Luisova deca su udahnula novu dušu njegovoj pesmi (VIDEO)\nLuisova deca su udahnula novu dušu njegovoj pesmi (VIDEO)\nMaja i Marko Luis\nSigurni smo da se svi sećate čuvenog Luisovog hita ” Gde nestaše one pesme stare”?\nDanas je ta legendarna pesma dobila novo ruho u izvođenju Luisive dece, talentovanih muzičara, Maje i Marka Luisa. Maja je emotivno vezana za tu pesmu, zato je odlučila da je objavi na svom poslednjem albumu “Krila” kao duet sa svojim bratom.\n„Mnogo vremena mi je trebalo da smognem snage da izvedem neku od tatinih pesama, ali kada sam prvi put otpevala pesmu sa Markom, odmah sam izrazila želju da je snimimo i u koncertnoj verziji, jer se najbolje doživljava na taj način. Presrećna sam što sam u mogućnosti da podelim tu prelepu emociju i atmosferu i sa publikom koja nije prisustvovala koncertnoj promociji moja dva solo albuma “Buđenje” i ” Krila ” izjavila je Maja Luis.\nRežiju spota, koji je sniman na koncertnoj promociji albuma u klubu Wurst Platz Bar, potpisuje dugogodišnji prijatelj i saradnik Luisovih, Dragan Jereminov.


Vučić smenjuje dva ministra? : Nadlanu.com\nVučić smenjuje dva ministra?\nObjavljeno 20. feb 2013. / 09:54:15\n- Vučić želi da svi u njegovoj stranci shvate ozbiljno svoj posao i poziciju na koju su postavljeni. Zato i insistira da svako od njih dostavi izveštaj o svom radu. Ako on može da radi od ujutru do uveče, onda mogu i ostali iz SNS i to od njih i očekuje. Dođu na posao u 10, rade do 13 sati i onda odu na neki „važan“ ručak da bi završili neke kombinacije, koje na kraju ni ne završe - rekao je za Kurir izvor blizak Vučiću.\nKako tvrdi "Kurirov" izvor, ubrzo posle Vučićevog povratka iz Berlina biće zakazana sednica Izvršnog odbora SNS na kojoj će se razmatrati izveštaji o radu ministara, poslanika i direktora iz redova naprednjaka.\n- Ako se pokaže da neki ministri ne rade dobro svoj posao, Vučić je spreman da ih smeni. Ali polako, videćemo šta će biti. Sve će biti jasnije na narednom IO, kada će svi ministri, poslanici i direktori preduzeća predati izveštaje. Vučić namerava da raspusti i neke lokalne odbore čijim je radom nezadovoljan - dodaje izvor Kurira.


AJB DOC festival dokumentarnog filma održava se u Sarajevu od 21. do 25. septembra 2018. - AKOS\nHome > Kultura i tradicija > Umjetnost > AJB DOC festival dokumentarnog filma održava se u Sarajevu od 21. do 25. septembra 2018.\nNastojimo da festival postane dio Al Jazeera matične kuće, što bi u nekom izvjesnom vremenu pozicioniralo naš festival kao najveći festival dokumentarnog filma u Evropi, možda čak i šire, gdje bi dolazili distributeri i otkupljivači. Nadamo se da ćemo to postići”, isakao je Fočo, direktor Al Jazeera Balkans Documentary Film Festivala (AJB DOC)\nAl Jazeera Balkans Documentary Film Festival (AJB DOC) ime je međunarodnog festivala dokumetarnog filma koji će biti održan u Sarajevu od 21. do 25. septembra ove godine, u organizaciji televzijske kuće Al Jazeera Balkans, u saradnji s Al Jazeera Media Networkom i Al Jazeera Media Institutom iz Dohe, javlja Anadolu Agency (AA).\nDirektor Al Jazeera Balkans Tarik Đođić je na konferenciji za novinare danas u Sarajevu istakao kako je Al Jazera Balkans u ovih posljednjih skoro sedam godina bila jedna platforma za autore i produkcijske kuće iz cijelog regiona, a i šire. Naglasio je kako je AJB podržavala dokumentarne programe i produkcije na brojnim festivalima, te da će to nastaviti da radi.\n“Mi na godišnjem nivou prikažemo oko 300 sati novog programa, novih dokumentarnih filmova. Dosta toga je u saradnji s našom matičnom kućom u Dohi. Odlučili smo da i na ovaj način dođemo što bliže autorima i produkcijskim kućama i da ostanemo ta platforma dokumentarnog filma. Nadam se da će ovo biti jedan uspješan festival”, naglasio je Đođić, dodavši kako je festival zamišljen ambiciozno ali istovremeno i realistično.\nDirektor AJB DOC Film Festivala Edhem Fočo istakao je kako se Al Jaazeera Balkans od početka emitovanja programa pozicionirala kao kanal koji promoviše dokumentarni film.\nDodao je kako je AJB kroz podršku produkcijskim kućama radila s više od 30 produkcijskih kuća iz regiona.\n“Svakako nastavljamo da ih stimulišemo, otkupljujemo njihove filmove i radimo koprodukcije. Vjerujem da smo prilično uspješni u tome i da na taj način održavamo tu industriju u životu u regionu, a naoročito u BiH”, rekao je Fočo.\nOn je naglasio kako regija ima odlične festivale dokumentarnog filma, međutim Sarajevo još uvijek nema jedan eminentan festival dokumentarnog filma.\n“Mi smo shvatili to da je možda i naša dužnost da donesemo jedan takav festival u Sarajevo. Ovo je prvi, a nadamo se da će on postati tradicionalan, međunarodni i regionalni festival, a namijenjen je svakako i za domaću publiku”, poručio je Fočo.\nDodao je kako je Al Jazeera do sada imala već devet svojih filmskih festivala koji su se održavali u Dohi.\n“Mi sada s njima razgovaramo da ovaj festival postane dio Al Jazeera matične kuće, što bi u nekom izvjesnom vremenu pozicioniralo naš festival kao najveći festival dokumentarnog filma u Evropi, možda čak i šire, gdje bi dolazili distributeri i otkupljivači. Nadamo se da ćemo to postići”, isakao je Fočo.\nSve projekcije će biti održane u Multiplex Cinema Cityju od 21. do 25. septembra. Karte za Festival moguće je kupiti od 10. septembra.\nCilj treninga je unapređenje vještina polaznika, njihovo umrežavanje i poticanje na saradnju na projektima koji mogu biti zanimljivi za Al Jazeera Media Network, kao i za druge TV-kuće.\nEdhem Fočo: Ambicija nam je učiniti AJB DOC jednim od najboljih europskih festivala


Budućnost MCU-a su, navodno, Dark Avengers » Play Now\nBudućnost MCU-a su, navodno, Dark Avengers\nDok čekamo makar da saznamo naslov Avengersa 4, pojavljuju se nove glasine o\nbudućnosti Marvelovog Filmskog Univerzuma. Prema jednoj od njih, Marvel je već\nzavršio scenario za adaptaciju Dark Avengersa.\nThatHashtagShow napominje da bi ipak trebalo da imamo u vidu činjnicu da “Marvel Studios uvek “u rukavu” ima gomilu scenarija za razne projekte, kao i da mnogi od njih nikada ne ugledaju svetlost bioskopskog platna”.\nThe Dark Avengers je delo Briana Michaela Bendisa, koji je bio ključni “igrač” tokom\nlansiranja Ultimate Marvel Universe stripova, uključujući i Ultimate Spider-Man, ali\ni mnoge dragulje Avengers serijala kao što su Secret War, House of M i Age of Ultron.\nThe Dark Avengers su se prvi put pojavili 2009. godine sa serijalom Secret Invasion,\na grupu mračnijih heroja koje poznajemo je formirao Norman Osborn (Green Goblin).\nCaptain Marvel stiže u bioskope 8. marta 2019. godine, a Avengersi 4 dva meseca kasnije,


15-12-2019 13:49 Ratni izveštaji Sirija / Irak Izdvojeno Svet Planeta\nRatni helikopteri Sirijskih arapskih vadušnih snaga (SuAAF) nastavili su danas sa bombardovanjem terorističkih uporišta u Kabaniju i okolini ovog grada.\nRatni helikopteri sirijske vojske (Foto: Jutjub)\nJedan vojni izvor rekao je za lokalne medije da je vrhovna komanda odlučila posle nekoliko dana pauze da nastavi sa vazdušnim udarima na terorističko uporište u sirijskoj provinciji Latakija.\nCilj ovih vazdušnih udara bio je slabljenje odbrane terorista u Kabaniju, koji je glavno uporište džihadista u ovom području.\nSAA planira da u što skorije vreme krene u kopnenu ofanzivu na Kabani, a operacija je poverena elitnoj Četvrtoj diviziji sirijske vojske.\nSAA je u poslednjih nekoliko meseci više puta pokušavala da osvoji Kabani od džihadista, koje predvode grupe okupljene oko Hadžata Tahrira al-Šama. Međutim, iako su nekoliko puta bili blizu, džihadisti, koji su napravili snažnu odbranu, uspeli su da odbrane grad.\nPročitajte OVDE kakvu jedinicu ruska vojska formira na severu Sirije.


TAMINDŽIJA: Gornji Horizonti će preporoditi Hercegovinu | Hercegovina Press\nTAMINDŽIJA: Gornji Horizonti će preporoditi Hercegovinu\nIzvršni direktor za proizvodnju i tehničke poslove u „Hidroelektranama na Trebišnjici“ Ilija Tamindžija kaže da će istorijski projekat „Gornji horizonti“ preporoditi Hercegovinu, donijeti novac i nova radna mjesta, a imaće pozitivne efekte i za cijelu Republiku Srpsku.\n− Završetkom samo prve elektrane HE “Dabar“ bilans proizvodnje HET-a će se povećati 50 odsto, a završetkom izgradnje cijelog projekta hidrosistem Trebišnjica će biti jedan od kvalitativno najjačih hidroenergetskih sistema u ovom dijelu Evrope. Uz količine struje i novac koji će istočnohercegovačke opštine dobivati za naknade za potopljeno zemljište i vodni doprinos, “Gornji horizonti“ donijeće i na stotine radnih mjesta u Hercegovini − tvrdi Tamindžija.\nHET je do sada uložio 83 miliona vlastitih sredstava u HE “Dabar“, a u junu je raspisao javni međunarodni poziv za finansiranje i izgradnju ove hidrelektrane na koji se javilo čak 19 kompanija iz devet zemlja. Njihova će obaveza biti da obezbijede kreditna sredstva u visini od 200 miliona evra i da u roku od četiri godine dovrše radove na najznačajnijem energetskom objektu koji će se graditi u Republici Srpskoj. HET je potpuni vlasnik hidroelektrane, a kredit za urađene radove bi se otplaćivao 15 godina. Projekat podrazumijeva izgradnju brane Pošćenje sa nasipima i akumulacionim bazenom, cjevovod pod pritiskom, mašinsku zgradu s pratećim objektima i opremom, dalekovod za priključenje HE “Dabar“, odvodni kanal kroz Dabarsko polje i proširenje tunela Dabarsko polje – Fatničko polje. HE “Dabar” će biti instalisane snage 160 megavata i ona je najvažniji energetski objekat u sistemu “Gornji horizonti”.\nTamindžija naglašava da je dosadašnji tok izgradnje HE „Dabar“ već donio mnogo benefita opštini Nevesinje i zaposlenje za oko 150 radnika.\n− Po intezitetu saobraćaja uvjerili smo se koliko je bila neophodna saobraćajna prečica prema Bileći i Trebinju. Prisutpni putevi su preporodili sela Zovi Do i Biograd, ali je najvažnija prateća investicija svakako vodovod Udbina – Nevesinje koji će riješiti višedecenijski problem koji je tištio svakog Nevesinjca − istakao je Tamindžija dodajući da je HET samo za distributivni cjevovod investirao više od sedam miliona maraka.\nTamnidžija koji je i narodni poslanik u NS RS podsjeća da je u infrastrukturu zadnjih godinu dana uloženo oko 10 miliona maraka.\n−Urađena je rehabilitacija regionalnog puta Nevesinje – Berkovići, savremeni most u Zovom Dolu, kružni tok i više ulica u gradskim i prigradskim naseljima u Nevesinju. Renovirana je Sportska dvorana, a projekat adaptacije i proširenja Doma kulture je pri kraju − kaže Tamindžija. Dodaje da je u toku realizacija nekoliko privatnih ivesticija, poput tržnog centra, pilane, sušare i benzinske pumpe koje donijeti posao za 70 radnika, a manje projekte je teško i pobrojati.\nGovoreći o planovima za naredni period Tamindžija je naglasio da je glavni zadatak izgradnja HE „Dabar“ koja će biti glavni pokretač razvoja, te obnova kompletne putne infrastrukture uključujući i traženje najboljeg saobraćajnog rješenja za modernizaciju magistralane saobraćajnice Nevesinje – Mostar.\nTamindžija je rekao da ohrabruje i podrška Vlade Srbije Hercegovini koja osim ekonomskog daje i moralni podstrek.\n− Mislim da nam svima treba više optimizma i volje da pravimo poslovnu klimu koja će zadržati Hercegovce na svojim vjekovnim ognjištima, rekao je Tamindžija.


ZAKON O ORUŽJU I MUNICIJI: Od početka primene Zakona, 5. marta 2016. godine, smanjena je zainteresovanost građana za legalno nabavljanje i držanje oružja. Shodno Zakonu ne mogu se registrovati minsko-eksplozivna sredstva, automatsko kratko i dugo vatreno oružje, oružje skriveno u drugim predmetima i vatreno oružje sa prigušivačem pucnja\nOtkako je 5. marta 2016. godine Zakon o oružju i municiji ("Sl. glasnik RS", br. 20/2015 - dalje: Zakon) počeo da se primenjuje, u MUP-u su registrovana 233 komada oružja u legalnom vlasništvu, a odbijeno je 307 zahteva građana za izdavanje odobrenja za nabavljanje oružja, podaci su MUP-a Srbije.\n"Statistički podaci koje vodi MUP ukazuju da je u Republici Srbiji trenutno smanjena zainteresovanost za nabavljanje i držanje oružja", navodi se u dopisu MUP-a.\nMeđutim, pitanje je da li je baš reč o manjoj zainteresovanosti ili odustajanju građana suočenih sa odredbama Zakona? Poznavaoci ove tematike i ljubitelji oružja i dalje smatraju da se diskreciono pravo policije da odbije zahtev za posedovanje oružja preširoko primenjuje. Čak i građanin koji prođe neizbežnu bezbednosnu proveru, da bi posedovao oružje za ličnu bezbednost (pištolj ili revolver), mora da uveri policiju da mu je ugrožena bezbednost "zbog prirode posla ili drugih okolnosti".\nDa li je neko ugrožen ili nije, to već spada u diskreciona ovlašćenja policije da proceni i donese odluku, a iz pomenutih podataka vidi se da je više odbijenih, nego onih kojima je odobreno da kupe oružje i dobiju oružni list. Zakon je takav, ali nije samo mogućnost odbijanja zahteva uticala na manje interesovanje građana za legalnu nabavku oružja. Na tu pojavu svakako utiče i porez na oružje, koji je prošle godine iznosio više od 3.000 dinara za pištolj ili revolver.\nMeđu oružjem čije je držanje odobreno građanima od početka primene Zakona su 82 komada oružja za ličnu bezbednost (pištolji i revolveri), 133 komada lovačkog oružja i 18 sportskog. Bez obzira na to što ljubitelji oružja, a iz razumljivih razloga i vlasnici prodavnica oružja i prateće opreme, imaju niz primedaba na novi Zakon, on je, slažu se mnogi, uneo i poboljšanja u ovu problematiku – između ostalog olakšana je nabavka municije. Takođe, liberalizovana je kupovina vazdušnih pušaka za koje su ranije važila pravila kao za nabavku pištolja, dok se sada, uz evidenciju, mogu kupiti i zatim samo prijaviti MUP-u – nije potrebno prethodno odobrenje za njihovu nabavku. Zahvaljujući tome, od 5. marta 2016. godine izdato je 1.129 potvrda o prijavi vazdušnog oružja.\nU istom periodu, od početka primene Zakona, policija je od građana Srbije oduzela 492 komada oružja koji su bili u legalnom vlasništvu. Do toga dolazi zbog kršenja nekog od brojnih uslova koje je građanin morao da ispuni kada je dobijao odobrenje za nabavku. Spisak tih uslova je dug, ali do oduzimanja oružja u legalnom vlasništvu najčešće dolazi kada njegov vlasnik dođe pod udar krivičnog zakona ili je odgovoran za narušavanje javnog reda i mira.\nU Ministarstvu unutrašnjih poslova postoji jedinstvena baza podataka o evidenciji oružja u legalnom posedu. Prema podacima ovog Ministarstva broj registrovanog oružja na teritoriji Republike Srbije je 996.501:\n– oružje za ličnu bezbednost (pištolji i revolveri) – 270.705\n– lovačko oružje (puške i karabini) – 451.189\n– sportsko oružje – 91.558\nOvi podaci odnose se na posedovanje (držanje) a kad se prenosi, mora da bude rasklopljeno po propisu.\nU Republici Srbiji ima 880 dozvola za nošenje oružja za ličnu bezbednost. Takve dozvole podrazumevaju da se oružje nosi nerasklopljeno i spremno za upotrebu.\nOd 1. jula do 1. novembra 2016. godine traje postupak legalizacije nelegalno držanog oružja i građani mogu, bez posledica da ga predaju u policiji.\nU toku prethodne legalizacije koja je otpočela 4. marta 2015. godine, a okončana 4. juna 2015. godine, iz ilegalnih u legalne tokove je prešlo 7.543 komada oružja.\nPredato je između ostalog 287 automatskih pušaka, 32 automatska pištolja (škorpion), 15 ručnih bacača (zolje – nisu ispaljene), 1.107 bombi i eksplozivnih sredstava. Predato je 160.434 komada municije različitog kalibra.\nU prethodnim legalizacijama najviše je bilo predatog automatskog oružja, poluautomatskih vojnih pušaka, oružja za ličnu bezbednost (pištolji i revolveri), lovačkog oružja (puške i karabini), zolja, bombi, ostalih minsko-eksplozivnih sredstava, kao i municije različitog kalibra.\nU MUP-u nisu dali odgovor na pitanje koliko se procenjuje da u Srbiji postoji ilegalnog oružja, "jer se MUP ne bavi takvim procenama". Analitičari smatraju da ga ima od 200.000 pa sve do milion komada. Ako su te procene iole objektivne, odziv u prethodnim legalizacijama je bio gotovo simboličan. Prvi rezultati sadašnje legalizacije očekuju se narednih dana, do kraja jula.\nShodno Zakonu ne mogu se registrovati minsko-eksplozivna sredstva, automatsko kratko i dugo vatreno oružje, oružje skriveno u drugim predmetima i vatreno oružje sa prigušivačem pucnja.\nIzvor: Vebsajt Politika, Milan Galović, O. Milanović, 25.07.2016.