Vučić: Za šest meseci nova zgrada RTV-a\nMart 23, 2019 10:20\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da očekuje da će za šest meseci biti završena obnova zgrade Radio-televizije Vojvodine, pre isteka roka.\n"Svim zaposlenima želim uspeha u budućnosti i za šest meseci možemo da se nađemo da vidimo impresivnu, završenu zgradu i da ljudi u Vojvodini i celoj Srbiji dobiju dobar program, po najvišim tehničkim standardima i da građani budu što zadovoljniji", rekao je Vučić.\n"To je i simbol naše pobede nad svim što smo prošli, i kroz NATO agresiju i rušenje svih objekata i nanešenje štete objektima RTV, kao i zbog nebrige i razaranja naših privrednih potencijala posle 2000. godine", rekao je predsednik Srbije.\n"Da u tome uspevamo. Ali, treba da budemo još marljiviji i verujem da ćemo sa ponosom pogledamo sve u oči. Sve što su neki rušili mi ćemo uskoro da obnovimo i da stvorimo mnogo toga novog", poručio je Vučić.\n"Sve zavisi od nas i našeg rada i energije. Uveren sam da možemo još mnogo bolje", rekao je on. Podsetio je da će 3. maja će biti tačno 20 godina kako je zgrada RTV srušena i a da će sada biti lepša čak i veća.\nVučić je obišao radove na izgradnji nove zgrade RTV-a, a zaposlenima u pokrajinskom javnom servisu, koji su ga dočekali, poručio je da rade svoj posao normalno, a da će siledžije odgovarati pred nadležnim organima.\nVučić zahvalio na dočeku\nVučić se zaposlenima zahvalio na dočeku i poručio im da se vrate na posao, da rade najnormalnije i da ne brinu.\n"One siledžije koje nasiljem misle da mogu nešto da postignu, neće to nikada uspeti. Otvaraćemo nove fabrike, graditi nove zgrade, gradićemo sve što su uništili NATO i oni koji su došli posle NATO. Vi, na svoj posao, mirno, da gradimo zemlju, kako smo to uvek radili, a siledžije će da odgovaraju pred nadležnim organima", rekao je Vučić.\nOn je radove obišao na godišnjicu početka NATO agresije, u okviru koje je srušena stara zgrada nekadašnje TV Novi, na Mišeluku.\nPrva faza radova izgradnje novog sedišta vojvođanskog javnog servisa je završena, u toku je druga, a predviđeno je da radovi budu okončani 31. oktobra.\nRadove na izgradnji, sa predsednikom su obišli predsednik pokrajinske vlade Igor Mirović, predsednik Skupštine AP Vojvodine, gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević i rukovodstvo RTV.\nKamen temeljac za izgradnju nove zgrade pokrajinskog javnog servisa položen je 22. novembra 2017. godine.\nKako je ranije najavljivano, nova zgrada će imati pet televizijskih i šest radijskih multifunkcionalnih studija, a raspolagaće sa 17.530 kvadratnih metara, sa svim neophodnim tehničkim i tehnološkim pratećim prostorima.\nKamen temeljac za izgradnju nove zgrade, pre godinu i po dana, položili su predsednik Vučić, Mirović, predsednik Skupštine Vojvodine Ištvan Pastor, ministar kulture Vladan Vukosavljević, gradonačelnik Novog Sada i generalni direktor RTV Miodrag Koprivica.


Kineski predsjednik Si Đinping (lijevo) i predsjednik Rusije Vladimir Putin prisustvuju ceremoniji posvećenoj 70. godišnjici uspostavljanja diplomatskih odnosa između Rusije i Kine, Teatar Boljšoj u Moskvi, 5. juni 2019.\nPeking nije zauzeo stav o napadu Rusije na Ukrajinu ili izdao zvaničnu izjavu, ali kineski zvaničnici su u svojim obraćanjima u javnosti počeli da naginju na stranu Rusije.\nTokom obraćanja novinarima u jutro 24. februara u Pekingu portparolka ministarstva inostranih poslova, Hua Čunjing, oponirala je stranim novinarima koji su kretanje ruskih trupa u Ukrajini nazvali invazijom. Ona nije htjela da potez Rusije nazove invazijom i rekla da je takav opis situacije "unaprijed smišljena formulacija". Ponovila je raniju poziciju Pekinga koji je pozivao na dijalog i pregovore kako bi došlo do deeskalacije tenzija i spriječavanje da situacija izmakne kontroli.\nKineska agencija za carine najavila je 24. februara da je država otvorila put za uvoz žita iz svih dijelova Rusije. Prethodno, uvoz žita bio je ograničen samo na neke ruske regije, ali ovo šire otvaranje tržišta za uvoz dio je sporazuma koji je potpisan u Pekingu tokom Putinove posjete 4. februara. Rusija je najveći svjetski izvoznik žita a veliko kinesko tržište moglo bi da pomogne u ublažavanju budućih sankcija.\nKina pozvala na pregovore o Ukrajini, kritikuje SAD\nUbrzo nakon što je invazija počela, kineski ambasador u Ujedinjenim nacijama (UN) Žang Jun je rekao da "vrata mirovnog rješenja" nisu još sasvim zatvorena i pozvao sve strane da budu suzdržani. Ovo ukazuje da Peking i dalje zagovara dijalog i izvodi "hod po žici" te pruža pokriće Rusiji pozivima na diplomatsko rješenje.\nPredsednica Tajvana pozvala Kinu da prekine 'vojnu avanturu'\nNakon sastanka u Pekingu početkom februara dvojica čelnika Kine i Rusije izdala su zajedničku izjavu u kojoj podržavaju protivljenje Moskve širenju NATO-a u bivšim sovjetskim republikama i potvrđuju kinesko pravo na samoupravno ostrvo Tajvan, što su ključna vanjskopolitička pitanja Pekinga i Moskve.\nJedna od ključnih stvari zajedničkog saopštenja nakon sastanka dvojice lidera ticala se pitanja Tajvana. Naime, Rusija je izrazila podršku stavu Kine da je Tajvan neotuđivi dio Kine i protivljenje bilo kakvom obliku nezavisnosti ostrva.


Kinezi vratili američki podvodni dron\nPentagon je saopštio da je Kina vratila američki podvodni dron na daljinsko upravljanje koji je prošle nedelje zaplenjen u Južnom kineskom moru.\nSekretar za štampu Pentagona Piter Kuk rekao je da je kineska mornarica vratila dron nedaleko od mesta gde je bio zaplenjen, navodi se u saopštenju objavljenom u ponedeljak uveče.\nKuk je kazao da će SAD nastaviti istragu povodom ovog incidenta koji se dogodio prošle nedelje u Južnom kineskom moru, nedaleko od Filipina.\nOn je u ponedeljak naveo da kineski i američki zvaničnici, uključujući vojne zvaničnike, rade na logističkim detaljima za povratak podmornice.\nPrema navodima Pentagona, podmornica spuštena s broda "USNS Bowditch" koji nije vojno plovilo, košta oko 150.000 dolara, zaplenjena je dok je sakupljala naučne podatke u medjunarodnim vodama.


Opšta medicina\tOrdinacija za opštu medicinu spada u oblik primarne medicinske zdravstvene zaštite. Da bi bio efikasan, sistem primarne zdravstvene zaštite mora biti dostupan, u skladu sa potrebama populacije, pravilno integrisan, da društvena zajednica u potpunosti učestvuje u njemu, da bude isplativ i da ga karakteriše saradnja svih društvenih sektora.Opis posla doktora medicine u ordinaciji za opštu medicinu: Da pruža zdravstvenu zaštitu svima, bez obzira na uzrast, pol, rasu, vrstu bolesti i socijalni status. Da postavi dijagnozu na vreme, uklopivši je u fizičke, psihološke i socijalne okolnosti.\nLaboratorija\tNaša laboratorija Vam nudi pouzdane hematološke i biohemijske analize. Uzorak možemo uzeti kod Vas u stanu ili kolektivu.\nInterna medicina\tDom Zdravlja VIZIM raspolaže i internističkom službom u okviru koje se pružaju internistički pregledi u cilju rane dijagnostike, preventive i lečenja bolesti.\nPedijatrija\tNajsigurniji način da svoje mališane zaštitite su prevencija i izbegavanje bolesti. Stručan savet i pomoć u svim fazama razvoja deteta je zadatak naše ordinacije za pedijatriju. Nastojimo da Vam što bolje pružimo našu stručnu pomoć i znanje, kako bi sa što manje neprijatnosti prošli kroz sve faze razvoja Vašeg deteta.Tokom rasta i razvoja deteta pojavljuju se problemi i nedoumice koje treba na što lakši način i što pre razrešiti. U tom cilju sa stručnim timom lekara (pedijatar, defektolog, psiholog) lakše ćete rešiti:\nStomatologija\tOsmeh vredi hiljadu reči! Stomatološka ordinacija Prvog privatnog Doma zdravlja VIZIM pruža Vama i Vašoj porodici sve vrste stomatoloških usluga. Savremena oprema i kvalitetni materijali omogućavaju vam kvalitetnu uslugu u prijatnom ambijentu u tačno dogovoreno vreme. Nudimo profesionalni pristup u dijagnostici i lečenju, primenu vrhunskih materijala i tehnika trenutno prihvaćenih kod nas i u svetu.\n<< Početak < Prethodna 1 2 3 4 Sledeća > Kraj >>\tStrana 3 od 4\tRADNO VREME


Učešće MINS-a na konferenciji u Londonu – Mins\nUčešće MINS-a na konferenciji u Londonu\nU periodu od 08. do 12. oktobra 2018. godine u Londonu je održana međunarodna konferencija pod nazivom „Transformacije, tehnologija i trgovina – Reforma inspekcije“, u organizaciji Kancelarije za bezbednost proizvoda i standarde Ministarstva privrede, energetike i industrijske strategije Velike Britanije i RD International.\nZahvaljujući predstavnicima USAID, koji su Mrežu inspektora Srbije (MINS, Udruženje) prepoznali kao relevantnog partnera u reformi inspekcija, a u okviru projekta USAID Cooperation for Growth (CfG), omogućeno je da i jedan predstavnik Udruženja prisustvuje ovom događaju. Ta čast je pripala Vidosavi Đurić, predsednici UO Mreže inspektora Srbije, da bude član srpske delegacije, zajedno sa visokim predstavnicima ministarstava rada, poljoprivrede, trgovine, turizma i telekomonikacija, predstavnicima poreske, sanitarne i veterinarske inspekcije, Sekretarijata za javne politike i NALED-a.\nDane provedene u studijskoj poseti Londonu predsednica UO Mreže inspektora Srbije iskoristila je da predstavi naše Udruženje prisutnima, kao i članovima naše delegacije koji za njega možda nisu znali, ali i da čuje iskustva o načinu funkcionisanja inspekcija u drugim zemljama. Po rečima Vidosave poseban utisak ostavio je jedan potpuno novi pristup vršenju inspekcija, gde se fokus rada isnpektora stavlja na rezultate koje postižu, kako bi privredni subjekti obavljali svoje delatnosti sa što manje prepreka, a u skladu sa zakonom, kao i da bi rad inspektora trebalo da obezbedi zdravu sredinu, bezbedne proizvode, jednake uslove poslovanja, ekonomski rast, a samim tim i nova radna mesta.\nTokom Konferencije predsednica UO MINS-a imala je priliku i čast da upozna gospodina Roba Veldersa, svetskog stručnjaka za oblast inspekcijskog nadzora iz Holandije, koji je u svojoj prezentaciji istakao da ukoliko želimo da kvalitetno obavljamo inspekcijski nadzor, neophodne su nam dobre inspekcije, što podrazumeva dobra primanja, savremenu opremu, IT podršku i kontinuiranu edukaciju i usavršavanje.\nVidosava Đurić još izjavljuje: “ Iako bi ovo trebalo da se podrazumeva, situacija nažalost nije takva, o čemu sam i obavestila rukovodioce naših inspektorata koji su učestvovali na Konferenciji. Naglasila sam da je podizanje integriteta inspektora jedan od uslova za bolje poslovno okruženje, i da će Udruženje svoje aktivnosti usmeriti i na promenu svesti inspektora o svom poslu, kao i podizanje svesti građana da inspekcije postoje da bi pomogle, a ne da kažnjavaju. Na kraju krajeva, moj lični motiv za učlanjenje u Mrežu inspektora Srbije, je podizanje ugleda ove struke. Smatram da je posao inspektora podjednako važan kao posao lekara, profesora, proizvođača hrane… kao i da svako ko radi ovaj posao treba da bude ponosan, jer povećanjem uređenosti sistema stvara se zdravije i srećnije okruženje i utiče na poboljšanje kvaliteta života u našoj zemlji“.\nMreža inspektora Srbije se zahvaljuje predstavnicima USAID-a, NALED-a i Ministarstvu državne uprave i lokalne samouprave, a posebno Milanu Stefanoviću i Draganu Pušari, na nesebičnoj podršci i pruženoj prilici da jedan od naših predstavnika učestvuje na jednom ovako značajnom događaju.


Vesti online / Vesti / Srbija / Srpski padobranci će se obučavati u Rusiji\n"Vojnici specijalnih jedinica Srbije i Belorusije proći će obuku na bazi 309. centra za specijalnu obuku padobranaca u Rjazanju", saopštila je pres služba Ministarstva odbrane Rusije.\nU vežbama će učestvovati oko 30 vojnika iz specijalnih jedinica vojske Srbije i Belorusije\nVojnici dveju zemalja će izvesti planiranu pripremu pod rukovodstvom ruskih instruktora na ruskim padobranskim sistemima "Arbalet 2".\nVojnicima predstoji da nauče kako da koriste sistem, izvode najmanje 30 skokova, vrše trening elemenata na kopnu, U vežbama će učestvovati oko 30 vojnika iz specijalnih jedinica vojske Srbije i Belorusije.\n* Sbija, Rusija i Belorusija izvode vojni desant\n* Ruski padobranci zaposedaju istočnu obalu!\nU novembru prošle godine održane su vojne vežbe "Slovensko bratstvo 2016“ u kojima su učestvovali pripadnici Vojske Srbije i oružanih snaga Ruske Federacije i Belorusije.\nJedinice su vežbale na aerodromu "Kovin“, automatizovanom tenkovskom strelištu "Orešac“ i poligonu "Pasuljanske livade“.


Promocija dobrovoljnog davanja krvi u sredu 13. januara na zaječarskom Trgu | Za media\nPredstavnici Crvenog krsta u sredu 13. januara, na Gradskom trgu u Zaječaru, od 12 do 16 sati, promovisaće dobrovoljno davalaštvo krvi, upisivati potencijalne davaoce i služiti čaj, u šatoru koji će ovim povodom biti u centru grada.\nZaječarski Crveni krst tradicionalno svake godine u okviru zimske kampanje, u saradnji sa Institutom za transfuziju krvi Srbije, sprovodi akciju dobrovoljnog davanja krvi.\nInače, ove sedmice je počela osma Zimska kampanja koja traje do 27. februara. Kampanju organizuju Institut za transfuziju krvi Srbije i Crveni krst Srbije uz podršku lokalnih samouprava i elektronskih i štampanih medija. Pored promocije dobrovoljnog davanja krvi i obezbeđenja dovoljnih rezervi u periodu godine kada je smanjen broj davanja krvi, kampanja ima i takmičarski karakter. Gradovi i opštine nadmetaće se za bronzanu, srebrnu i zlatnu plaketu Šampion solidarnosti.\nDanas je Svetski dan borbe protiv siromaštva, a prema procenama Ujedinjenih nacija u svetu ima više od 2,2 milijarde...Više


TRAMPOV PLAN PROPADA: Austrija sve bliže Rusiji - EVO ŠTA SE DOGAĐA ... | WebTribune\nHome SPEKTAR TRAMPOV PLAN PROPADA: Austrija sve bliže Rusiji – EVO ŠTA SE DOGAĐA …\nRusko-austrijski samit u Beču 5. juna je bio prvi put da je ruski predsednik Vladimir Putin posetio državu članicu EU nakon svog ponovnog izbora u martu. To je bila i šesta poseta ovoj zemlji otkako je on postao predsednik Rusije 2000. godine.\nTaj zvanični događaj je bio deo proslave u znak obeležeavanja 50. godišnjice dogovora o snabdevanju gasom koji su potpisali austrijski OMV i ruski Gazprom. Sporazum između ova dva energetska giganta je produžen do 2040. godine, što je u suprotnosti sa poltikom EU koja daje prednost kratkoročnim ugovorima.\nAustrija je bila prva zapadna zemlja koja je sklopila sporazum o snabdevanju gasom sa Sovjetskim Savezom 1968. godine. Danas je Rusija odgovorna za oko 60% uvoza gasa u Austriju. Prošle godine je ova trgovina procenjena na 4,1 milijardu dolara, što je povećanje od 4,5%, dok je ruski izvoz u Austriju porastao za 78,9% na 1,9 milijardi dolara.\nUprkos sankcijama, ruski uvoz iz Austrije se takođe povećao za 18,5% i dostigao 2,2 milijarde dolara. Ukupne ruske investicije u Austriju su od sredine 2017. godine vredele 22,9 milijardi dolara, a Austrija je imala 4,7 milijardi dolara investicija u Rusiji. Beč snažno podržava projekat Severni tok 2 za snabedavnje Evrope jeftinim prirodnim gasom preko Baltičkog mora.\nAustrijska vlada sprovodi nezavisnu spoljnu politiku, suprotstavljajući se rukovodstvu EU po pitanjima kao što su migracija i ono za šta oni veruju da je preterano mešanje u unutrašnje poslove država članica bloka. Ona je takođe formulisala sopstvenu politiku prema Rusiji.\nU julu Austrija preuzima rotirajuće predsednitšvo EU na šest meseci. Njena vlada želi da iskoristi ovu priliku da izgradi neke mostove između Evrope i Rusije. Slobodarska partija Austrije (FPÖ), koja je deo vladajuće koalicije, u više navrata je pozvala na okončanje sankcija koje je Brisel nametnuo protiv Rusije. Delegacija FPÖ-a je posetila Krim 2017. godine.\nBeč je odbio da se pridruži grupi od više od 20 država članica EU koje su proterale ruske diplomate zbog onoga što je nazvano slučaj Skripalj. Tokom razgovora predsednika Putina sa austrijskim kancelarom Sebastijanom Kurcom, i njegovog sastanka sa predsednikom Aleksandrom Van der Belenom 5. juna, obe strane su iskoristile priliku da izraze svoju želju za jačanjem bilateralnih odnosa.\nKurc je nazvao Rusiju supersilom sa kojom bi on želeo da “zadrži otvorene komunikacione kanale.“ Austrijski kancelar je izabrao Rusiju kao svoju prvu ne-EU destinaciju nakon što je stupio na dužnost u decembru 2017. godine. Ta poseta je održana u februaru.\nPostoje znakovi da odnos između EU i Rusije počinje polako da se oporavlja, s ozbirom na produbljujući razdor koji deli Evropu i SAD, uključujući i nedavno pokrenuti trgovinski rat.\nAustrijski zamenik kancelara Hajnc-Kristijan Štrahe, koji takođe predvodi Slobodarsku partiju Austrije (FPÖ), veruje da bi ukidanje antiruskih sankcija bila prava stvar u odgovoru na američko nametanje tarifa na uvoze aluminijuma i čelika iz EU.\nProšle godine, austrijska stranka je potpisala ugovor o partnerstvu sa strankom Ujedinjena Rusija, koja uživa većinu u ruskom parlamentu. Neki istaknuti članovi FPÖ podržavaju ujedinjenje Krima sa Rusijom.\nAustrijski susedi, uključujući Mađarsku, Sloveniju i Italiju, takođe su frustrirani sa EU, posebno u pogledu njenog stava o prilivu imigranata. Oni su zabrinuti zbog američke politike i žele da poboljšaju odnose sa Rusijom. Sebastijan Kurc bi mogao iskoristiti predstojeće predsedavanje Evropskom unijom da predvodi nastajuću grupu država koja teži promenama.\nSve ovo dovodi do toga da se setimo reči francuskog predsednika Emanuela Makrona, koji je za Le Journal du Dimanche u maju rekao da se on protivi ideji izolovanja Rusije i da želi da bude veza koja može povezati Rusiju i Evropu.\nMarin Le Pen, predsednik Francuske narodne partije, vidi Putinovu posetu Beču, zajedno sa zbližavanjem Mađarske i Italije, kao početak procesa oslobođenja Evrope.\nItalijanski premijer Đuzepe Konte je 5. juna rekao italijanskom Senatu da njegova vlada želi reviziju antiruskih sanckija, bez ikakvih obaveza. “Mi ćemo zagovarati otvaranje ka Rusiji,“ rekao je on, otvarajući raskol unutar EU oko ovog pitanja.\nOn će izneti svoj stav tokom G7 samita od 8-9. juna u Kanadi. Konteovi komentari su se podudarili sa Putinovom posetom Beču. Mateo Salvini, ministar unutrašnjih poslova i lider Severne lige,koja je dao italijanske vladajuće koalicije, rekao je da se je on bio obožavalac ruskog predsednika, i da je verovato da je Putin “jedan od najboljih državnika.“\nPromenljivi poltički vetrovi u Evropi otvaraju put za pozitivne promene, usmeravajući se ka normalizaciji veza između EU i Rusije. Očigledno je da Vladimiru Putinu ne manjka prijatelja u Evropi.


Delo Džerija Hopkinsa i Denija Šugermena „Niko se odavde neće izvući živ”, u izdanju „Lagune”, prikazuje složeni lik Džima Morisona, briljantnog, harizmatičnog pevača, filozofa, pesnika, delinkventa, opsednutog tragača koji je odbacivao svaki autoritet. Lik koji je iz nezasite radoznalosti istraživao granice stvarnosti. Ova sveobuhvatna biografija Morisona i grupe „Dors”, sa petnaest dosad neobjavljenih fotografija, novim epilogom i pogovorom Majkla Meklura, nastajala je sedam godina. Napisali su je poznati rok biograf Džeri Hopkins i Deni Šugermen, poverenik i pomoćnik „Dorsa” – ljudi koji imaju veliku empatiju i blisko iskustvo s Morisonom, zbog čega su uspeli da maestralno prenesu ovu veliku modernu tragediju. Džeri Hopkins, novinar koji je više puta intervjuisao Džima Morisona za časopis\n„Energija slobode” Đorđa Marjanovića\nRad na biografiji Đorđa Marjanovića bio je poduhvat u svakom smislu, kako za mene kao autora, tako i za sve saradnike u izdavačkoj kući „Klio”, jer smo osećali veliku odgovornost prema liku i delu slavnog pevača. Najzanimljiviji deo rada bio je prikupljanje informacija, naročito iz periodike domaćih i inostranih dnevnih novina i časopisa, u čemu mi je pomogao pevačev sin Marko, kaže Marijana Dujović, autorka Marjanovićeve biografije „Energija slobode”, koju je predstavila na upravo završenom Sajmu knjiga u Beogradu. Naša sagovornica je samostalni istraživač – muzikolog u oblasti nacionalne istorije muzike, koncertne delatnosti u Beogradu do Prvog svetskog rata, istorije srpske muzike i muzičara tokom Prvog svetskog rata. Osnovne i master studije muzikologije završila je na Fakultetu


Luksuzni stanovi ne čekaju dugo kupca\nM. D. 3. oktobra 2016. 21:00\nU Beogradu postoji stalna potržnja za luksuznim stanovima na dobrim lokacijama, uprkos ceni od oko 2.500 i 3.000 evra po metru kvadratnom, kažu stručnjaci za nekretnine.\nNa tržištu nekretnina u Beogradu, prema nekim procenama, trenutno je u nekoj od faza prodaje oko 1.000 stanova – oko 300 u dve kule u okviru Beograda na vodi i još između 700 i 800 luksuznih stanova na drugim lokacijama.\nStručnjaci su rekli Tanjugu da će projekat “Beograd na vodi” učiniti naš glavni grad prepoznatljivim na međunarodnom tržištu nekretnina, ali i da uprkos tome što skupoceni stanovi uvek “planu“ najveći broj građana traži jeftine stanove.\nPredsednik Upravnog odbora Klastera nekretnina Nenad Đorđević je rekao da je u Beogradu uvek postojala potražnja za luksuznim nekretninama.\nTo je segment tržišta koji uvek postoji, jer postoje kupci koji su uvek spremni da kupe dobru nekretninu u novoj i kvalitenoj zgradi, na dobroj lokaciji ili u nekoj staroj očuvanoj zgradi u centru grada. Taj segment je uvek postojao, ali je nedostajao segment kupca koji dolaze sa međunarodnog tržišta”, rekao je Đorđević.\nOn dodaje da ima kupaca koji svuda po svetu kupuju nekretnine na ekskluzivnim lokacijama – Londonu, Dubaiu, Parizu, Moskvi, gradovima u SAD, Singapuru.\n“Sa Beogradom na vodi postoji šansa da Beograd postane prepoznatljiv na međunarodnom tržistu, zato što je u pitanju takva lokaciji koja je u svim gradovima najbolja – uz samu obalu reke, a drugo zato što će taj projekat imati adekvatan marketing na međunarodnom tržištu”, naveo je Đorđević.\nOn, ipak, kaže da “Beograd na vodi” neće u većoj meri uticati na cene nekretnina u Beogradu, jer ako se poredi sa sličnim međunarodnim lokacijama sa takvim nekretninama vidimo da su cene od 2.700 i 3.300 evra po kvadratu relativno jeftine, u odnosu na London i Dubai.\n“Beograd na vodi sigurno će privući kupce koji mogu da plate više i već ima dost kupaca za Beogad na vodi”, naveo je Đorđević.\nPrema njegovim rečima, u Beogradu ima između 10 i 15 odsto tzv. zahtevnih kupaca koji imaju visoke zahteve i mogu to da plate.\n“Mi očekujem da će sve više biti takvih kupaca, a posebno onih iz inostranstva”, istakao je Đorđević dodajujći da je Klaster nekretnina pokrenuo inicijativu da predstavi inostranstvu velike projekte u Beogradu.\nĐorđević je kazao da su tim povodom već bili u Nju Delhiju u Indiji i najavio da će u novembru u SAD potpisati ugovor sa NAR (National As sociation of Realtor), koje je najveće strukovno udruženje agenata za nekretnine i ujedno najveća trgovinska asocijacija u SAD.\n“Napravićemo kampanju za Beograd na vodi na njihovoj konvenciji, ali i za druge projekte koji se rade u Beogradu, a značajni su za inostrana tržišta”, dodao je on.\nPotpredsednik Građevinske komore Srbije Goran Rodić je rekao da se cene stambenih kvadrata u Beogradu kreću od oko 700 ili 800 evra u šestoj ili sedmoj zoni do 2.500 i više za dobro opremljene stanove u ekskluzivnim lokacijama.\nRodić kaže da se cene luksuznih stanova sada kreću od 2.500 do 3.000 evra, a da su neka bili do 5.000 ili 6.000 evra po kvadratu.\n“Ima dosta lokacija na kojima se trenutno završavaju luksuzni stanovi ili tek počinju da se grade”, naveo je Rodić dodajuć da je reč o dobro opremljenim stanovima koji imaju ugrađene kvalitetne materijale – keramiku, podove, izolaciju, završne radove, nove tehnologije, video nadzor, interfone, roletne na daljinski i slično.\n“Osim dve kule u okviru Beograda na vodi sa oko 300 stanova, ima još oko 700 do 800 stanova luksuznih stanova u Beogradu.\nOn kaže da se u svetu traže sve više stanovi koji imaju parkić, kafiće, prodavnice, zajedničko obezbeđene, pa čak i bazene u okviru stambenog kompleksa, kao što se dosta radi, na primer, u Španiji.\nRodić ističe da u Srbiji, ipak, nema dosta investitora koji su spremni toliko da ulažu u neki projekat i da je naše tržište primerenije jeftinijim stanovima, do 1.100 ili 1.200 evra po kvadratu.\n“Spas za građevinsku industriju je masovna jeftina stambena izgradnja, u kojoj se upošljavaju svi segmenti građevinske industrije, pošto su tu pristupačne cene stanova i ima puno firmi koje tako mogu da rade”, naveo je on.\nRodić ističe da mnogo ljudi u Srbiji čeka da kupi stan i to što jeftiniji i da bi “mogao da se primeni sličan koncept gradnje kao što se radi u Borči za izbeglice”.


PRAZNA OBEĆANJA: Ništa od privrednog rasta od tri ili više odsto | Vesti | Kurir\nPRAZNA OBEĆANJA: Ništa od privrednog rasta od tri ili više odsto\nBiznis 18.08.2017. 19:11h 18.08.2017. 21:01h\nOd privrednog rasta od tri (ili više) odsto u 2017. godini kako je najavljivano početkom ove godine, po svemu sudeći nema ništa.\nEkonomisti i bankari uglavnom tvrde da bi i 2,5 odsto bilo dobro, dok se recimo Narodna banka Srbije, ranije poznata po konzervativnim procenama, drži svoje projekcije od tri odsto, čak i ako to znači da bi, prema njihovim računicama, u drugoj polovini godine rast trebalo da iznosi 4,5 do pet odsto.\nNa predstavljanju Izveštaja o inflaciji u NBS su priznali da postoje veći rizici da rast bude ispod tri odsto, nego preko, ali i da "90 odsto ekonomije odlično radi".\nU prvom kvartalu ove godine privredni rast je iznosio 1,2 odsto za šta je pre svega okrivljena hladna zima, dok je u realnosti žestoko podbacila proizvodnja električne energije. Tada su predstavnici vlasti govorili da je u naredna tri kvartala potreban rast od oko tri odsto što je sasvim dostižno. U drugom kvartalu, kako je nedavno saopštio Republički zavod za statistiku zabeležen je rast BDP-a od svega 1,3 odsto, pa je sada za dostizanje onih tri odsto potrebno da u drugoj polovini godine privreda raste blizu pet odsto.\nEkonomista Ljubomir Madžar smatra da je mogućnost da rast od 1,2 odsto u prvom polugodištu skoči na pet odsto u drugom ravna naučnoj fantastici.\n"To je stopa rasta koju nismo odavno nismo imali. Sada situacija ne izgleda obećavajuće, a ako na to dodamo lošu poljoprivrednu godinu koja će žestoko podbaciti zbog suše i nevremena. Ne treba očekivati rast od tri odsto, mada je i početkom godine kada je postavljena bila preambiciozna i bez realnih osnova", ističe Madžar.\nPrema njegovim rečima, naše investicije u velikoj meri zavise od stranih direktnih investicija koje su "nepredvidiva i nestalna kategorija, tako da naš koncept rasta visi o vrbovom klinu". Madžar ističe i da je nerazvijenim zemljama kao što je Srbija potreban dugoročni rast od najmanje pet odsto kako bi se počeli približavati razvijenijim zemljama, a "sa tri odsto smo osuđeni na evropsko začelje".\nSličnu ocenu dao je i Mihailo Crnobrnja, profesor na FEFA-i, kome se čini da je tri odsto "gotovo nemoguće".\n"Projekcija za poljoprivrednu proizvodnju je veoma nepovoljna, a Fijat je definitivno usporio proizvodnju i izvoz. Ovi faktori čine rast od tri odsto gotovo nemogućim", smatra Crnobrnja.\nPodbačajem u drugom kvartalu iznenađeni su i bankari. Erste banka u svojoj analizi kreditnog i privrednog rasta napominje da je preliminarna procena međugodišnjeg rasta BDP-a u drugom kvartalu od 1,3 odsto izazvala "iznenađenje pošto su standardni kratkoročni indikatori\nukazivali na bolje rezultate. Detalji će biti objavljeni 31. avgusta i očekujemo da će brojke pokazati da su ovi rezultati uglavnom rezultat suše koja je zadala jak udarac poljoprivrednoj proizvodnji".\nRanije je utvrđeno da će žetva pšenice biti za 20 odsto manja nego prošle godine, a postoje indicije da bi proizvodnja ovsa, povrća i stočne hrane moglo da bude smanjena za oko 30 do 40 odsto. Udeo poljoprivrede u bruto dodatoj vrednosti je osam do 10 odsto, a u deo u izvozu šest odsto, tako da loša poljoprivredna sezona može značajno da se odrazi na rezultat srpske ekonomije.\n"Očekujemo određeno ubrzanje rasta u drugoj polovini godine, ali ukoliko ne dođe do promene preliminarne procene naviše, mogli bismo i dodatno da snizimo našu projekciju ispod trenutnih 2,5 odsto na međugodišnjem nivou", saopštavaju iz Erste banke.\nNekoliko dana ranije i Adiko banka je iznela svoju procenu da će privredni rast u 2017. iznositi 2,5 odsto.\nPozitivno je da je ekonomskom rastu doprineo rast industrije od 3,1 odsto u okviru kog je prerađivačka industrija ostvarila rast od 3,8 odsto. Još pozitivnije je da je taj rast povuklo 80 odsto industrijskih grana. S druge strane, snabdevanje električnom energijom je i u drugom kvartalu smanjeno za 6,2 odsto u odnosu na isti period prošle godine, mada je to usporavanje pada koji je u prvom kvartalu iznosio čak 14,5 odsto.\nJurij Bajec, profesor na Ekonomskom fakultetu u Beogradu se slaže da će do tri odsto biti veoma teško doći, kao i da nas usporavanje rasta (u prošloj godini privredni rast je iznosio 2,8 odsto) svrstava u grupu zemalja sa usporenim razvojem.\n"Treba reći da je razlika između dva i tri odsto BDP-a oko 360-370 miliona evra. Kod nas je u poslednje vreme akcenat stavljen na rast BDP-a ali ima i drugih važnih pokazatelja. Tu je pitanje preraspodele jer je u Srbiji velika nejednakost u dohocima. Donjih 20 odsto ima devet puta manje dohotke od gornjih 20 odsto populacije. Može se valjana ekonomska politika voditi i sa rastom od dva odsto. Istina lakše je kada je veći rast i veći nivo BDP-a", smatra Bajec.\nTeško do nivoa stranih investicija iz 2016.\nCentralna banka je saopštila i da su strane direktne investicije u drugom kvartalu iznosile 487 miliona evra što za polugodište iznosi 992 miliona evra. Ipak, ekonomisti su skeptični prema izgledima za priliv SDI do kraja godine, pa Mihailo Crnobrnja ocenjuje da će strane direktne investicije teško dostići prošlogodišnjih 1,8 milijardi evra i da je bliže nivou od 1,5 milijarde evra.\n"Ova vlada se dosta trudila oko privlačenja stranih investicija, ali ja bih kao ekonomista radije video stimulisanje domaćih investicija, ne samo da bi povećali zaposlenost, već i da bi zaustavili odliv mozgova", kaže on.\nProfesor na Ekonomskom fakultetu u Beogradu Dejan Šoškić smatra da je uzrok niskom privrednom rastu Srbije nizak ukupan nivo investicija.\n"Nama je potrebno puno više investicija za veće stope rasta. Investicije su prošle godine bile na nivou 18 -19 odsto BDP-a dok je prosek regiona, ali i globalno 23 odsto BDP-a. Za privlačenje stranih investicija, ali i za više domaćih investicija potrebna dobra poslovna klima i razvijen finansijski sistem i još mnogo toga. Naravno, potrebno je i da se više ulaže kapitalnih investicija iz budžeta u infrastrukturu", ocenjuje Šoškić.


#WEAREITALY – STAY TUNED ON IT – Gracija\nMinistarstvo spoljnih poslova i međunarodne saradnje Republike Italije, u cilju promocije najkreativnijh projekata i programa iz domena kultureu danima Koronavirus-a, pokrenulo je kampanju #WeAreItaly #StayTunedOnIt.\nAndrea Bocelli, Uto Ughi, Tiziano Ferro, Nicola Piovani, Paolo Fresu, Ada Montellanico, Nek, Andrea Griminelli, Rita Marcotulli, Fabrizio Bosso i mnogi drugi italijanski umjetnici pridružili su se inicijativi i poslali video poruke u inostranstvu tražeći da svi ostanemo povezani sa svijetom italijanske kulture. Pored toga, širiće se brojne inicijative koje italijanske kulturne institucije pokreću kako bi ponudile italijanskoj i međunarodnoj javnosti ekskluzivne trenutke virtuelne kulturne zabave.\nKako bi pokazalo sliku zemlje koja je sposobna da nastavi da proizvodi i širi kulturu i zabavu visokog kvaliteta, Ministarstvo spoljnih poslova i međunarodne saradnje Republike Italije svakodnevno će prikupljati nove video zapise i ekskluzivne nove sadržaje koje će promovisati preko svoje namjenske stranice, društvenih kanala ( uključujući YouTube kanal) i inostrane mreže svih ambasada, konzulata i italijanskih kulturnih Instituta.\nU prvom planu će biti sva web kultura“ koju nude muzeji i arheološki parkovi, biblioteke i arhive, festivali i pozorišta, svijet kinematografije i predstava uživo, TV, radio i izdavaštvo (poput Istituto Luce, Kinoteke u Milanu i Bolonji, Sajam Knjiga, Pinakoteka “Brera”,Maxxi odnosno nacionalni muzej umetnosti 21-og vijeka i mnogi drugi) koji pokazuju izuzetnu sposobnost da „kreativno i kvalitetno“ zauzmu mjesto na društvenim platformama.


"Srbija je postala privatizovana prćija Aleksandra Vučića i njegove ekipe" - Nova ekonomija\n"Srbija je postala privatizovana prći...\nSrđan Škoro FOTO: N1\nSrđan Škoro, novinar i aktivni učesnik građanskih protesta Jedan od pet miliona, izjavio je za N1 da je Srbija postala privatizovana prćija Aleksandra Vučića i njegove ekipe, i da ljudi u zemlji, ali i u Evropi, počinju da shvataju da ovako više ne može.\nPredstavnici opozicije koji će se danas sastati sa izvestiocem Evropskog parlamenta za Srbiju Dejvidom Mekalisterom, najavili su da će mu predstaviti realnu sliku protesta koji se već četiri meseca održavaju širom zemlje.\nSrđan Škoro je u Novom danu TV N1 tim povodom ocenio da u Evropskoj uniji već šest godiva vrlo dobro znaju šta radi Aleksandar Vučić i kakvo je stanje u Srbiji, ali da su o svemu tome "ćutali zarad sopstvenih interesa".\nSmatra da je Vučić došao na vlast sa obećanjem međunarodnoj zajednici da će rešiti problem Kosova, a da mu je zauzvrat u zemlji dozvoljeno da radi šta kod hoće.\n"Protesti su ih naterali da se zamisle, da nešto urade (...) Prvi put se mogu videti drugačiji tekstovi o Vučiću u zapadnim medijima", ukazao je on.\nGovoreći o samim evropskim integracijama, Škoro je podsetio da se taj put toliko odužio da ni najveći optimisti više ne veruju da će Srbija postati član EU.\n"Ta poglavalja se otvaraju, a nijedno se ne zatvara. Voleo bih više da uvodimo evropska pravila života i rada, nama bi bilo bolje, a manje je važno da li bi to neko u EU verifikovao", kazao je on.\nPoručio je i da bi opozicija trebalo da istraje u nameri da bojkotuje izbore, ukoliko se za njihovo održavanje ne obezbede fer uslovi, čak i ako EU insistira da se izađe na te i takve izbore.\n"To nije bojkot izbora kao takvih, već ovih koje organizuje Vučić, koji su kriminal", kazao je Škoro.\nUkoliko bi opozicija bojkotovala izbore, videlo bi se da Vučić zapravo ima podršku tek oko 25 odsto birača, dodao je Škoro.\n"Vi imate kampanju predsednika države, gde dovode decu nedeljom, za vreme raspusta, u školu da ga pozdrave. Obilazi mesta i ne može da skupi ljude koje je skupljao pre tri, etiri meseca. Ljudi zaziru, gledaju da se to ljulja, pa kažu: 'Što bih išao tamo, pa da me neko slika, ograđuje, odlučuje koliko ću vremena tu biti'", naveo je gost Novog dana.\nUpozorio je i da je Srbija postala "privatizovana država" - "privatna prićija Aleksandra Vučića i njegove ekipe".\n"Njegov je Jutka koji spopada žene, njegov je ovaj predsednik opštine što je naredio da novinaru Milanu Jovanoviću zapale kuću, njegovi su ovi što se ubijaju i samoubijaju u po bela dana u AMSS. Taj (što je izgradio nelegalni objekat na Pančićevom vrhu) je moćniji od države i niko ne sme da ga dira, kao i ovog Jutku koji kaže da ga Vučić štiti. I niko ne reaguje, čak ni ta Sigurna kuča, Vesna Stanojevič koja je s Vučićem bila u kampanji. Kada to rade naprednjaci, sve je dozvoljeno", ocenio je on.\nŠkoro tvrdi i da policija ne sme da izađe i obezbedi rušenje nelegalnog objekta na Kopaoniku, jer "znaju ko komanduje policijom", inače bi posao završili za pet minuta.\n"To je priča za javni servis, a ne za Danas i N1. Nadam se da će doći do tih promena, da ćemo izgraditi crtu neku normalnu, da ćemo moći normalno da radimo, da plate ne kasne po tri četiri meseca... Nadam se da će taj dan doći sa smenom ovog režima. Svima je jasno a ovako više ne može, da će morati da se krene od nule - od vrtića do univerziteta", kazao je Škoro.\nPodsetio je da je pre nekoliko meseci govorio o apatiji u društvu, i kako ni oko čega ne možete da okupite ni deset ljudi, "a sada imate 40.000 -50.000 ljudi u Beogradu, i još 80.000 - 100.000 po raznim gradovima koji nedeljno izlaze, traže, protestuju, zahtevaju."\nOcenio je i da opozicione stranke koje podržavaju proteste dobro sarađuju, te da je dobra ideja o povratku stranaka Borisa Tadića i Nebojše Zelenovića u DS.\nGovoreći o Pokretu slobodnih građana, u čijem je osnivanju učestvovao, rekao je da je tužno da je samo 32 ljudi glasalo na izborima za novog predsednika, te da je Sergej Trifunović odličan glumac, ali da je pitanje kada će se zadovoljiti time da "glumi predsednika PSG" i preći na nešto drugo.\nŽilnik: Vučiću je potrebno još nešto osim narci...\nVučić: Pregovori s jednom velikom stranom kompa...


U okviru procesa pristupanja Srbije Evropskoj uniji, veoma bitno poglavlje posvećeno je poljoprivredi i ruralnom razvoju. Evropa nam nameće standarde i agrarnu politiku koja je dobar model zaštite malih i velikih proizvođača hrane. Zasnovana je na direktnim plaćanjima i merama podrške, ali i na ulaganjima u samu infrastrukturu života na selu, o čemu možemo mnogo da naučimo. Potrošači žele da jedu kvalitetnu hranu, što manje tretiranu, a koju obezbeđuju mali proizvođači.\n"Mi smo kao država uveli pravilo fleksibilnosti za preradu na gazdinstvu i preradu malog kapacitet, koja daju određene olakšice sa određenim ograničenjima. Imate količinu do koje možete da prerađujete u svojoj okućnici, ali imate mogućnost da uđete u objekte gde niste ranije bili, kao što su restorani, hoteli, maloprodajni lanci", kaže direktorka SEEDEV- a Dragana Tar.\nКvalitet poljoprivrednih proizvoda i hrane u Srbiji je neosporan, ali bitno je raditi na očuvanju tog kvaliteta.\n"Počev od toga da ćemo da sačuvamo plodnost zemljišta, kvalitet vode i vazduha, kao i da što manje koristimo pesticide i zaštitna sredstva. A naravno proizvođači koji se odluče da rade organsku proizvodnju, da mogu taj svoj proizvod da dodatno označe i naplate", objašnjava Dragana.\nZa unapređenje proizvodnje i standardizaciju kvaliteta, neophodno je udruživanje malih proizvođača.\n"Ono što je u Evropi jako važno, jeste da oni funkcionišu po principu proizvođačkih organizacija i udruženja. To jeste nešto o čemu mi dosta pričamo, ali moramo još više da uradimo da se ta udruženja osnaže i da se proizvođači povežu, jer to može da bude prečica ka tržištu", smatra Dragana koja ističe da samo udruženi proizvođači mogu da se izbore za bolji tržišni plasman.\nTrend smanjenja broja poljoprivrednih proizvođača i gašenja sela u Srbiji je naročito izražen, a naša sagovornica kaže da je i u evropskim zemljama situacija slična.\n"Država i lokalne samouprave mogu mnogo da urade na tom polju, da dizajniraju specijalne mere, kako za poljoprivredu, tako i za poljoprivrednike. Mi imamo diskonekciju u sferi obrazovanja i podrške nakon srednjih poljoprivredih škola. Ne postoji mreža koja bi mentorski pratila te mlade ljude koji žele da se usavršavaju i razvijaju neke nove tehnologije proizvodnje", zaključuje uz naglasak da je to posebno primetno u razuđenim područjima koja nemaju intenzivnu proizvodnju.\nPo oceni Dragane Tar, agrarni budžet Srbije bi trebalo povećati, ali i unaprediti način na koji se on troši i efikasnije meriti njegove efekte.


RTS :: Savez jevrejskih opština Srbije i Svetski jevrejski kongres uplatili 70.000 evra RFZO\nDonacije Savez jevrejskih opština Srbije i Svetski jevrejski kongres uplatili 70.000 evra RFZO\nutorak, 14. apr 2020, 18:12 -> 18:20\nSavez jevrejskih opština Srbije i Svetski jevrejski kongres uplatili 70.000 evra RFZO\nSavez jevrejskih opština Srbije, u saradnji sa Svetskim jevrejskim kongresom uplatio je RFZO 70.000 evra. U pismu podrške upućenom predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću ističu da veoma cene njegovu potpunu predanost u borbi za suzbijanje epidemije koronavirusa i energiju koju u to ulaže.\nU pismu se navodi da srpskom predsedniku pružaju podršku za lični doprinos i zalaganje za normalno funkcionisanje državnih institucija u uslovima pandemije, a posebno za napor da se medicinski zdravstveni sistem Srbije po svaku cenu stabilizuje i odgovori izazovima masovne zaraze korona virusom i daljeg širenja korona virusa.\n"Želimo Vam pun uspeh u Vašem veoma teškom i odgovornom radu. Prenosimo vam srdačne pozdrave predsednika Svetskog jevrejskog kongresa Ronalda Lodera, koji je upoznat sa svime što ste do sada učinili u Srbiji", navodi se u pismu.\nNavodi se i da Savez jevrejskih opština Srbije i Svetski jevrejski kongres prate sve mere koje Srbija sprovodi u cilju sprečavanja širenja virusa.\nDodaju da su sve države sveta u neprekidnoj borbi na suzbijanju pandemije i da je u nestašici svakovrsne medicinske opreme i sredstava svaka pomoć dobrodošla.\n"Svesni smo da je ova pomoć samo mali udeo u ogromnim dnevnim potrebama sa kojima se suočavate od 15. marta", ističe se u pismu.


BANJALUKA – Na Banalučkoj berzi ostvaren je promet od 103.197 KM, kroz 21 transakciju.\nOd akcija na standardnom berzanskom tržištu najveći promet je ostvaren sa akcijama Nova banka Banja Luka, trgovalo se u iznosu od 23.040 KM, po prosječnoj cijeni od 0,576 KM, čime je ostvaren pad u odnosu na prošlo trgovanje za 0,5 odsto .\nUkupan promet sa obveznicama na današnjem trgovanju iznosio je 70.630 KM. Najviše se trgovalo sa obveznicama Republika Srpska – izmirenje ratne štete 12 u vrijednosti od 37.248 KM. Prosječna cijena ovih obveznica ostvarila je rast od 0,10 odsto.\nNajveći promet na tržištu fondova ostvaren je sa DUIF Euroinvestment – OAIF Euroinvestment fond, trgovalo se u iznosu od 5.150 KM, po prosječnoj cijeni od 10,30 KM, što predstavlja rast cijene za tri odsto.\nUdjeli/akcije jednog fonda su ostvarile rast prosječne cijene, od čega je najveći rast imao DUIF Euroinvestment – OAIF Euroinvestment fond i danas se trgovalo po prosječnoj cijeni od 10,30 KM.\nOd hartija od vrijednosti na slobodnom tržištu najveći promet je ostvaren sa Potkozarje Gradiška akcijama, trgovalo se u iznosu od 321,60 KM, po prosječnoj cijeni od 0,60 KM, čime je ostvaren pad u odnosu na prošlo trgovanje za 7,69 odsto.\nOd akcija na slobodnom tržištu pad cijena akcija zabilježili su 2 emitenta, od čega su akcije preduzeća Rafinerija nafte Brod ostvarile pad od 21,88 odsto i trgovalo se po cijeni od 0,005 KM po akciji, u vrijednosti od 0,57 KM.


"Lipovo": Upravnik do sad priznao 2,15 miliona eura potraživanja - Vijesti.me\nROČIŠTE ODLOŽENO ZA 10. JUL\n"Lipovo": Upravnik do sad priznao 2,15 miliona eura potraživanja\nU prvom isplatnom redu su još parnice, koje su u toku, I čija je procijenjena vrijednost oko 22 hiljade eura\nFabrika vode "Lipovo"\nFoto: Dragana Šćepanović Autor: Milorad Milošević\nRočište za ispitivanje potraživanja i razmatranje predloženog Plana reorganizacije za Fabriku vode Lipovo iz Kolašina odloženo je juče za 10. jul, a stečajni upravnik Dragan Milić, do sada, je priznao potraživanja povjerilaca u iznosu od 2,15 miliona eura.\nUkupno su prijavljena potraživanja u iznosu od 2,21 milion eura, od čega najviše potražuje (neobezbijeđena potraživanja u III isplatnom redu) Atlas grupa Duška Kneževića 1.195.292 eura.\nKompanija Atlas invest iz iste grupacije nedavno je predložila je Privrednom sudu Plan reorganizacije u Fabrici vode Lipovo, u kojoj je pokrenut stečajan u drugoj polovini februara ove godine. Ta kompanija prema podacima iz III isplatnog reda potražuje 110.622 eura, a firma Zeta invest 173.991 euro.\nUpravnik Milić potvrdio je “Vijestima” da je osporio potraživanja šest zaposlenih među ukupno njih 20-tak koliko ih je ostalo u ovoj kolašinskoj fabrici.\n“U prvom isplatnom redu priznata su potraživanja u iznosu od 560.320 eura, od čega se 358.107 eura odnosilo na potraživanje Poreske uprave Crne Gore (ili 62 odsto), a ostalo na potraživanja radnika”, objasnio je “Vijestima” upravnik Milić.\nU prvom isplatnom redu su još parnice, koje su u toku, I čija je procijenjena vrijednost oko 22 hiljade eura.\nU drugom isplatnom redu su svrstana potraživanja po osnovu PDV-a i kamata Poreske uprave u iznosu od oko 73,7 hiljade eura.\nStečaj u ovoj kompaniji je u drugoj polovini februara i uveden na zahtjev Poreske uprave. PU je od kraja februara 2016. pokušala prinudno da naplati svoje potraživanje u iznosima od oko 286 hiljada i oko 55 hiljada eura, ali im to nije pošlo za rukom.\nFabrikom vode Lipovo gazduje kompanija Atlas invest iz Atlas grupacije biznismena Duška Kneževića i javnosti nepoznata arapska firma Mega Gulf Investments Holding iz Dubaija.\nIz Fabrike Lipovo su ranije saopštili više puta pred sudom da su vodili razgovore o izmirenju duga sa PU, ali taj sporazum nikad nije formalizovan, niti su se početkom prošle godine prijavili za reprogram svojih obaveza.


Antifašizam - Žene u crnom\nAntifašizam predstavlja jednu od konstanti delovanja Žena u crnom. Suprotstavljanje svim vidovima fašizma delimo sa svim demokratskim snagama u zemlji i svetu, a antifašizam je nakon Drugog svetskog rata postao neupitna vrednost demokratije, koju dele sve slobodoljubive žene i muškarci, tako da je npr. 9. maj, dan na koji se obeležava godišnjica kapitulacije Hitlerove Nemačke proglašen Danom Evrope.\nIstorijski, fašizam se javljao u raznim formama: od italijanskog fašizma, preko nemačkog nacionalsocijalizma (i njegovih lokalnih oponašanja, kakvo je u Srbiji predstavljao Ljotićev Zbor), španskog frankizma, hrvatskog ustaštva, itd. U zemljama bivše Jugoslavije svi kvislinški pokreti i režimi za vreme Drugog svetskog rata bili su u većoj ili manjoj meri fašistički, što se naročito očitovalo u njihovoj genocidnoj praksi (ustaški logor Jasenovac je bio najveći logor smrti u Evropi ako se ne računaju nemački logori, a Beograd je zahvaljujući domaćim kolaboracionistima postao 1941. prvi evropski grad koji je u potpunosti očišćen od Jevreja). Ratovi 90-ih godina po mnogo čemu su i kontinuitet lokalnih vidova fašizma koji su poraženi 1945. godine. Međutim, ne smemo zanemariti ni ulogu režima Slobodana Miloševića, koji se pozivao na antifašističku tradiciju, ali je po svom karakteru bio nacionalsocijalistički.\nDanas se u svetu fašizam javlja u raznim vidovima: od pokušaja revizije istorije (npr. osporavanje holokausta), preko raznih totalitarnih ideologija, do neofašističkih, neonacističkih, rasionalističkih i sličnih pokreta. U Srbiji se fašističke tendencije očituju s jedne strane u organizovanom poricanju ili relativizovanju zločinačke prošlosti, kako one najnovije, iz 90-ih godina prošlog veka, tako i one starije, iz perioda Drugog svetskog rata (primer: zakonsko izjednačavanje partizana i četnika), a sa druge strane u delovanju neonacističkih i klerofašističkih grupa, koje u javni govor uvode najgrublje forme mržnje i teže uspostavljanju organskog (tj. totalitarno-fašističkog) poretka. Smena diktarorskog režima u Srbiji (5. oktobar 2000) nije doveo do promene ideološkog sistema, kulturnih obrazaca koji su proizveli rat: mržnja prema drugima i različitima u etničkom, verskom, seksualnom pogledu tako da su Žene u crnom nastavile veoma intenzivno da se zalažu protiv svih vidova fašizacije društva.\nSuprotstavljajući se i poricanju zločinačke prošlosti i govoru mržnje, Žene u crnom permanentno denunciraju lokalne vidove fašizma.\nAntifašistički angažman Žene u crnom izražavaju putem:\nAKCIJE NA ULICI: PROTESTI, PERFORMANSI, JAVNI APELI, KAMPANJE...\nKONFERENCIJE, RADIONICE, SEMINARI, ESEJI, IZVEŠTAJI SA TERENA...


Školske učionice na Kosovu pretrpane\n1. septembar/rujan, 2012.\nUčenici u jednoj od seoskih škola na Kosovu, februar 2012.\nI ove školske godine u osnovnim i srednjim školama na Kosovu postoji isti problem - učionice su pretrpane velikim brojem učenika. U pojedinim školama, u jednoj učionici nastavu će pohađati i do 60 učenika, što onemogućava normalnu nastavu. No državu to izgleda ne brine.\nShemsedin Gashi, zamenik direktora gimnazije „Sami Frasheri“ u Prištini, kaže da u poređenju sa prethodnim godinama, kada je u jednom odeljenju bilo 60 učenika, prošle godine taj broj je snižen na 45.\n„Na osnovu naših standarda, kada se otvori konkurs, propisana su 32 učenika po odeljenju. Ali, šta će se desiti 3. septembra, da li će u razredu biti više učenika, ne zavisi od nas, već zavisi od broja učenika koji se nije uspeo upisati. Ministarstvo obrazovanja, odnosno opštinski direktorijat za obrazovanje, izdaje naređenje koliko treba dodati učenika u svakom odeljenju“, navodi Gashi.\nBljerta je učenica gimnazije i u njenom odeljenju je 47 učenika. Nastavni čas traje 40 minuta, što znači da je nemoguće posvetiti ni minut učeniku, kaže ona:\n„Obzirom da nas je puno, to veoma utiče na kvalitet rada.“\nIz Centra za obrazovanje na Kosovu kažu da na osnovu standarda broj učenika u jednom odeljenju treba biti 25.\nHalim Hyseni iz ovog centra ističe da oni koji najviše ispaštaju od velikog broja učenika je nastavno osoblje koje je, zbog nemogućnosti da normalno odvijaju nastavu, prinuđeno sniziti kvalitet kontrole učenika.\n„Nigde na svetu se ne mogu desiti pozitivne promene porastom broja učenika, već njihovim smanjenjem. Veliki broj učenika otežava jako puno rad nastavnika, onemogućava individualnu posvećenost i u suprotnosti je sa svim reformskim inicijativama“, navodi Halim Hyseni.\nI u Ministarstvu za obrazovanje kažu da ovakve cifre prevazilaze dozvoljene standarde, ali dodaju da se radi na rešavanju ovog problema.\nNehat Mustafa, zamenik ministra za obrazovanje, navodi da u poređenju sa 2008. godinom, situacija je nešto bolja, ali nije na poželjnom nivou. On dodaje da je i od opštinskih organa zatraženo da se ne dopusti da u jednom odeljenju bude više od 37 učenika:\n„Broj je smanjen zahvaljujući izgradnji škola, posebno u velikim opštinama, gde je broj učenika ogroman. Zatražili smo i od opštinskih organa da poštuju kriterijume ministarstva i da se u jednom odeljenju dozvoli maksimalno 37 učenika. Kada govorimo o tome, mislimo uglavnom na škole koje su atraktivne, kao što je klasična gimnazija.“\nAli, bez obzira na ovaj problem, zvaničnici kosovskog Ministarstva za obrazovanje kažu da je sve spremno za početak nove školske godine. U preko 1.000 osnovnih i srednjih škola, nastavu će pohađani oko 46.000 učenika, a novina ove godine je ta što će učenici prvog razreda osnovnih škola koristiti zajednički Bukvar (Abetara) Kosova i Albanije.


Trnovit put do univerzalnog punjača za mobilne telefone | EurActiv Serbia\nTrnovit put do univerzalnog punjača za mobilne telefone\nRead time : 1 m, 5 s\nEU planira da ispita da li postoji potreba za akcijom na planu zalaganja za jedinstveni punjač za mobilne telefone pošto proizvođači telefona nisu napravili napredak ka tom cilju, saopštila je evropska komesarka za konkurenciju Margrete Vestager.\nVeć gotovo deceniju Evropska komisija se zalaže za jedinstveni punjač za mobilne telefone. Kako navodi, od starih, odbačenih punjača godišnje se napravi više od 51.000 tona elektronskog otpada.\nOsim toga, potrošači su izloženi neprijatnostima jer im jedan punjač nije dovoljan.\nKorisnici ajfona i androida već dugo se žale što moraju da koriste različite punjače za svoje telefone.\nKao odgovor na pritisak EU, 14 kompanija, uključujući Epl, Samsung, Huavei i Nokiju, potpisalo je još 2009. dobrovoljni memorandum o razumevanju o univerzalnom punjaču. Kompanije su se složile da usklade punjače za nove modele pametnih telefona koji će stići na tržište od 2011.\nNakon što je važnost memoranduma istekla 2012, neke kompanije su 2013. i 2014. potpisale pisma o nameri.\nEvropska komisija je saopštila da nije zadovolja status kvo situacijom.\n"S obzirom na nezadovoljavajući napredak sa dobrovoljnim pristupom, Komisija će uskoro pokrenuti studiju procene uticaja kako bi izmerila troškove i koristi od drugih opcija", odgovorila je početkom avgusta Vestager na upit evroposlanika.\nTa studija će pomoći Komisiji da odluči da li ima potrebe za akcijom i analizira efekte različitih opcija.\nZadužena za to pitanje je evropska komesarka za unutrašnje tržište Elžbieta Bjenjkovska.\nPredsednički izbori u Poljskoj zakazani za 28. jun\nOtkazan septembarski samit EU-Kina\nDogovoren plan za oporavak nemačke privrede od 130 milijardi evra


PRIMORJE ZVRJI PRAZNO Crna Gora do juče sa ovom zemljom bila na "ratnoj nozi", a sada zove da joj SPASE LETNJU SEZONU\nCrnogorsko Ministarstvo za održivi razvoj i turizam zatražilo je od Koordinacionog tela za zarazne bolesti da stavi Rusiju na "žutu listu" zemalja čiji državljani mogu da uđu u Crnu Goru ako su se prethodno testirali na novi korona virus. Kako je u ponedeljak saopštio informativni portal CDM, ovo je učinjeno sa ciljem da se spase letnja turistička sezona, od vitalnog značaja za Crnu Goru.\nBorba crnogorskih ugostitelja: Kako da uslužim gosta kad se plašim da me ne zarazi\nPolitički odnosi Rusije i Crne Gore zategnuti su već izvesno vreme, naročito posle odluke Crne Gore da pristupi NATO 2017, ali, uprkos tome, Rusi svakog leta hrle na odmor u bivšu jugoslovensku republiku, a između 5.000 i 7.000 njih se trajno nastanilo u njoj, prenosi "Balkan Insight".\nProšle godine, udeo ruskih turista u Crnoj Gori iznosio je 29,1 odsto, ali Rusija se, kao i Srbija, trenutno nalazi na „crvenoj listi“ zemalja čiji državljani ne mogu da uđu u Crnu Goru.\n- Nacionalno koordinaciono telo za zarazne bolesti moglo bi da donese takvu odluku kako bi pomoglo turističkoj branši, koja je najteže pogođena pandemijom – prenosi CDM.\nDržavljani zemalja na „zelenoj listi“, sa manje od 25 aktivnih slučajeva zaraze na 100.000 stanovnika, mogu da uđu u Crnu Goru bez PCR testa.\nUprkos čvrstim istorijskim vezama, odnosi između dve pravoslavne zemlje ohladili su se još 2014, kada je Crna Gora, koja je pretendovala da postane članica NATO i EU – podržala embargo koji su EU i SAD uvele Rusiji posle pripajanja Krima i zbog umešanosti u borbe u istočnoj Ukrajini.\nOdnosi su se dodatno pogoršali 2016, kada je Crna Gora optužila Rusiju da je sponzorisala pokušaj puča kako bi osujetila napore Crne Gore da uđe u NATO.\nMeštani od Budve do Kotora NA NOGAMA: Ruski oligarh Oleg Deripaska BACIO OKO na dve poznate crnogoske plaže\nSaša Sinđelić, glavni svedok na suđenju zbog puča koje je okončano 2019, izjavio je da ga je ruski obaveštajac unajmio da organizuje svrgavanje crnogorske vlade.\nCrnogorsko tužilaštvo tvrdilo je da je njihov očigledan motiv bilo ubistvo premijera Mila Đukanovića u puču posle kojim bi na vlast došla proruska opozicija. Opozicija je optužila tužilaštvo da je izmislilo da su ruski i srpski nacionalisti planirali puč kako bi diskreditovali opoziciju.\nIznenađujući potez Đukanovića 2018, kada je ponudio poboljšanje zahladnelih odnosa sa Rusijom, dočekan je sa oprezom u Moskvi, gde gnev zbog pomenutih optužbi i ulaska Crne Gore u NATO još nije uminuo.\nViše od 2000 stanovnika Grbalja, između Kotora i Budve, potpisalo je peticiju protiv prodaje dve plaže – Ploča i Trstenog – ruskom oligarhu Olegu Deripaski, preneli su mediji. Oni se boje da će to smanjiti prihode od turizma, od koga žive.\nCrna Gora je godinama omiljeno odredište bogatih Rusa, uključujući i bivše političare, a prema nekim informacijama, čak više od 40 odsto nekretnina pripada upravo njima.\nTRAGEDIJA NA KRKU Žena poginula u pokušaju da spase dedu i unuka iz uzburkanog mora\nZAPALIO SE BROD Kod hrvatskog ostrva Cres poginuo muškarac\nU požaru koji je zahvatio brod kod ostrva Cres stradao je nepoznati muškarac.\nBEOGRAD 5. NAJZAGAĐENIJI GRAD NA SVETU Alarmantni podaci: Srpska prestonica i dalje u CRVENOM, kritična još 3 grada!\nZVEZDINO ČUDO NAKON "MINUS 14"! Koškanje igrača, čudne sudijske odluke, pa surovo RUŠENJE velikog CSKA u DRAMI produžetka!


GIKIL POTPISAO VRIJEDAN UGOVOR: “ČUVAMO OKOLIŠ, ALI I RADNA MJESTA” - Global Ispat Koksna Industrija d.o.o. Lukavac\nNakon detaljne analize pristiglih ponuda, kompanija Global Ispat Koksna Industrija d.o.o. Lukavac potpisala je ugovor o kontinuiranom mjerenju emisija u zrak za renomirani njemački proizvod, čime je ispunjen jedan od osnovnih uslova za obnavljanje okolinske dozvole.\n-Pored aktivnosti na unapređenju tehnološko-proizvodnog procesa kojima smo se posebno posvetili posljednjih mjeseci, konkretnim djelima želimo pokazati da nastavljamo sa provođenjem mjera zaštite okoliša u skladu sa zakonskim propisima. Odabran je ozbiljan sistem, ozbiljna firma i vrijedna oprema koja će biti instalirana na dvije preostale tačke, a to su dimnjaci fabrike Energana i fabrike Koksara, i to u skladu sa evropskim standardima – kazao je Jasmin Imširović, menadžer za okoliš i kontrolu kvalitete u GIKIL-u.\nPotpisani Ugovor o nabavci, instalaciji i puštanju u rad kontinuiranog monitoring sistema za mjerenje emisija omogućit će cjelokupno praćenje izvora i uzroka zagađenja, te samim time i utvrđivanje odgovornosti i pravovremenu reakciju u cilju smanjenja svake zabilježene prekomjerne emisije. Sve ovo je dodatni dokaz da, nakon stabilizovanja poslovanja u posljednjem kvartalu koje znači i sigurna radna mjesta, a koja su prioritet, GIKIL ulaže maksimalne napore da kao društveno-odgovorna kompanija pokaže ozbiljnost i kada je u pitanju šira društvena zajednica.\n-Ovo je bio jedan od osnovnih zaključaka Komisije za ocjenu zahtjeva za izdavanje okolinske dozvole i uslova Federalnog ministarstva za okoliš, kojeg smo nastojali pokrenuti u što kraćem periodu, sa veoma opreznim odabirom ponuđača i opreme, provjerene kod evropskih kompanija koje koriste datu opremu u svojim procesnim fabrikama. Smatramo da smo ovom investicijom stekli uslove za pokretanje aktivnosti za obnavljanje okolinske dozvole za GIKIL, i nadam se da će benefite ovog projekta vrlo brzo biti vidljive i prepoznate i od građana – kazao je Debasish Ganguly, generalni direktor GIKIL-a.\nPodsjećamo, na fabrici Koksara posljednjih mjeseci urađen je veliki posao i s ciljem poboljšanja tehnološke discipline koja indirektno pomaže u smanjenju mogućih emisija. Otklanjanjem tehničkih nedostataka, uz podizanje stepena odgovornosti operatera i održavanja, postignuta su značajna poboljšanja, ali i smanjenje fugativnih emisija. Aktivnosti na realizaciji novih investicionih projekata koji će doprinijeti boljem ekološkom okruženju GIKIL će nastaviti i u narednom periodu, s ciljem zajedničkog rješavanja ključnih problematika sa kojima se svi suočavamo.


Đorđević: Aktivno uključivanje u zaštitu osoba sa HIV-om - Unija PLHIV organizacija Srbije\nPočetna Vesti Đorđević: Aktivno uključivanje u zaštitu osoba sa HIV-om\nĐorđević: Aktivno uključivanje u zaštitu osoba sa HIV-om\nIzvor: N1, 1.12.2017.\nMinistar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Zoran Đorđević najavio je, povodom Svetskog dana borbe protiv side, da će se ministarstvo u narednoj godini aktivno uključiti u proces unapređenja usluga socijalne zaštite za osobe koje žive sa HIV-om u Srbiji.\nKako se navodi u saopštenju, ministar je na Nacionalnoj konferenciji o inovativnim usluga u zajednici za osobe koje žive sa HIV-om i sidom rekao da će se to desiti kroz standardizaciju i uvođenje inovativnih oblika usluga u zajednici, putem sistema socijalne zaštite.\n„Na osnovu zaključaka ove konferencije, ministarstvo će, u okviru svojih mogućnosti, preduzeti sve potrebne mere kako bi se unapredili uslovi života osoba koje žive sa HIV-om“, rekao je Đorđević i dodao da će naredne godine, na ovaj isti datum, predstaviti rezultate onoga što je urađeno.\nOn je dodao da Srbija želi da izgradi civilizovano i moderno društvo u kojem će svi građani imati ista prava.\nDržavna sekretarka Stana Božović ocenila je da se postojeće stanje mora čuvati i unapređivati kako se ne bi stvorila opasnost od zaraze većih razmera i kako bi život onih koji žive sa HIV-om bio najboljeg mogućeg kvaliteta u svim sferama.\n„Usluge koje pruža Ministarstvo razvijaju se kroz praktičan rad nevladinih organizacija sa HIV populacijom i realan su odraz potreba ove višestruko marginalizovane grupe stanovništva. Paralelno sa time, Ministarstvo će u okviru Sektora za antidiskriminacionu politiku i unapređenje rodne ravnopravnosti aktivno raditi na podizanju nivoa ljudskih prava za osobe koje u Srbiji žive sa HIV-om“, rekla je državna sekretarka.\nCilj ministarstva: Pokrivenost terapijom 90 odsto dijagnostifikovanih\nDržavni sekretar u Ministarstvu zdravlja Ferenc Vicko rekao je da je 2.369 osoba u Srbiji inficirano HIV virusom, a procenjuje se da još oko 1.000 osoba ne zna da ima tu infekciju.\n„Oko 70 odsto osoba obolelih je pokriveno terapijom, a cilj Ministarstva je da do 2020. godine to bude 90 odsto dijagnostikovanih i da te osobe budu na lečenju“, kazao je Vicko.\nOn je dodao da se radi predlog strategije sa akcionim planom za period od 2018. do 2025. godine, kao odgovor na epidemiju HIV-a, koji će tokom decembra biti predat Vladi Srbije.\nKonferencija je održana kao završni deo projekta „Prema standardizaciji pružanja socijalnih usluga u zajednici za osobe koje žive sa HIV-om u Srbiji“ kojim su kreirane procedure i instrumenti za praćenje pružanja usluga ljudima koji žive sa HIV infekcijom.\nTaj projekat sprovela je Unija organizacija Srbije koje se bave zaštitom osoba koje žive sa HIV-om i sidom sa partnerima, a deo je programa „Podrška Evropske unije inkluzivnom društvu“, koji finansira delegacija EU u Srbiji u saradnji sa Ministarstvom za rad, zapošljavanja, boračka i socijalna pitanja.\nIzvršni direktor USOP Vladimir Antić predstavio je novu uslugu „parnjačkog savetovanja“, koja je deo tog projekta.\n„Razvoj usluge parnjačkog savetovanja je inovacija zato što spaja zdravstveni i sistem socijalne zaštite, nadležnosti lokalne samouprave i institucija na nacionalnom nivou, a sprovode je obučene osobe koje i same žive sa HIV-om“, istakao je Antić.\nNa konferenciji je, takođe, bilo reči o aktivnostima civilnog i državnog sektora u odgovoru na HIV epidemiju naročito kada je u pitanju socijalna briga, zdravstvena zaštita i pravna pomoć osobama koje žive sa HIV-om i sidom.\nRazgovarano je i o prevenciji i mogućnosti zaustavljanja širenja infekcije, kao i smanjenja stigme i diskriminacije prema toj populaciji.\nPrethodni članak Danas se obeležava Svetski dan borbe protiv side\nSledeći članak Srbija će aplicirati za sredstva „Global fonda“ u borbi protiv HIV-a


COVID-19 MOŽE DA IZAZOVE DIJABETES – KOJI POGAĐA I MLADE PACIJENTE | Udruženje protiv dijabetesa grada Novog Sada\nCOVID-19 MOŽE DA IZAZOVE DIJABETES – KOJI POGAĐA I MLADE PACIJENTE\nU cilju ostvarivanja javnog interesa u oblasti javnog informisanja, informišemo i edukujemo javnost o uticaju virusa COVID-19 na pojavu dijabetesa.\nBroj mladih pacijenata sa dijabetesom tip 2, povećao se u Dečjoj bolnici u Los Anđelesu, a svi slučajevi bili su povezani sa covid 19. Dijabetes je uočen kod pacijenata koji pre covid 19 nisu imali problema sa šećerom.\nProučavanjem velikog broja pacijenata lekari i naučnici dobijaju sve više saznanja o dugoročnim posledicama koje na pacijente ostavlja oboljenje covid 19. Sada je otkriveno da on može da utiče na razvoj možda novog oblika dijabetesa i još uvek traže vezu između ova dva stanja. Naučnici, naime, još ne mogu tačno da povežu kako covid 19 može da bude okidač za razvoj dijabetesa i da li je stanje posle toga trajno ili prolazno.\nUdvostručen broj pacijenata sa dijabetesom posle preležanog Covid 19.


Stojković pred duel sa Japanom: Za Srbiju uvek moramo da damo sto odsto mogućnosti - Sportska centrala\nStojković pred duel sa Japanom: Za Srbiju uvek moramo da damo sto odsto mogućnosti\n10 jun 2021. 17:51\nFudbalska reprezentacija Srbije odmeriće snage sa Japanom u četvrtak od 11 časova i 25 minuta po srednjeevropskom vremenu.\nSelektor Dragan Stojković rekao je pred ovaj meč da on mnogo znači „orlovima“.\n– Znači nam dosta. Na ovim utakmicama želimo da stvaramo taj pobednički mentalitet koji smo počeli u prethodnom ciklusu. Dosta igrača nije tu, mnogo je novih momaka sa nama koji imamo neki staž u reprezentaciji. Svi oni žele da se dokažu i realno su motivisani da daju sve od sebe. Uglavnom, momci koji su ovde, zaslužili su to svojim igrama. Želim da istaknem da je svaka utakmica u dresu reprezentacija bitna. Kad igramo za našu zemlju moramo uvek da damo sto odsto svojih mogućnosti, tako da je svaka utakmica važna, rekao je Stojković.\nSelektor je napomenuo da su „orlovi“ u kvalifikacijama igrali sa tri igrača u zadnjoj liniji, ali da nacionalni tim isprobava i druge sisteme.\n– Tačno je da smo u kvalifikacijama igrali sa tri igrača u zadnjoj liniji, ali pokušavamo i sa četiri pozadi, jer želim da vidim i jedan i drugi sistem. Poznajem, dakle, dobro i jedan i drugi sistem, a na kraju ću odlučiti u kojem ćemo igrati. Meni je važno da moji igrači razumeju principe sistema i da u svakom sistemu pokušaju da odigraju najbolje što mogu.\nNekoliko reči i o protivniku.\n– Ovaj tim Japana je odličan, izuzetno su brzi, imaju odličnu tehniku, na bokovima imaju dobre driblere. Moraćemo dobro da obratimo pažnju i da se pazimo tih igrača koji igraju u napadu, a koji mogu svojom brzinom i brzim pasovima da nam naprave problem, zaključio je srpski selektor.\nFudbaleri Crvene zvezde u četvrtak od 21 gostuju u okviru drugog kola Lige Evrope ekipi Ludogoreca, a UEFA je donela...


Stiže novac za priznavanje domaćih sorti biljaka\n"Tvining" (Twinning) projekat između ministarstava poljoprivrede Srbije i Italije zvanično je otvoren, a njime se pruža podrška srpskim nadležnim organima u usklađivanju zakona vezanih za priznavanje sorti poljoprivrednog bilja sa evropskim zakonima.\nProjekat se finansira IPA fondovima Evropske unije u iznosu od 800.000 evra, navodi se u saopštenju Ambasade Italije u Beogradu.\n- Ovaj projekat pokazuje da se proces pristupanja Evropskoj uniji tiče konkretnih stvari koje utiču na svakodnevni život građana, recimo onih koji rade u poljoprivredi, što je od strateškog značaja za srpsku ekonomiju - izjavio je ambasador Italije u Srbiji Đuzepe Manco.\n"Tvinning" aktivnosti, koje su započele u junu 2017. godine i koje će trajati do decembra 2018. godine tiču se pre svega opisivanja, zaštite i registracije autohtonog poljoprivrednog bilja Srbije.\nTo je, u poslednjih šest godina, četvrti po redu projekat koji vodi ili u njemu učestvuje Ministarstvo poljoprivrede Italije.


Izrael pokrenuo testiranje antitela na covid 19 za decu od 3 godine - eKlinika\n11:00 - 23. 08. 2021.\nIzrael je pristao da bude zemlja „pokusni kunić“ i za to je besplatno dobio ono što je bilo potrebno za „ogled“ a sada kreću sa velikim nacionalnim serološkim istraživanjem na deci od 3 do 12 godina\nNacionalno serološko istraživanje fokusirano je na učenike u dobi od 3 do 12 godina Foto: Pixabay\nIzrael je juče pokrenuo testiranje na antitela na covid 19 za decu od tri godine, tražeći informacije o broju nevakcinisanih mladih koji su razvili zaštitu od korona virusa pred novu školsku godinu. Uprkos sve većem broju svakodnevnih infekcija uzrokovanih visoko prenosivom Delta varijantom, izraelska vlada insistira na tome da želi da izbegne teškoće i zaostatke u razvoju izazvane zatvaranjem škola. Inače, Izrael je već počeo vakcinaciju dece starije od 12 godina.\n„Najveća izraelska serološka operacija“\nNacionalno serološko istraživanje fokusirano je na učenike u dobi od 3 do 12 godina, koji još uvijek nemaju pravo na covid 19 vakcinu, a to je oko 1,5 milion dece. Cilj je da se otkrije koliko je dece razvilo snažnu zaštitu antitela protiv korona virusa nakon nezabeleženog ili latentnog slučaja, prema saopštenju Ministarstvu obrazovanja. Deca sa dovoljnim brojem antitela neće biti prinuđena da budu stavljena u karantin kada su izložena covid 19, što je potez čiji je cilj ograničavanje i remećenja normalnog rada škola.\nU jučerašnjem saopštenju gradske uprave Jerusalima najavljuje se „najveća izraelska serološka operacija“, a gradonačelnik Moshe Leon pozvao je roditelje da dovedu decu na besplatni 15-minutni test, koji se radi vađenjem krvi iz prsta. Istraživanje zajedno sprovode Ministarstva zdravlja i Ministarstvo obrazovanja, kao i Vojna komanda Domaćeg fronta.\nEmocionalna šteta naneta deci\nPilot program, koji je sproveden prošle nedelje, fokusiran je uglavnom na ultrapravoslavne jevrejske zajednice i otkrio je da je otprilike petina dece razvila antitela, javio je juče Vojni radio. Generalni direktor Ministarstva obrazovanja Yigal Slovik podsetio je u nedavnom saopštenju da je prošlogodišnje zatvaranje škola nanelo „emocionalnu i društvenu štetu“ učenicima.\n– Zatvranje ljudi u kuće i online učenje na daljinu uzrokovali su 44 posto povećanje uputa na dijagnozu suicidalnog rizika – naglasio je ministar Slovik.\nIzrael je bio jedna od prvih zemalja koja je sredinom decembra pokrenula akciju vakcinacije putem sporazuma sa kompanijom Pfizer da dobije milione plaćenih doza vakcine u zamenu za razmenu podataka o njihovoj efikasnosti. Kampanja vakcinacije je pozdravljena kao priča o uspehu koja je pomogla drastično smanjenje infekcije, ali Izrael danas ponovo registruje hiljade dnevno obolelih.\nDok pokreće serološko istraživanje, Izrael takođe napreduje sa vakcinacijama, nudeći treću dozu ili pojačivač, svima koji su stariji od 40 godina, a nevakcinisane pozivaju da prime vakcinu. Više od 5,4 miliona Izraelaca, otprilike 9,3 miliona ljudi, primilo je dve doze vakcine, dok je 1,2 miliona dobilo i treću dozu. Izrael je zabeležio skoro 980.000 infekcija korona virusom od početka pandemije početkom prošle godine i više od 6.700 smrtnih slučajeva.\ndeca od 3 godine


Vesti online / Scena / Šoubiznis / Bred i Anđelina posetili Goražde\n22:14 >> 19:05h\nVestionline, Tanjug, Srna A\nBred i Anđelina posetili Goražde\nNajpoznatiji holivudski par u nedelju popodne sleteo je na aerodrom u Sarajevu. Nakon iznenadne posete tom gradu, Bred Pit i Anđelina Džoli, posetili su danas Goražde i u pratnji osoblja UNHCR obišli izbeglički centar Splavište.\nEkskluzivne fotke objavljene na sarajevskom portalu.\nBračni par Piti-Džoli, koja je od 2001. ambasadorka dobre volje UNHCR, nisu želeli da daju izjave medijima, a to su sugerisali i stanarima izbegličkog centra sa kojima su razgovarali.\nPrilikom obilaska kolektivnog centra bračni par Džoli-Pit razgovarao je s višegodišnjim stanarima ovog centra, porodicama Suade Šehić i Raze Babić, prenosi agencija Srna. Nakon boravka na Splavištu, najpoznatiji holivudski par napustio je Goražde.\nPredstavnik UNHCR-a u BiH Navid Husein potvrdio je da je Anđelina Đoli u BiH doputovala kako bi posetila izbeglice, povratnike, interno raseljena lica i Rome. Bred i Andželina doputovali su bez dece, a u njihovoj pratnji su dve odrasle osobe, najverovatnije telohranitelji.\nDirektor Granične policije BiH Vinko Dumančić rekao je da je znao da će poznati bračni par doći, ali da je traženo da se poseta zadrži u tajnosti.\nHrvatski mediji preneli su da su Džolijeva i Pit, zbog medijske pompe koja je nastala, otkazali planirani put u Dubrovnik i iz Sarajeva poleteli direktno prema Tivtu u Crnoj Gori. Bračni par trebalo je da sutra automobilima iz Dubrovnika krene prema Crnoj Gori, ali su odlučili da zaobiđu Hrvatsku\nKako prenosi agencija FENA, cilj posete holivudskog para bio je ukazivanje na potrebe ljudi smeštenih u kolektivnim centrima - izbeglicama i interno raseljenim licima s teritorije BiH - s posebnim akcentom na korisnike projekata UNHCR.\nNamera Anđeline Džoli, kao ambasadora UNHCR, jeste da pomogne izbeglicama i raseljenim licima u BiH, koji ne mogu da se vrate svojim kućama, jer do sada nisu renovirane ili infrastruktura u mestima u kojima se nalaze nije obnovljena, preneo je AP.\nSlavni holivudski par trebalo je da bude smešten u predsedničkom apartmanu sarajevskog hotela "Holidej in", ali je taj apartman prethodno rezervisan za turskog premijera Redžepa Tajipa Erdogana, koji će u Sarajevu učestvovati u radu prve međunarodne konferencije o investicijama "Sarajevo biznis forum".\nPrema informacijama do kojih je došao sarajevski portal Sarajevo.x-com., par je odseo u goraždanskom hotelu "Behar", koji je celi zakupljen i zatvoren za javnost, a telefoni su isključeni.\nPar, inače, već neko vreme boravi u Veneciji gde glumica snima film “Turista” sa Džonijem Depom.\nŠOUBIZNIS Kradljivice muževa i bračni tirani\nŠOUBIZNIS Strast među kolegama: Ovi glumci su se zavoleli na filmskom setu\nŠOUBIZNIS Anđa priznala: Još volim bivšeg!\nŠOUBIZNIS Anđa: Bred može da snima seksi scene, ali samo sa mnom


Neobran kukuruz gori, nadležni ćute - AgroSmart\nLiga socijaldemokrata Vojvodine zahteva od nadležnih u opštini Žitište da reaguju i sprovode zakon kada je u pitanju krađa kukuruza i paljenje biljnih ostataka posle berbe.\nPrethodnih dana u mestu Torak je izgorela značajna površina neobranog kukuruza, usled nemara pojedinaca koji pale biljne ostatke, što je u suprotnosti sa zakonom, navodi se u saopštenju koje je potpisao predsednik Opštinskog odbora LSV i odbornik u SO Žitište Mirća Lelea.\n-Postavlja se pitanje šta rade za to vreme nadležni organi reda, poljočuvarska služba i otali organi lokalne samouprave. Tim povodom, Liga socijaldemokrata Vojvodine obratila se predsedniku opštine Žitište Mitru Vučureviću, predsednici Skupštine opštine Dragani Petković i načelniku Opštinske uprave Mladenu Ajdukoviću sa zahtevom da hitno odgovore na pitanja koje su dužni da saopšte široj javnosti – navodi se u saopštenju.\nLSV pita koje aktivnosti i mere sprovodi poljočuvarska služba opštine Žitište na sprečavanju krađe i paljenja biljnih ostataka i koliko je prijava podneto protiv lica koja protivzakonito pale biljne ostatke i time ugrožavaju imovinu (neobrane parcele kukuruza) poljoprivrednika sa teritorije ove opštine.\nTreba odgovoriti i kome da se obrate oštećeni građani ili oni koji primećuju lica koja kradu kukuruz ili pale biljne ostatke, u situaciji u kojoj kontakt podaci poljočuvarske službe nisu objavljeni čak ni na zvaničnoj internet prezentaciji opštine Žitište, navodi se u saopštenju.\nLSV insistira i na odgovorima o pokrivanju štete koju su pretrpeli poljoprivrednici. Tražimo odgovor i na to koliko je isplativo uložiti skoro 7 miliona dinara u poljočuvarsku službu, koliko je opredeljeno budžetom i sprovedenom javnom nabavkom za njeno anagažovanje, a da ta usluga bude tako manjkavo izvršena.\nApeluje se da svi nadležni organi uključujući policiju i vatrogasce vrše pojačane kontrole i da se hitno reaguje kada je ugrožena bezbednost građana i njihove imovine. Da se insistira kod organa javnog reda da se pokrene postupak i sankcioniše u skladu sa zakonom svako lice koje krade i pali biljne ostatke, pošto je to zabranjeno i zakonom kažnjivo. Da se preispita ugovor i javna nabavka za angažovanje poljočuvarske službe pošto je očigledno da ima propusta.\nZahteva se i da se obezbede sredstva za nabavku nove opreme, goriva kao i za remontovanje i održavanje postojeće opreme i vozila Dobrovoljnih vatrogasnih društava na teritoriji opštine Žitište, pogotovo onih posebno aktivnih.\nLSV napominje da članovi ovih organizacija bez ikakve naknade godinama spašavaju imovinu građana, tako što reaguju brzo i efikasno i najčešće su prvi koji stižu na lice mesta kada treba zaštiti bezbednost građana i njihove imovine.\n-Kada govorimo o nemaru nadležnih organa, treba istaći i da je jedini apel građanima da ne pale biljne ostatke, kako bi se izbeglo uništavanje imovine stigao putem društvenih mreža i to od strane Dobrovoljnog Vatrogasnog Društva iz Torka, dok niko iz Opštinske uprave, skupštine opštine i Opštinskog veća nije uspeo da napiše i objavi apel, kao ni da se stara o tome da građani budu obavešteni o načinu na koji mogu kontaktirati nadležne organizacije.\nLiga socijaldemokrata Vojvodine obraćala se i ranije nadležnima, ali je očigledno da je prošla još jedna godina, i da se na polju zaštite imovine građana kada je u pitanju krađa kukuruza i paljenje biljnih ostataka nije uradilo ništa, i da se isti problemi ponavljaju iz godine u godinu, samo se šteta povećava – dodaje se u saopštenju.


Supermicro Computer, Inc. (SMCI), globalni lider u poslovnom računarstvu, storidž, mrežnim rešenjima i zelenoj računarskoj tehnologiji, najavljuje prošireni portfolio jednoprocesorskih sistema zasnovanih na novom Intel Xeon E-2300 i Intel Xeon skalabilnim procesorima treće generacije. Ovi novi sistemi podržavaju širok spektar radnih opterećenja na rastućim vertikalnim tržištima. Kao rezultat toga, klijenti mogu optimizovati konfiguraciju, baš onakvu kakva im je potrebna za njihove aplikacije, koje obuhvataju servere početnog nivoa za inteligentni Edge, pa sve do sistema klase data centara.\nSa Intel Xeon E-2300 procesorima, MicroBlade® i MicroCloud podržavaju aplikacije koje zahtevaju računarsku infrastrukturu visoke gustine, uključujući: striming sadržaja, EDA, interaktivne igre i “bare metal” Cloud instance. Preduzeća takođe mogu imati koristi od sistema za montiranje u rek (“rackmount”) zasnovanih na ovoj novoj familiji procesora, uz povećani I/O i bezbednosne karakteristike koje ove sisteme čine idealnim za bezbednosne primene.\nNovi jednoprocesorski sistemi zasnovani na Intel Xeon skalabilnim procesorima treće generacije, kao što je 6U SuperBlade®, idealni su za aplikacije visoke gustine sa više čvorova (“multi-node”). Supermicro SuperServer E403, zidni Edge server za telekomunikaciona okruženja, koristi veći broj jezgara, veći memorijski kapacitet i brži I/O potreban za isporuku visokih performansi po optimizovanim cenama.\n„Naša rešenja sa više čvorova (“multi-node”) i sistemi za montiranje u rek (“rackmount”), velikog obima, omogućavaju novu klasu računarstva za preduzeća i Cloud provajdere, omogućavajući tako novu generaciju aplikacija koje optimizuju poslovne performanse i TCO“, izjavio je Čarls Liang, predsednik i izvršni direktor kompanije Supermicro. „Isporučujemo prošireni portolio jednoprocesorskih sistema optimizovanih za aplikacije koji će obezbediti upravo najbolje performanse i efikasnost za ciljana radna opterećenja, uključujući telekomunikacije, Edge, storidž, bezbednost, zaključivanje na osnovu veštačke inteligencije i “bare-metal” provizioniranje.\n„Novi Supermicro jednoprocesorski sistemi isporučuju performanse i mogućnosti za napajanje proširenog skupa radnih opterećenja u data centru i dovode performanse klase data centara do Edge-a. Ovi novi sistemi imaju PCI-E 4.0 I/O, koji uklanja uska grla i ubrzava aplikacije u poređenju sa sistemima sa ranijim generacijama procesora. Takođe, oni sada uključuju podršku za Intel SGX bezbednosne funkcije. Novi jednoprocesorski sistemi su dostupni u različitim faktorima oblika, uključujući servere sa više čvorova, servere za montiranje u rek i radne stanice.\nJednoprocesorski sistemi zasnovani na Intel Xeon skalabilnim procesorima treće generacije podržavaju do 16 DIMM slotova, omogućavajući do 4TB DRAM-a ili 6TB DRAM-a + Intel Optane perzistentna memorija (Pmem) – memorijski kapacitet bez presedana, u jednoprocesorskim sistemima. Sistemi zasnovani na Intel Xeon E-2300 procesorima isporučuju esencijalne serverske performans za mala preduzeća sa do 8 jezgara i 128 GB DDR4 memorije, pri TDP-u od 95 W.\nSupermicro serveri koji su optimizovani za jednoprocesorske aplikacije, zasnovani na Intel Xeon skalalabilnim procesorima treće generacije:\nSuperBlade – sistemi najveće gustine sa više čvorova;\n5G/Edge – konfigurabilne mobilne mreže i računarstvo klase data centra u inteligentnom Edge-u;\nMejnstrim – svestrani serveri za montažu u rek, za poslovne primene;\nWIO – I/O optimizovani serveri za montažu u rek;\nStoridž – sistemi za skladištenje optimizovani za preduzeća.\nSupermicro serveri zasnovani na Intel Xeon E-2300 procesorima:\nMicroBlade – raznovrsna i skalabilna rešenja sa više čvorova;\nMicroCloud – sistemi visoke gustine za namensko ili skalabilno hostovanje u Cloud-u;\nWIO – isplativi I/O optimizovani serveri za montažu u rek;\nMejnstrim – serveri početnog nivoa za montažu u rek, namenjeni preduzećima.


Tetovaže poput veza: novi trend u svetu umetnosti - Ženski magazin - Horoskop, ljubav, fitness i zdravlje\nVezenje – klasična umetnost koju na prvu pomisao povezujete sa bakama i generalno starim zanatima, od nedavno je počelo da se kombinuje sa tetovažama radi kreiranja prelepe umetnosti na koži koja je istovremeno jedinstvena i tradicionalna.\nBogati i teksturisani dizajni na koži izgledaju kao da je mastilo prišiveno na kožu i imaju efekat 3D dizajna koji izgledaju i više nego realno. Mnogi dizajni su moderni način korišćenja bezvremene tehnike sa serijom sitnih detalja koji čine veliku sliku.\nU galeriji pogledajte kako ovakve tetovaže izgledaju – sigurno ćeete se oduševiti!\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Nauka dokazala - 7 pesama koje poboljšavaju raspoloženje


DNS/Dinamic Neuromuscular Stabilization – Body & Mind Podgorica\nDNS metoda Praške škole, temelji se na neuro-razvojnim aspektima motoričke kontrole s ciljem otklanjanja različitih oblika disfunkcija i kompenzacija te uspostavljanja efikasnih obrazaca kretanja. Naime, u najranijim fazama razvoja djeteta nervni sistem kreira motorički program koji kontroliše posturu, hodanje i sveukupno kretanje. Kroz život, kao posledica djelovanja različitih sila, loše naviknutih obrazaca te drugih činilaca, ta najranija motorička razvijenost se gubi, te se povoljni obrasci kretanja zamjenjuju nepovoljnima. Sve to rezultira lošim držanjem, neekonomičnim kretanjem, smanjenim nivoom energije a na kraju i hroničnim bolovima i povredama.\nStoga DNS primjenjuje specifična kretanja koja pripadaju određenoj fazi neuro-motoričkog razvoja, kroz koje ponovo uči temeljne obrasce kretanja i povećava nivo motoričkog statusa. Na taj način se stvaraju uslovi za dalji siguran razvoj kompleksnijih motoričkih sposobnosti kao i za primjenu intenzivnijih treninga.\nOsnovni fokus DNS metode je stabilizacija trupa kroz korektan mehanizam disanja uz kreiranje intra-abdominalnog pritiska. Pri tome se stvaraju uslovi za funkcionalno centriranje svih zglobova i okolnosti u kojima ekstremiteti mogu razviti svoju optimalnu i sigurnu mobilnost te jačinu i snagu.\nDNS metoda obuhvata specifične dijagnostičke, terapijske i trenažne protokole namijenjene rehabilitaciji i post-rehabilitaciji, rekreaciji i sportu. Kao rekreativni program primjenjuje se u prevenciji povreda, optimizaciji kretanja, kao podrška drugim rekreativnim programima, ali i kao trajno modifikovani oblik korektivne gimnastike.\nDNS je namjenjen:\nrekreativcima koji žele poboljšati posturu, kvalitet kretanja, stabilnost i mobilnost svih zglobova\nsportistima kao prevencija sportskih povreda\nosobama u rehabilitaciji s ciljem što brže integracije u svakodnevnom funkcionisanju kao i podrška u bržem oporavku


Američki predsjednik Donald Tramp izrazio je želju da dođe u Beograd, rekao je danas njegov specijalni izaslanik Ričard Grenel.\n“Nemam datum, ali jedva čekam da ga vidim u Beogradu”, rekao je Grenel poslije sastanka sa predsjednikom i premijerom Srbije Aleksandrom Vučićem i Anom Brnabić, koje je prisustvovao i izvršni direktor američke Međunarodne razvojne finansijske korporacije /DFC/ Adam Boler.\nGrenel je rekao da je delegacija SAD koja trenutno boravi u Beogradu “najveća koja je ikada došla u Srbiju”, te da će narednih 30 dana doći će u predstavnici drugih agencija.\nVučić je rekao da je američki predsjednik Donald Tramp tokom njihovog nedavnog susreta u Vašingtonu prihvatio poziv da posjeti Beograd.\nZahvalivši se za američku podršku, Vučić je naglasio da će Srbija čuvati prijateljstvo sa SAD, te da će nastaviti da čuva i mir i stabilnost u regionu.\nĐoković znao kako da proslavi pogodak Mitrovića (VIDEO)\nAleksandar je bio na CRNOJ SVADBI, detaljno opisuje ovaj vlaški običaj


Na danas održanoj sjednici Vlada Zeničko-dobojskog kantona utvrdila je Plan novčanih tokova budžeta Kantona za naredni mjesec u kome su precizno pobrojane vrste plaćanja koje će se odobriti, prema ranije utvrđenim kriterijima. I dalje je na snazi obaveza svih onih koji se finansiraju iz budžeta Kantona da ne mogu stvarati obaveze odnosno rashode i opterećenja budžetskih pozicija, ako oni nisu dio odobrenog Plana. Iz resora Ministarstva privrede, danas je donesena Odluka o dodjeli koncesije za istraživanje i eksploataciju olova, cinka i barita na tri ležišta u Općini Vareš prvirednom društvu MM Project Kreševo koje je inače u postupku privatizacije kupilo Rudnik željezne rude Vareš. Na prijedlog ovog Ministarstva, odobreno je i .5000 KM inovatoru Kenanu Musaefendiću iz Maglaja za realizaciju patenta „aksijalni višestepeni turbinski uređaj“. Uz ovo, odobreno je i 3.000 KM Institutu za privredni inžinjering Zenica za organizaciju naučne konferencije „Razvoj poslovanja 2012“ koja će biti održana 09. 11. ove godine u Zenici.


Puhalac: Ne možemo naći izvore za poticaj domaćoj proizvodnji - Klix.ba\nPuhalac: Ne možemo naći izvore za poticaj domaćoj proizvodnji\n8.6.2007. u 13:45\nMjere za unapređenje vanjskotrgovinske razmjene i smanjenje deficita Bosne i Hercegovine osnovne su teme o kojima su danas članovi Komisije za vanjsku trgovinu i carine Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH razgovarali s ministrom vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH Slobodanom Puhalcem.\nPredsjedavajuća Komisije Snježana Rajilić je nakon sastanka kazala novinarima da je napravljen radni materijal prijedloga zaključaka za prevazilaženje stanja o čemu je razgovarano s ministrom i s predstavnicima Privredne komore, odborom Doma naroda koji se bavi ovim pitanjima kako bi usaglasili stavove.\nPodsjetila je da postoji i materijal koji je Ministarstvo za vanjsku trgovinu i ekonomske odnose predložilo Vijeću ministara.\n„Danas smo pokušali da sagledamo ova dva materijala koji se odnose na smanjenje spoljnotrgovinskog deficita i funkcionisanje institucija koje prate izvoz naših privrednika“, kazala je Rajilić.\nNajavila je da bi 12. juna trebao biti održan sastanak na koji bi bili pozvani predsjedavajući Vijeća ministara BiH, resorni ministar i članovi Komisije kako bi pokušali usaglasiti stavove u vezi sa zaključcima, a koji se jednim dijelom odnose i na entitetske vlade i institucije.\nRajilić je kazala da je Komisija pripremila i radni materijal izmjena i dopuna tri zakona koja se odnose na ovu oblast, a koji bi doprinijeli smanjenju vanjskotrgovinskog deficita. Radi se o prijedlozima izmjena i dopuna zakona o akcizama, carinskoj politici i carinskoj tarifi. Kako je rečeno, interresorna radna grupa bi trebala izvršiti usaglašavanje između entitetskih vlada, ministarstava na nivu BiH i Vijeća ministara.\nMinistar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH Slobodan Puhalac je kazao da bilans u prvom kvartalu nije dobar.\nPrema njegovim riječima, pred nama su ratifikacije Sporazuma o slobodnoj trgovini i „u pozadini toga stoji briga za domaću proizvodnju“.\n„Očekujemo da će i Vijeće ministara i entitetske vlade razmotriti predloženi program i po njemu postupiti“, kazao je Puhalac.\nOn je istaknuo kako misli da dizanje barijera na uvozu nisu izlaz.\n„Naša otežavajuća okolnost je što ne možemo naći izvore za poticaj domaćoj proizvodnji. Oni mogu biti eventualno u zakonskoj regulativi koju pokriva država. Inspekcijski organi koji su u entitetskoj nadležnosti su možda jedina konstruktivna brana da se spoljnotrgovniski bilans ne narušava. To znači da ne uvozimo svega i svačega“, kazao je Puhalac.\nČlan Komisije Šemsudin Mehmedović je rekao da je konstatirano da ove aktivnosti traju nedopustivo dugo, jer privreda ne može čekati toliko dugo da se predlože izmjene i dopune određenih zakonskih rješenja, odnosno da se donesu određene mjere.\n„BiH je potpisinica raznih međunarodnih ugovora, između ostalih i ugovora o CEFTA-i, o slobodnoj trgovini koji je nastavak ugovora o slobodnoj trgovini sa susjedima. BiH ukoliko dođe do potpisivanja ugovora o pridruživanju s EU morat će da liberalizuje uvoz robe iz EU“, kazao je Mehmedović dodajući da trebamo već da se počnemo prilagođavati takvoj novonastaloj situaciji.\nPrema njegovim riječima, svaka intervencija u oblasti carinske politike, tarifa i akciza ima značajan utjecaj na makroekonomske pokazatelje BiH.\n„S obzirom na negativan spoljnotrgovinski bilans BiH sa zemljama u susjedstvu, želimo da izjednačimo uslove privređivanja ovim zakonskim rješenjima, odnosno izmjenama i dopunama zakona. Želimo da izjednačimo uslove privređivanja naše privrede i privrede u susjedstvu“, kazao je Mehmedović.\nIstaknuo je da BiH nije još oformila sve institucije koje su neophodne da bi bh. roba i proizvodi stekli uvjete da budu izvezeni u zemlje u susjedstvu, a naročito u zemlje EU.\nStoga, kazao je on, Komisija podržava mjere koje je predložilo Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa.\nBBI osniva VIP Business Club


Lideri spremni za samit "biti ili ne biti" - INFORMACIJA JE KAPITAL - Capital.ba\n08. dec. 2011. 09:04 Objavljeno u VIJESTI IZ SVIJETA\nNeki analitičari opisuju dvodnevne razgovore, koji počinju večeras, kao “biti ili ne biti” za 17 članica evrozone.\nKljučni prijedlog na dnevnom redu skupa u Briselu je primjena budžetske discipline sa automatskim kaznama za zemlje koje prekorače limite potrošnje.\nNjemačka i Francuska pokušavaju da isposluju izmjene postojećih ugovora EU uz oštrije fiskalne propise.\nMeđutim, predsjednik Evropskog savjeta Herman van Rompej ponudio je plan koji predviđa samo neke izmjene i dopune ugovora.\nZemlje koje nisu članice evrozone, uzključujući Britaniju, zabrinute su da bi mogle biti izolovane ako zemlje evrozone, predvođene Berlinom i Parizom, odluče da usvoje svoj vlastiti ustav.\nAmerički predsjednik Barak Obama juče je telefonom razgovarao o krizi u zemljama evrozone sa njemačkim kancelarom Angelom Merkel. Bijela kuća saopštila je da su se dva lidera saglasila da bilo koje rješenje mora biti dugotrajno i vjerodostojno.\nAmerički ministar finansija Timoti Gajtner sastaće se danas sa novim italijanskim premijerom Mariom Montijem u Rimu.\nTo je najnoviji u nizu susreta Gajtnera sa liderima evrozone dok se produbljuje zabrinutost SAD zbog krize.\nMerkelova i Sarkozi pokušavaju da to isposluju izmjenama postojećih ugovora EU.\n“Uvjereni smo da moramo da djelujemo bez zastoja”, napisala su dva lidera u zajedničkom pismu Rompeju, dodajući da je potrebno usvojiti nove propise do marta.\nU pismu se, takođe, poziva na obnovljeni ugovor između zemalja članica evrozone.\nNjemačko-francuski plan predviđa da Evropska komisija ima ovlaštenja da uvede kazne za zemlje koje prekrše budžetski deficit, sve članice evrozone treba da prilagode svoje zakone s ciljem izbalansiranih budžeta, zemlje evrozone treba da imaju zajedničke poreze na korporacije i finansijske transkacije i bilo koja finansijska pomoć neće zahtijevati privatne investitore da preuzmu na sebe dio troškova, kao što je bilo u slučaju Grčke.\nNasuport tome, Rompej je ponudio brzi fiskalni ugovor za koji ne trebaju dugotrajne ratifikacije parlamenata ili državni referendumi.\nU svom izvještaju Rompej, koji će predsjedavati samitom, tvrdi da neophodne reforme mogu biti usvojene jednostavnim dopunama protokola, što je procedura koja traži nacionalni konsenzus, ali ne i suštinske promjene ugovora EU.\nTo bi, tvrdi Rompej, ubrzalo implementaciju reformi i uklonilo potencijalne političke komplikacije.\nPariz i Berlin pokušavaju da proguraju radikalnije mjere, kažu analitičari, i ako se svih 27 članica ne usaglasi, onda će oni biti spremni da rade na novom Ustavu, koji će uključivati evrozonu, ali i bilo koju drugu zemlju koja to želi.\nTakav potez mogao bi ostaviti Britaniju, jednu od 10 članica EU koja nije uvela evro kao svoju valutu, u izolaciji.\nKljučne riječi: angela merkel, barak obama, brisel, eu, francuska, herman van rompej, njemacka, samit, timoti gajtner, vazno\nAngela Merkel – sama protiv svih


RT: EU razmatra širenje na Balkan 2025. godine, ali regionalni sporovi ugrožavaju „ambiciozni“ vremenski okvir\nBrisel želi da postavi 2025. godinu kao datum za još jedno proširenje Evropske unije, kada se navodno očekuje članstvo zemalja Balkana u ovoj organizaciji. Međutim, tekući lokalni sukobi mogli bi ometati ove planove.\nOčekuje se da će Evropska komisija objaviti svoje planove vezane za budućnost Unije u novom strateškom dokumentu koji će biti usvojen u februaru (7-14). U dokumentu se misli da će "Crna Gora i Srbija biti spremne za članstvo do 2025. godine", ako zemlje budu pružiile "prave reforme i trajna rešenja sporova sa susedima", saopštio je "EU Observer", koji je imao uvid u dokument.\nStrategija, kako se saopštava, predviđa i druge zemlje Balkana, kao što su Albanija, državna zajednica BiH, BJR Makedonija i samooproglašena srbska, pretežno etničko-albanska pokrajina Kosovo, koja je proglasila nezavisnost 2008. godine, ukoliko budu "dobro napredovali" u svojim pregovorima sa EU.\nUkoliko strategija bude usvojena, ona će označiti značajan pomak od ranijeg stava EU u vezi sa proširenjem bloka, koji je predsednik Evropske komisije Žan Klod Junker izneo 2014. godine. On je rekao da EU ne vidi proširenje u doglednoj budućnosti.\nMeđutim, izričito se upozorava da svi kandidati za prijem u EU moraju rešiti sve sporove sa susedima.\n"EU ne može i neće uvoziti bilateralne sporove. Zbog toga svi zainteresovani partneri sa Balkana moraju hitno rešiti takve sporove", navodi se u nacrtu dokumenta.\nInače, u dokumentu se navodi, da bi regionalna pitanja mogla odložiti ono što se označava "ambicioznim" vremenskim rokom. Takođe se pozivaju zemlje Balkana da reše svoja pitanja putem međunarodne arbitraže, a posebno u Hagu, dodajući da bi takve međunarodne presude trebale biti "obavezujuće, konačne i u potpunosti poštovane".\nSrbija i Crna Gora već su započele pregovore o pristupanju EU, dok se Albanija i BJR Makedonija nadaju da će ih pokrenuti 2018. godine. Državna zajednica BiH ima za cilj status kandidata, dok samoproglašeno Kosovo razmatra podnošenje formalnog zahteva za sticanje tog statusa.\nfoto: © Daniel Kalker / globallookpress.com/ vostok.rs\nRT: Koja demokratija? 70% zemalja kone „nisu slobodne“ dobijaju američku vojnu pomoć\nDvadesettri godine od međunarodnog priznanja Republike Srpske


Nezavisne novine, 26. april 2012.\nPrikupljeno više od 300 miliona evra za izbjeglice\nSARAJEVO - Više od 300 miliona eura prikupljeno je danas na međunarodnoj donatorskoj konferenciji, održanoj u Sarajevu, za trajno rješavanje izbjeglih i raseljenih u BiH, Srbiji, Crnoj Gori i Hrvatskoj.\nOstatak od ukupno 500 miliona eura donatorskih sredstava koje su ove četiri zemlje tražile za rješavanje stambenog pitanja 74.000 izbjeglih, odnosno 27.000 porodica, biće osiguran u narednih pet do šest godina.\nDamir Ljubić, ministar za ljudska prava i izbjeglice BiH, istakao je da su četiri partnerske zemlje, koje su danas brojnim delegacijama zemalja i međunarodnih institucija predstavile zajednički regionalni stambeni program, zadovoljne rezultatima donatorske konferencije.\n"Prikupljeni iznos izuzetno je značajan za početak realizacije programa i omogućiće da na vrijeme počnemo. Sada je na naše četiri zemlje da to provedu na sustavan i kvalitetan način. Poslana je jasna poruka da rješavanje pitanja izbjeglih neće ostati mrtvo slovo na papiru. Nadam se da će u narednih pet godina konačno biti riješeno", naglasio je Ljubić.\nNa traženu sumu od 500 miliona eura četiri zemlje će osigurati 83 miliona eura za 27.000 porodica koje žele povratak u zemlju iz koje su izbjegli ili pak integraciju u zemlji u koju su izbjegli. Od ukupno traženog donatorskog novca BiH i Hrvatskoj pripada oko sto miliona eura, Crnoj Gori 25 miliona eura, a Srbiji oko 308 miliona eura.\nŠtefan File, povjerenik EU za proširenje i evropsku susjednu politiku, istakao je da je EU sa 230 miliona eura podržala regionalni program četiri zemlje, što je skoro pola traženog iznosa od donatora, te da će razlika traženih sredstava biti isporučena u narednih pet-šest godina.\n"Konferencija je značajna jer je jasan znak da region želi ostaviti prošlost iza sebe i biti dobar evropski susjed, primjer je odlične saradnje četiri zemlje, te pokazuje napore koji se ulažu da se riješe problemi izbjeglih. Jedan je od stubova regionalne saradnje", naglasio je File.\nVjekoslav Bevanda, predsjedavajući Vijeća ministara BiH, službeno otvorivši jučerašnju konferenciju, rekao je da je ona možda i najvažniji međunarodni događaj u regiji u ovoj godini.\nNa konferenciji su govorili ministri vanjskih poslova četiri zemlje, te najznačajniji međunarodni partneri koji su omogućili da do nje i dođe.\nDejvid Robinson, vršilac dužnosti pomoćnika državnog sekretara SAD, naglasio je da se može vidjeti iskrena predanost četiri zemlje čija će inicijativa rezultirati da se riješi važno pitanje izbjeglih koji su dovoljno dugo patili, dok je Lamberto Zanier, generalni sekretar OSCE-a, naglasio da su BiH, Srbija, Crna Gora i Hrvatska pokazale hrabrost.\nAntonio Guteres, visoki povjerenik UN za izbjeglice, rekao je da je ovo dan za slaviti, jer se opredjeljuje za zatvaranje najbolnijeg poglavlja za Balkan.\n"Ne postoji humanitarno rješavanje humanitarnog pitanja. To je političko rješenje i to je nedostajalo. Vjerujem da je ovo momenat i za međunarodnu zajednicu da pokaže svoju opredijeljenost da riješi to pitanje i podrži aktivnosti četiri partnerske zemlje", dodao je Guteres.\nZlatko Lagumdžija, ministar vanjskih poslova BiH, kazao je da je BiH uložila značajne napore i postigla značajne rezultate u rješavanju problema izbjeglica, ali to pitanje nije uspjela dovesti do kraja zbog kompleksnosti same problematike i njenog regionalnog karaktera.\n"Želim da konferencija označi početak završetka procesa rješavanja problematike izbjeglih i raseljenih i otvori put ka daljem zbližavanju naših zemalja", dodao je Lagumdžija.\nMilan Roćen, ministar vanjskih poslova i evropskih integracija Crne Gore, istakao je da je ovo pitanje značajno za mir i stabilnost, te da je donatorska konferencija prilika koju su čekali sedam godina, dok je Vuk Jeremić, ministar vanjskih poslova Srbije, rekao da konferencija predstavlja ulazak u novu fazu i dogovor za zajedničko djelovanje.\nVesna Pusić, ministrica vanjskih poslova i evropskih poslova Hrvatske, kazala je da je region odlučio uzeti stvar u svoje ruke i dogovorno riješiti važno i komplikovano pitanje izbjeglih.\n"Ključno je prikupiti dovoljno sredstava da bi se postigla, ne pravda, nego osjećaj pomaka na novu stepenicu", rekla je Pusićeva, podsjetivši da je više od tri miliona osoba izbjeglo tokom sukoba na ovim prostorima devedesetih godina.\nKonferenciji su prisustvovali i Valentin Incko, visoki predstavnik u BiH, te Sadako Ogata, bivši komesar za izbjeglice.\nMirhunisa Zukić, predsjednica Unije za održivi povratak i integracije BiH, istakla je da je samo u jednom danu osiguran značajan iznos za rješavanje pitanja izbjeglih, te da vjeruje da će se mnogi donatori naknadno uključiti.\n"BiH bi trebalo, poučena podstrekom međunarodne zajednice, da izdvoji ozbiljnija sredstva za ovo pitanje. Sama Hrvatska je do sada izdvojila 5,5 milijardi eura za rješavanje izbjegličkih problema i izgradnju 130.000 objekata", dodala je Zukićeva, te podsjetila da BiH treba milijarda KM samo za obnovu stambenih jedinica izbjeglica.\nVeljko Stevanović, predsjednik Saveza udruženja izbjeglih i raseljenih povratnika RS, kazao je da je napokon došlo vrijeme da se počnu rješavati pitanja te populacije.\n"Nadam se da će nevladin sektor u BiH napokon jednom zajednički sjesti i ne dozvoliti bh. institucijama da se ta sredstva bahato koriste, kao što su se i dosad koristila. Strah nas je da će ta sredstva biti nenamjenski potrošena, kao i dosad", rekao je Stevanović.\nEU - 230 miliona evra\nSAD - 10 miliona dolara\nŠvajcarska - pet miliona evra\nItalija - pet miliona evra\nNjemačka - pet miliona evra\nNorveška - pet miliona evra\nDanska - 1,3 miliona evra\nTurska - milion evra\nLuksemburg - 500.000 evra\nČeška - 50.000 evra\nKipar - 50.000 evra\nMađarska - 30.000 evra\nŠatore uklonili zbog konferencije\nBivši pripadnici Oružanih snaga BiH, koji su od 20. marta danonoćno protestovali pred zgradom bh. parlamenta, danas su sklonili postavljene šatore zbog donatorske konferencije koja je održana u zgradi Parlamentarne skupštine BiH.\n"Iz parlamenta su tražili da sklonimo šatore i mi smo tome udovoljili. Šatore ćemo vratiti pred zgradu parlamenta i tu ćemo ostati do konačnog usvajanja budžeta BiH za ovu godinu", rekao je danas Senad Hubjer, jedan od predstavnika bivših vojnika koji iz budžeta treba da dobiju sredstva za isplatu duga za prijevremene penzije.\nPreuzeto:www.nezavisne.com, Nezavisne novine