Kada se dogodi smrtni ishod kao posledica uzimanja droga i alkohola na muzičkom festivalu ili u klubu, mediji i javnost uglavnom se fokusiraju na činjenicu da je osoba koja je izgubila život koristila nedozvoljenu psihoaktivnu supstancu. Nakon nedavnih događaja u svetu i Evropi, ali i u Srbiji, sve češća je pojava rasprave o bezbednosti mladih usmerena na sprečavanje mladih ljude da koriste psihoaktivne supstance, od krivičnog gonjenja kada je zakonodavstvo u pitanju, do demonizacije kulture noćnog života zbog navodnog podsticanja upotrebe droga.\nIako krvično zakonodavstvo u Srbiji omogućava nadležnim organima da krivično gone organizatora događaja i/ili vlasnika mesta na kome se psihoaktivne supstance koriste, za omogućavanje upotrebe psihoaktivnih supstanci, takva zakonska rešenja su kontraproduktivna, jer posetioci muzičkih festivala i klubova uprkos kriminalizaciji koriste psihoaktivne supstance. Sa druge strane organizatori istih ne obezbeđuju programe smanjenja štete, kao što su chill out zone, besplatna voda i osveženje, distribucija informativnog materijala o rizicima upotrebe i kombinovanju psihoaktivnih susptanci, strahujući da će poslati sliku ohrabrivanja upotrebe droga.\nPredstavnici NVO Re Generacija već su nekoliko puta isticali da se respresivnim merama ne postižu željeni rezultati. “Zatvranjem klubova i krivičnim gonjenjem, ne smanjuje se stopa mortaliteta usled predoziranja, te je potrebno otići korak dalje i umesto toga kreirati i sprovesti efektivne politike prema drogama koje uključuju različite preventivne aktivnosti izmedju ostalog programe smanjenja štete, ali i programe testiranja samih droga.” izjavila je Irena Molnar, programska saradnica NVO Re Generacije.\nPrilagođavanjem važecíh zakona, kao što je grupa nevladinih organizacija i dala preporuke u okviru Izmena i dopuna Zakona o psihoaktivnim i kontrolisanim supstancama, napravio bi se prostor za realizaciju programa smanjenja štete u klupskom setingu, dok bi se na mestima i u slučajevima gde se može osigurati testiranje droga to moglo i učiniti. Programe za testiranje droga u nekim državama finansira Vlada, kao što je slučaj u Sloveniji, stoga možemo zaključiti da neke države ozbiljno razmišljaju o problemu upotrebe droga, sa fokusom na očuvanju zdravlja i života mladih ljudi. Sprovođenjem takvih servisa ne samo što se odgovara na problem kada su u pitanju mladi, radi na prevenciji i edukaciji kao i smanjenju rizika od same upotrebe, već se i otvara mogućnost poboljšanja efikasnosti obavezujućeg Nacionalnog sistema za rano upozoravanja u okviru kog država i civilno društvo treba da budu partneri.\nU Republici Srbiji je neophodna drastična promena u načinu na koji država i društvo, razmišljaju i govore o drogama - prihvatajući da će ih ljudi koristiti bez obzira na sistem kažnjavanja, szoga podržati neosuđujuči pristup kako bi se minimizirali rizici. Proteklih meseci zagovornici reformi politike prema drogama napravili su značajne korake da ostvare ovu promenu. I u elektronskoj muzičkoj zajednici, promena se najviše oseća u oblasti smanjenja štete na festivalima, i zato ovim putem NVO Re Generacija apeluje i poziva sve donosioce odluka, vlasnike klubova, organizatore žurki i festivala da pokrenemo zajednički dijalog o tome kako da kreiramo bezbednija noćna okruženja za mlade.\nNVO Re Generacija se dugi niz godina bavi javnim zagovaranjem za implementaciju programa samnjenja štete kao i razvojem istih u Srbiji, ali i sporvođenjem specifičnih aktivnosti koje se odnose na klupski i festivalski seting u cilju kreiranja bezbednijih noćnih okruženja. Sa istim ciljem u partnerstvu sa Klubom Drugstore a povodom "Podrži. Ne kažnjavaj" globalne kampanje javnog zagovaranja za aktivne politike prema drogama, zasnovanih na principima ljudskih prava i javnog zdravlja, 26. Juna od 20h u klubu Drugstore organizuju događaj kojim će otpočeti saradnja u cilju kreiranja bezbednijih noćnih okruženja, a koja je presedan u Srbiji i prva ovakvog tipa. Svrha same kampanje je promocija reformi politike prema drogama i promena zakona koji onemogućavaju pristup servisima smanjenja štete. Krajnje je vreme da se napuste štetne i škodljive politike, ideologija i predrasude i promeni pristup prema korisnicima droga, njihovim porodicama i zajednici.\nZa više informacija o Re Generaciji:\nZa više informacija o Drugstore Beograd\nZa više informacija o samoj kampanji:\n***Za dodatne informacije možete se obratiti Ireni Molnar, programskoj saradnici NVO Re Generacije na +381616951243\nU okviru evropske mreže organizacija koje se bave mladima u povećanom riziku, Youth Organisation for Drug Action in Europe , tim Re Generacije, proveo je poslednjih 10 dana poseti Varšavi, i Kijevu na studijskoj poseti u okviru radionica za podizanje kapaciteta članova YODA mreže, zajedno sa još 22 mladih iz Evrope. Nakon par sati odmora po dolasku z Varšavu nekolicina je posetila novootvorenu kancelariju Fondacije za socijalnu edukaciju I, odnedavno, SIN (Studentska inicijativa za politike prema drogama) gde smo, iz prve ruke, saznali o načinu primene metoda smanjenja štete uzrokovane drogama u Poljskoj, konkretno Varšavi, iako SIN funkcioniše i u ostalim gradovima Poljske, npr Krakov. U prostorijama njihove kancelarije smo se videli sa kolegama sa kojima smo pričali o drug checking-u koji postaje osnova njihovog outreach programa. Povodom podizanja svesti i edukacije mladih, SIN i FES su organizovali info pult u okviru #afterparti kapmanje I projekta, i postavili


Direktor u ostavci blokirao rad Nastavničkog veća Gimnazije u Lebanu – Info Centar Juga\nDirektor u ostavci blokirao rad Nastavničkog veća Gimnazije u Lebanu\nLebane – Kako nezvanično saznaje Info centra juga, od dobro obaveštenog izvora, za danas u 17 sati bila je zakazana sednica Nastavničkog veća lebanske Gimnazije. Kako navodi naš izvor, na sednici je Nastavničko veće Gimnazije trebalo da iznese predlog za VD direktora, međutim sednica nije održana, jer kako saznajemo, održavanje sednice blokirao je direktor škole Saša Stevanović.\nNastavničkom veću prisustvovalo je preko 90 % članova Nastavničog veća ove obrazovne ustanove i trebalo je, na zahtev Školskog odbora, da iznese predlog za izbor VD direktora, jer je sadašnji direktor podneo ostavku dana 25.01.2017.god.\nKako kaže naš izvor direktor je rečima da NE SME da održi sednicu Nastavničkog veća, napustio Nastavničko veće. Nastavnici ove škole su insistirali da direktor ovlasti jednog člana koji bi predsedavao sednicom, međutim prema našim saznanjima direktor Stevanović je odbio taj predlog i na taj način onemogućio članovima Nastavničkog veća da izraze svoju volju.\nOva situacija očigledan je primer politizacije obrazovanja i ignorisanja struke, navodi naš dobro obavešteni izvor upoznat sa dešavanjima u ovoj obrazovnoj ustanovi.\nŠta biste pitali?\nNesreća u Donjem Sinkovcu\nLeskovac: Grad izdvojio 3,7 miliona dinara za isplatu porodilja\nStefanović: Raspisana potraga za onim ko je nosio vešala\nJablanički okrug Pčinjski okrug Vesti\nRomske organizacije uputile pismo podrške i zahvalnosti Aleksandru Vučiću


"BIĆE GORE NEGO U PAKLU": Vučić predviđa težak period za Srbe i Srbiju - Ilidža News\n“BIĆE GORE NEGO U PAKLU”: Vučić predviđa težak period za Srbe i Srbiju\nDvije decnije od najvećeg evropskog neriješenog spora, predsjednik Srbije Aleksandar Vučić kaže za Blumberg da je vrijeme da se postigne sporazum, ali ocjenjuje da će biti izuzetno teško.\nOn je za američku agenciju Blumberg, na Minhenskoj bezbjednosnoj konferenciji, rekao da će biti „gore nego pakleno teško“.\nPrema Vučićevim riječima, prvo moraju da budu ukinute takse, a svaki sporazum mora da sadrži slobodno kretanje robe i ljudi.\nBlumberg ocenjuje da se, nakon što su Grčka i Makedonija razriješile spor oko imena, međunarodni pritisak prebacuje na Vučića da sa kosovskim predsjednikom Hašimom Tačijem radi na postizanju sporazuma.\n„Okončanje spora između Grčke i zemlje koja se sada zove Republika Sjeverna Makedonija, bilo je lakše“, rekao je Vučić.\nAgencija konstatuje da bi postizanje sporazuma omogućilo objema stranama da se priključe EU i, bar u slučaju Kosova, NATO-u.\nNjemačka kancelarka Angela Merkel upozorila je da bi to otvorilo „Pandorinu kutiju“, dok su SAD bile otvorenije prema toj ideji.\nBlumberg ocjenjuje da je Rusija oprezna što se tiče podrške sporazumu koji bi mogao da ubrza članstvo Srbije u EU i dodatno umanji njihov regionalni uticaj koji gubi na snazi.\nAutor teksta navodi da su prepreke izbile u prvi plan kada su se Vučić i Tači u subotu u Minhenu našli na panelu u jednoj od rijetkih javnih debata, ali su njih dvojica, citira agencija Vučića, barem bili „apsolutno otvoreni“.\n„I dok obojica kažu da su spremni da nastave razgovore, navodi agencija, Vučić poručuje da prvo moraju da budu ukinute takse i da svaki sporazum mora da sadrži slobodno kretanje robe i ljudi“, ocjenjuje agencija.\nPrevious Article Najava: U SUBOTU SAJAM IDEJA – IDEJALIŠTE\nNext Article Stup: DJEVOJKA SE BACILA SA DVANAESTOG SPRATA


Nek se čuva Novak, Zverev posle duge borbe srušio Federera!\nIzvor: Sportske.net, 17.Nov.2018, 18:26\nNemac prvi finalista ATP Mastersa u Londonu.\nNemački teniser Aleksander Zverev plasirao se u finale završnog masters turnira u Londonu, pošto je danas pobedio Rodžera Federera.\nZverev je pobedio sa 2:0 u setovima (7:5, 7:6), posle sat i 36 minuta igre, Nemac je imao kontrolu nad većim delom meča i pored žestokog otpora koji je >> Pročitaj celu vest na sajtu Sportske.net << pružao Federer.\nPublika u Londonu je jasno stavila do znanja ko joj je miljenik u ovom polufinalu pošto su Englezi zviždali Zverevu tokom dobrog dela susreta.\nProtivnik u finalu turnira u Londonu biće mu pobednik duela između Novaka Đokovića i Kevina Andersona koji će se igrati kasnije danas.\nUkoliko Novak opravda ulogu favorita i trijumfuje nad teniserom iz Južne Afrike čeka ga težak izazov.\nPogledaj vesti o: Federer, Novak Đoković finale\nSportske.net: Anderson sa belom zastavom, Novak svom silom do finala! (video)\nIzvor: Kurir, 17.Nov.2018\nNeverovatna reakcija publike u Londonu iznenadila je mnoge...Švajcarski teniser Rodžer Federer rekao je danas, posle poraza u polufinalu završnog turnira u Londonu, da Aleksandar Zverev nije zaslužio zvižduke od publike i čestitao mu na pobedi i plasmanu u finale......."Razumem frustracije, ali...


Deset miliona eura za mala i srednja preduzeća i samostalne privrednike u BiH - Akta.ba\n13.04.2020. 10:12 / Izvor: Akta.ba\nProCredit Banka je s Razvojnom Bankom Vijeća Evrope (CEB) potpisala ugovor o kreditnoj liniji u iznosu od deset miliona eura namijenjenih finasiranju i investicijama za mala i srednja preduzeća i samostalne privrednike u Bosni i Hercegovini.\nZahvaljujući ProCredit banci, malim i srednjim preduzećima i samostalnim privrednicima u BiH danas su dostupna sredstva za finansiranje i investicije putem fonda CEB-a.\nUkupno deset miliona eura bit će dostupno za nesmetan nastavak poslovanja, modernizaciju proizvodnih linija, povećanje kapaciteta isrodne aktivnosti. Domaća privreda je trenutno nedvojbeno izložena izazovima, no postoje segmenti poslovanja koji su manje pogođeni i nastavljaju s investicijama uz pretpostavku normalizacije ekonomije i svog poslovanja u skorom roku.\nRadi se, naime, o djelomičnom finansiranju projekata za produktivne investicije u domaćim malim i srednjim preduzećima kako bi se doprinijelo zadržavanju postojećih, ali i otvaranju novih stalnih i sezonskih radnih mjesta, što je jedino moguće putem pružanja podrške krajnjim korisnicima kreditnih sredstava u cijeloj BiH.\n"Zajedno sa svojim klijentima radimo na pronalasku adekvatnih olakšica, moratorija ili drugih mjera koje su im neophodne zbog otežanog poslovanja uslijed pandemije COVID-19. Mi smo, suštinski, banka sa stoprocentnim njemačkim kapitalom, ali koja ne baštini samo njemački kapital, nego i njihovu sistematičnost u rješavanju problema, kao i posvećenost svakom pojedinačnom klijentu i njegovim potrebama. Upravo to je razlog, između ostalog, zašto smo sa CEB-om potpisali ugovor o ovoj kreditnoj liniji", zaključuje Salkanović i naglašava da su mala i srednja preduzeća kapilarna mreža privrede koja otvaraju nova radna mjesta i daju ključni doprinos ekonomijama u kojima posluju.\nNadalje, Salkanović naglašava da i službenici/e ProCredit Banke svakodnevno razmatraju i evaluiraju potrebe za dodatnim investicijskim finansiranjem iz navedene kreditne linije, jednako kako se to radi i s olakšicama na kreditna zaduženja za pravne subjekte i fizička lica.\nSaradnja s CEB-om izuzetno je važna za ProCredit Banku, kao finansijskom posredniku, radi pristupa dugoročnim finansijskim sredstvima, temogućnosti kreditiranja obrtnog kapitala i investicija. Ova saradnja direktno utiče na bh. privredu jer omogućava održivost malog i srednjeg poduzetništva, odnosno očuvanje biznisa i radnih mjesta nosioca domaće ekonomije.


GREKO: Nejasni kriterijumi za izbor tužilaca\nU poslednjem Izveštaju antikorupcijskog tela Saveta Evrope GREKO date su analize usklađenosti srpske prakse izbora sudija i tužilaca sa antikorupcijskim standardima i ranijim preporukama upućenih našoj državi. Pored zahteva za depolitizaciojom ovih postupaka koji nije ostvaren, u Izveštaju se navodi da GREKO nije mogao da oceni ispunjenost preporuka u vezi sa reformom procedure izbora i napredovanja u javnotužilačkoj organizaciji na osnovu informacija kojima raspolaže. Ipak, Izveštaj kritikuje Državno veće tužilaca (DVT) navodeći da je potrebno osigurati donošenje odluka na osnovu jasnih i objektivnih kriterijuma u transparentnim postupcima, dok kriterijumi koje koristi DVT za izbor i napredovanje javnih tužilaca i njihovih zamenika ostaju nejasni.\nU vezi sa preporukama ovog tela koje nalažu da se unaprede procedure izbora sudija u Srbiji i da se osigura donošenje odluka na osnovu jasnih i objektivnih kriterijuma u transparentnom postupku, između ostalog, navodi se da i pored donošenja pravilnika o izboru sudija, i dalje Visoki savet sudstva (VSS) nije vezan rezultatima izbornog postupka, niti ima obavezu da obrazloži svoju odluku kojom za izbor predlaže kandidata koji je iskazao lošije rezultate na testu. To i dalje ostavlja prostor za pristrasnost u postupku izbora sudija, navodi se u Izveštaju GREKO.\nAlumni klub Pravosudne akademije (AKPA) ocenjuje da smo u poslednjih godinu dana imali izbore za sudije i tužioce koji su se odvijali po pravilnicima spornim i za Ustavni sud koji je protiv njih pokrenuo postupke. Neke od primedbi jesu otklonjene novim pravilnicima pravosudnih saveta, ali se suštinski napredak u objektivizaciji kriterijuma i umanjenju diskrecionih ovlašćenja nije ostvario. Štaviše, postojeća normativna rešenja ostavljaju mesta korupcionim rizicima i AKPA ne vidi spremnost ni vlasti, niti strukovnih organizacija sudija i tužilaca da se bave ovim pitanjem, pa zato ne očekuje pozitivan izveštaj GREKO ni u sledećem evaluacionom izveštaju o usklađenosti naše prakse sa preporukama.\nU izboru javnih tužilaca postoji i ozbiljan nazadak, pa se tako javnost redovno isključuje sa sednica DVT-a, koje po zakonu moraju biti javne, a kontroverze oko najvećeg izbora zamenika javnih tužilaca koji se upravo odvija u Narodnoj skupštini, kada je u javnost procureo spisak kandidata koji će biti predložen za izbor još uvek nije razrešen, što otvara sumnju u da u izborima za tužioce koji su zatvoreni za javnost participiraju predstavnici struke zajedno sa politikom.\nIzvor: Vebsajt Alumni klub Pravosudne akademije, 17.03.2018.


Politika: FORMIRANJE VLADE Dačić: Niko ne odugovlači namerno, mandatar ima zgusnut raspored - BalkaniYUm.TV '); } //]]>\nFORMIRANJE VLADE Dačić: Niko ne odugovlači namerno, mandatar ima zgusnut raspored\nLider SPS Ivica Dačić izjavio je da nema nikakvog oduglovačenja sa procesom formiranja nove vlade, već da je reč o tome da zbog zgusnutog rasporeda mandatara Aleksandra Vučića ne postoji datum kada bi to moglo da bude obavljeno.\n- Ne mogu da govorim u ime premijera, ali premijer se sprema da poseti Belorusiji, tamo će biti dva dana, nakon toga nas čeka Samit zemalja Zapadnog Balkana sa EU 4. jula u Parizu, veoma važan događaj, pre toga smo imali posetu kineskog predsednika... - obrazložio je Dačić.\nKako je istakoa, ovde nije reč o tome da neko sada odugovlači namerno, nego je reč o tome koliko on želi da zaista napravi najbolji izbor.\n- Verovatno mu treba više vremena, jer od svih obaveza koje sam naveo vidite da ne postoji datum kada biste to mogli da obavite - rekao je Dačić novinarima u Beogradu.\nKaže da po pitanju drugog kruga konsultacija sa mandatarom nema ništa novo da saopšti, da on svaki dan razgovara sa Vučićem o dnevnim i operativnim stvarima, spoljnoj politici, funkcionisanju vlade, ali da ono što je najavljeno u medijima kao drugi krug razgovora nisu imali.\n- Zavisi od dinamike premijera kada će to biti na dnevnom redu. Sa naše strane je nesporna želja da nastavimo našu saradnju, smatramo da je to u najboljem interesu Srbije, a na premijeru je da definiše dinamiku i rokove i način na koji bismo učestvovali u vlasti - rekao je Dačić.\nUpitan da li će on biti u vladi, Dačić je rekao da je to pitanje za Vučića.\nVučić je izjavio danas da će vlada biti formirana "kad bude imao vladu", a da će to svakako biti pre 17. avgusta, kad zasedaju direktori MMF.\n- Formiraćemo vladu kad budem mogao da formiram vladu, u skladu sa zakonom - rekao je Vučić novinarima u Beogradu, a na pitanje da li će to biti pre 17. avgusta, kad zasedaju direktori MMF, odgovorio: "Daleko je 17. avgust".\nSlučaj pogibije u Libiji - stvar nove vlade\nDačić je izjavio danas i da Srbija još nije dobila izveštaj libijske države o pogibiji dva službenika naše ambasade u Tripoliju, da su na osnovu te činjenice već sastavljeni neki predlozi, ali da je to stvar nove vlade.\n- Sada govorim o nečemu što bi verovatno trebalo da uradi sledeća vlada, ne bih da prejudiciram odluku sledeće vlade - rekao je Dačić novinarima, na pitanje šta je sa slučajem pogibije dva službenika u našoj ambasadi u Tripoliju.\nI novi ambasadri pitanje za novi vladu\nUpitan za imenovanja novih ambasadora, Dačić je ponovio da je i to pitanje za novu vladu, podsećajući na diplomatsku praksu da se ne saopštavaju imena ambasadora pre nego što dobiju agremane.\nOn j naveo da je određen i novi šef misije pri EU koji treba da dobije agremane, odnosno odobrenja svih država članica EU.\n- I ne bismo ni ulazili u ove polemike ko je i zbog čega opozvan, da Lopandić (razrešeni šef misije pri EU, Duško) nije poslao pismo. Vlada Srbije ima puno pravo i vlasna je da donosi odluke o imenovanju i opozivu i izlišno je da bilo šta dalje o tome govorimo - naveo je Dačić.\nDačić je izjavio da je Srbija odredila novog šefa Misije pri Evropskoj uniji (EU) i da sada taj kandidat treba da dobije odobrenje svih članica EU.\nMediji su ranije pisali da će novi ambasador Srbije pri EU biti dosadašnja ambasadorka Srbije u Rimu Ana Hrustanović.\n- Mi smo odredili novog šefa Misije Srbije pri EU, ja neću reći ime, ali ona sada treba da dobije agremane, odnosno odobrenja od svih članica EU - rekao je Dačić novinarima u Beogradu.\nUpitan da li će pomoćnik ministra spoljnih poslova, sestrić Jovanke Broz Goran Aleksić, biti novi ambasador Srbije u Rimu, Dačić je odgovorio da je to pitanje za novog ministra spoljnih poslova.\nAli promena će biti...\nDodao je da će svakako biti promena u diplomatsko-konzularnim predstavništvima, da će biti novih imena, popunjavanja mesta...\n- Biće potrebna reforma diplomatije i novi zakon o spoljnim poslovima, podmlađivanje diplomatskog kadra. Ja nisam zadovoljan time, 20 odsto šefova diplomatsko-konzularnih predstavništava je u penziji. To tako više ne može, mora da se obnovi diplomatski kadar - naglasio je Dačić.


Milović pravosnažno izgubio spor sa Vukanovićem - Nebojša Vukanović info blog\nOkružni sud u Trebinju odbacio je kao neosnovanu Žalbu tužioca Srđana Milovića protiv tuženog Nebojše Vukanovića, pa je tako Milović pravosnažno izgubio sudski spor jer je odbačen njegov zahtjev za isplatu 11 000 maraka za nematerijalnu štetu i navodne duševne bolove. I ovaj sudski spor Nebojša Vukanović je pravosnažno dobio braneći se na sudu sam bez advokata i pravnih zastupnika.\nSudsko vijeće Okružnog suda u Trebinju, kojim je predsjedavala sudija Vesna Ivković, odbacilo je Žalbu narodnog poslanika i izvršnog direktora gatačkog Rudnika lignta Srđana Milovića i njegovog pravnog zastupnika Mileta Boškovića, advokata iz Banjaluke, sa obrazloženjem da se u Žalbi ne navodi u čemu se prvostepeni sud pogrešno utvrdio činjenično stanje i čime je počinjena povreda materijalnog prava.\nVukanović je optužio Milovića da je po dolasku na funkciju direktora sa vlasnikom firme Termograding Žarkom Dragičevićem i generalnim direktorom RiTE Gacko organizovao kriminalnu grupu koja upravlja Rudnikom i termolektranom Gacko na klasičnim mafijaškim principima, te da je ova grupa sa svojim rođacima, kumovima i prijateljima umrežena kao „Koza nostra“ na Siciliji.\nNeuropsihijatar iz Laktaša Slobodan Stanković vještačio je Milovića i utvrdio da je nakon Vukanovićevih tekstova i istupa u medijima pretrpio tešku duševnu bol veoma jakog inteziteta, te da Milović zbog toga koristi veoma jaku terapiju za smirenje i svakodnevno pije 4 različite vrste tableta.\nPravosnažna pobjeda u sudskom sporu samo je prvo poluvrijeme, a konačna pobjeda će biti kada Milović i ostali rukovodioci RiTE Gacko i članovi njegove grupe pred istim sudom budu pravosnažno osuđeni za sklapanje brojnih nezakonitih ugovora i kriminal velikih razmjera kojim su nanijeli ogromnu štetu RiTE Gacko.\nMilović je po preuzimanju funkcije uoči opštih izbora 2014. godine bez konkursa zaposlio više od 200 članova SNSD u RiTRE Gacko, te sa Termogradingom i još nekim firmama direktnim sporazumima i zatvorenim postupcima nezakonito sklopio poslove javnih nabavki vrijedne više od 20 000 000 maraka, što mu je omogućilo da osvoji poslanički mandat, i uz Luku Petrovića i Iliju Tamindžiju bude član kluba energetskih poslanika u Narodnoj skupštini Republike Srpske.\nNezakonite radnje Milovićeve kriminalne grupe prouzrokovale su da za samo godinu dana dugovanja i neplaćene obaveze RiTE Gacko porastu za nevjerovatnih 100 000 000 maraka što je prouzrokovalo krah u elektro-energetskom sistemu i povećanje cijene električne energije u Republici Srpskoj.


Datum kreiranja: petak, 11 decembar 2020\nVelika prašina se digla oko nabavke usluga JP „Putevi Srbije“ – redizajn logoa, za šta je bilo planirano čak 5 miliona dinara bez PDV. Mnogi stručnjaci su ukazali da je ova cena previsoka, a javnost je besno reagovala na nameravno arčenje javnih sredstava. Jedna od meta napada je bio i resorni ministar (za saobraćaj), koji je posle izjavio da je „nabavka stopirana“, „a novac preusmeren na infrastrukturne projekte“. Šta se ovde u stvari dogodilo i šta je po zakonima Srbije trebalo da se dogodi? Šta je ovde glavna tema?\nNabavka je, kako se može videti iz navedenog plana, trebalo da se dogodi između oktobra i decembra ove godine, u otvorenom postupku, ali do danas nije raspisana. To što je procenjena vrednost nabavke previsoka može da ukazuje na nekoliko stvari. Najbenignija pretpostavka bi bila da procena vrednosti nije vršena na osnovu ispitivanja tržišta, već da je određena „odokativno“, bez namere da se posao namesti za neku konkretnu firmu. U tom slučaju bi se u otvorenom postupku, da je nabavka sprovedena, došlo do najpovoljnije cene, koja bi mogla biti i znatno niža od one koju je preduzeće bilo spremno da plati. Druga mogućnost bi bila da je ispitivanje tržišta vršeno, i da su planeri nabavki u JP Putevi Srbije imali pred sobom primere nekih drugih javnih preduzeća ili državnih organa koji su zaista platili tako visoku sumu za izradu ili redizajn svojih simbola. Ukoliko se to desilo, onda bi to značilo da imamo znatno veći problem nego što je rasipanje javnih sredstava za nabavku samo jednog preduzeća. TS će tražiti ove podatke od JP Putevi Srbije.\nNajgore bi bilo da je zaista postojala želja da se posao namesti za neku određenu firmu, kojoj bi bila isplaćena cela planirana suma. Međutim, za tako nešto nije dovoljno samo „naduvati“ procenjenu vrednost nabavke, konkurencija bi morala da se eliminiše i kroz postavljanje diskriminatornih uslova ili neadekvatnih kriterijuma za odabir ponude. Čak i u tom slučaju bi postojala mogućnost da se nabavka osporava u postupku zaštite prava, ali je malo verovatno da bi se nezadovoljne firme u to upuštale, s obzirom na visoke takse, relativno malu vrednost nabavke i neizvesnost da bi baš one dobile posao u slučaju da uspeju da obore tender. U celoj toj priči, mada apsurdno zvuči, čak je i dobro to što je vrednost procenjena iznad realne. Naime, da je nabavka planirana u realnom iznosu (ispod 1 milion dinara), ona uopšte ne bi morala da bude ni raspisana, već bi JP Putevi Srbije moglo da se obrati neposredno potencijalnim pružaocima usluga po svom nahođenju.\nMinistarstvo nadležno za saobraćaj, iako javno preduzeće posluje u oblasti rada tog ministarstva, nema nikakve nadležnosti da stopira ili da nalaže sprovođenje javnih nabavki JP Putevi Srbije. To preduzeće je naručilac u smislu Zakona o javnim nabavkama i snosi punu odgovornost za zakonito planiranje i sprovođenje nabavki. Vlada ima mogućnost da na njihove javne nabavke utiče tako što će dati ili uskratiti saglasnost za njihov godišnji program poslovanja, međutim i tu se pita Vlada u celini, a posebno Ministarstvo privrede, kao nadležno za sva javna preduzeća. Javna preduzeća imaju nadzorne odbore čije članove imenuje Vlada, kao i direktora, koga takođe postavlja Vlada, nakon sprovedenog konkursa. Drugim rečima, ako je javna nabavka bila vidljiva u programu poslovanja, onda je Vlada propustila priliku da se o tome odredi kada je odobravala planove za ovu godinu. Iako faktički uticaj resornog ministarstva na JP nesumnjivo postoji, on se ne zasniva ni na kakvim zakonskim ovlašćenjima – odluka o tome da li će planirana nabavka biti sprovedena zavisi isključivo od odluke direktora koji je na osnovu Zakona o javnm preduzećima ovlašćen da o tome odlučuje.\nTu dolazimo do novog problema – u JP Putevi Srbije trenutno nema nikoga ko bi na zakonit način mogao da odlučuje o tome koje će javne nabavke biti raspisane, niti da zaključuje ugovore nakon sprovodenog postupka javne nabavke. Naime, kao što smo već pisali, vršiocu dužnosti ovog javnog preduzeća mandat je istekao 2014. godine. Usled toga, svi ugovori o javnim nabavkama koje zaključi bivši vršilac dužnosti, ili neki drugi službenik po njegovom ovlašćenju su ništavi, bilo da su nabavke potrebne ili nepotrebne, i bez obzira na to da li su dodeljene u poštenom ili nameštenom postupku.


Postoji mnogo razloga za upotrebu sertifikovanog semena.\nČisto seme - Sertifikovano seme se uzgaja i prerađuje pod strogim proizvodnim zahtevima sa strogim ograničenjima u odnosu na primese (nečistoće).\nSortna čistoća - Sertifikovano seme se proizvodi pod strogo nadgledanim sistemima upravljanja kvalitetom kako bi se maksimizirala sortna čistoća - vodeći računa da dobijete konkretnu sortu koju želite. Prisustvo karakteristika drugih sorti, kao i netipičnih osobina za konkretnu sortu su svedene na minimum.\nSledljivost - U svoj proizvod možete biti sigurni samo ako znate njegovo poreklo. Sertifikovano seme je ključ tog znanja: proizvodnja ovog semena se od samog početka pažljivo kontroliše u okviru sistema postizanja potrebnog kvaliteta.\nNova genetika - Poboljšane osobine kao što su bolji rod, otpornost na bolesti, tolerancija na sušu, tolerantnost na poleganje i još mnogo toga se dobija u sertifikovanom semenu. Godine istraživanja i razvoja ušle su u ove osobine i poljoprivrednik može biti siguran u njih, za razliku od nesertifikovanog semena.\nOsigurajte dobre rezultate - Želite najbolju genetiku i najčistija polja kako biste bili sigurni da maksimalno koristite svoja ulaganja. Setva sertifikovanog semena znači veća ulaganja u startu potrebna za modernu ratarsku proizvodnju za vrhunske rezultate.


Privatna američka kompanija sprema se da stavi pod kontrolu ceo svet\nTajno Trampovo oružje\nItalijanske novine Giornale objavile su tekst pod naslovom „Novo zagonetno Trampovo oružje". U tekstu se govori o američkoj firmi Palantir Technologies koja se nalazi na trećem mestu na listi najskupljih startapa na svetu i koja brzo raste, ostajući pritom „crni konj" (termin koji se upotrebljava za neočekivano jakog kandidata ili pretendenta na pobedu, koji do tada nije smatran favoritom).\nMnogi do danas ne znaju čime se bavi ova kompanija čiji glavni investitor je CIA, navodi se u tekstu. Ipak, upravo ova firma danas je glavna za razvoj programa za analizu podataka, a njeni glavni klijenti nisu samo CIA, već i FBI, Ministarstvo odbrane SAD, Ratno vazduhoplovstvo SAD, Korpus pomorske pešadije SAD (marinci), Komanda za specijalne operacije SAD, Vojna akademija SAD i policijske uprave mnogih gradova.\nMeđu savetnicima Palantira su i Kondoliza Rajs i bivši direktor CIA Džordž Tenet, koji je jednom o toj kompaniji rekao: „Voleo bih da smo imali tako moćno oruđe pre 11. septembra."\nGeneral Dejvid Petreus, u ne tako dalekoj prošlosti šef CIA, rekao je za Forbs da je Palantir „najbolja mišolovka za slučajeve za koje je takva mišolovka potrebna". Kako smatra Volstrit žurnal, trenutna vrednost kompanije procenjuje se na 20 milijardi dolara.\nOvu kompaniju osnovala je 2003. godine grupa investitora koja je napustila PayPal, predvođena Piterom Tilom. Giornale je naziva „gigantom za istraživanje i analizu podataka koji je u najbliskijim vezama sa bezbednosnim snagama SAD, dubokom državom i njenim ograncima vojnog i obaveštajnog karaktera". Ime firme je preuzeto od čuvenog engleskog pisca Džona Tolkina, autora „Hobita" i „Gospodara prstenova".\nU njegovim knjigama „palantir" je čarobni kamen koji omogućava da se vidi šta se dešava na drugom mestu. Glavna kancelarija kompanije u Palo Altu, u čuvenoj Silikonskoj dolini, dobila je ime u čast hobitskog Šira.\nTvorci komapanije uložili su mnogo snage da bi izgradili imidž otvorene i blagonaklone ustanove. U kancelarije Palantir Technologies mogu se dovoditi kučići, tamo voze trotinete i rone u bazenu sa raznobojnim kuglicama. Na svom sajtu kompanija pažljivo gradi imidž „korporacije dobra": opisano je kako su njeni proizvodi doprineli pomoći nastradalima u uraganu Sendi, a na stranici „U šta verujemo" direktno se kaže: „Naš tim predan je radu za opšte dobro."\nIpak, o kakvom „opštem dobru" i za koga, postaje jasno ako se uzme u obzir da Palantir finansiraju CIA i druga ministarstva sile u SAD i da ispunjava, pre svega, njihove naloge. Usmerene protiv onih koje je Vašington zvanično priznao za svoje „neprijatelje".\nNa kraju, iako ne znamo većinu detalja iz rada kompanije za državne organizacije (ona nema prava čak ni da objavi potpuni spisak tih organizacija), očigledno je da je ta saradnja postala krajnje uspešna.\nKonkretno, poznato je da su pomoću Palantira otkrivene operacije kineske sajber obaveštajne službe Ghostnet i Shadow Network.\nPrema navodima medija, Palantir Technologies zarađuje stotine miliona dolara, otkrivajući ilegalne migrante, pomažući policiji da pronađe prestupnike i špijunirajući za CIA. Mehanizam ovog posla ovako izgleda. Podaci sumnjivih lica ubacuju se u sistem, a informacije se skupljaju iz najrazličitijih izvora: elektronske pošte, broja telefona, bankarskih računa, socijalnog osiguranja, spiska rođaka i verovatnih poznanika (na osnovu poziva sa mobilnog telefona i spiska prijatelja na društvenim mrežama).\nDodatni zahtev - i na mapi se vide mesta na kojima čovek često boravi.\nNa jednoj prezentaciji Palantira, stručnjaci ove kompanije su sami pokazivali kako može da se otkrije teroristička ćelija. Agent, npr. u Kairu, dobio je imena tri sumnjive osobe. U bazi podataka pronašli su 23 poziva i dva transfera sa bankovnih kartica, što je ukazalo na krug poznanika. Proverivši njihove međusobne veze u mestu stanovanja, pozive telefonom, zajednička putovanja itd, program je izdvojio i podelio deo tih kontakata u tri grupe, na one koji žive u Vankuveru, Torontu i Meksiku.\nDalje provere pokazale su da su svi primali pozive sa istih brojeva, posle čega su na račune prebacivane velike sume novca. Zatim su predstavnici tih grupa razgovarali telefonom i gotovo svi učesnici ovih razgovora leteli su u isti grad - Čikago. To izgleda kao podzemna ćelija koja se aktivira pred operaciju.\nPalantir nije zainteresovan samo za ono što se dešava u SAD. Smatra se da je upravo program ove kompanije pomogao da se pronađe gde se u Pakistanu skrivao teroristički vođa Osama bin Laden. Nakon toga su ga likvidirale specijalne snage SAD. Sama kompanija ne potvrđuje, ali i ne opovrgava ovu verziju.\nPalantir je uspela i da pronađe hakere koji su provalili u kompjuter Dalaj Lame, otkrije članove meksičkog narko-kartela koji su ubili američkog carinika, predskaže gde avganistanski teroristi planiraju da postave mine i ko ih pravi itd.\nPrati ih „pet očiju"\nPalantir sarađuje sa zemljama-članicama saveza „Pet očiju", organizacije obaveštajnih službi pet država sa engleskog govornog područja: Australije, Kanade, Novog Zelanda, Velike Britanije i Sjedinjenih Američkih Država, koja je stvorena radi međusobne saradnje u sferi komandovanja, upravljanja, komunikacije, računarstva i obezbeđivanja tehničke kompatibilnosti pomorskih snaga.\nA u SAD, Palantir nije povezan samo sa obaveštajnim službama: npr. policija Los Anđelesa svakodnevno koristi njihove instrumente.\nGiornale naziva Palantir „stoprocentnim tehnološkim gigantom" Donalda Trampa, koji ima nameru da ga iskoristi u borbi protiv tehnološkog napredovanja Kine. A samog Tilija smatraju jednim od glavnih finansijera Trampove predizborne kampanje.\nNa sajtu Hacker News već je razmatrana moguća povezanost Palantira sa Prizmom (PRISM - računarski program za masovno praćenje i nadzor Agencije za nacionalnu bezbednost SAD).\nIspostavilo se da mnogi učesnici diskusije doživljavaju ovu kompaniju kao tajnu organizaciju koja radi za specijalne službe: „Ona ima mnogo moći nad običnim građanima i pritom, čak, nominalno nije obavezna da im podnosi izveštaj", „Iz nekog razloga saradnici ove kompanije ne druže se sa drugima u Silikonskoj dolini".\nJedan od komentara, polušaljiv, dešifrovao je skraćenicu PRISM kao Palantir's Repeated Interception of Society's Metadata (Višestruko presretanje javnih metapodataka koje obavlja Palantir).\nPolitičko oružje Vašingtona\nOsnivač kompanije Piter Til rođen je u Frankfurtu na Majni, u nemačkoj porodici, ali se kao dete, zajedno sa roditeljima, preselio u Kaliforniju. Kao tinejdžer je ispunio normu za nacionalnog šahovskog majstora, postavši jedan od najboljih šahista u zemlji.\nNa Stanford univerzitetu diplomirao je filozofiju 20. veka, a doktorirao na Pravnom fakultetu istog univerziteta. Radio je kao sudijski pomoćnik, ali se potom zainteresovao za finansije, iako nije imao posebno obrazovanje za tu oblast.\nZajedno sa Maksom Levičnom 1998. osnovao je sistem za onlajn plaćanje PayPal, koji se ubrzo spojio sa sličnim sistemom X.com Ilona Maska. U trenutku prodaje PayPala, Tilijev udeo u firmi bio je 3,7%, koji je tada vredeo oko 55 miliona dolara.\nKompaniju Palantir uspeo je da stvori uz pomoć CIA, koja ga je finansirala iz svog fonda za rizične poslovne poduhvate. Piter Til je deklarisani gej, 2017. je sklopio brak u Beču sa svojim partnerom Metom Dancejsenom.\nDa li je Tili aktivni oficir CIA? To nije poznato. Ipak, on sam istupa sa inicijativama, sugerišući obaveštajnoj službi šta da radi. Tako je prošle godine, prema navodima radio-stnaice Sloboda, Tili predložio da FBI i CIA provere kompaniju Gugl, zbog mogućnosti da su se u njihove redove infiltrirali agenti kineske obaveštajne službe.\n„Saradnici obaveštajnih službi trebalo bi da rukovodstvu Gugla postave tri pitanja", rekao je Til. „Prvo: koliko stranih obaveštajnih službi je ubacilo svoje ljude, koji se bave veštačkom inteligencijom, u njujoršku filijalu kompanije?\nPo svom značaju, ovaj projekat je ravan „Menhetn projektu" iz četrdesetih godina 20. veka, u kome su naučnici radili na razvoju nuklearnog oružja (atomske bombe). Drugo: da li top menadžment Gugla priznaje da je kompanija preplavljena kineskim agentima? I konačno, treće pitanje: da li je zbog toga Gugl pristao na izdajnički dogovor sa kineskom vojskom i odrekao se saradnje sa američkom vojskom, što podrazumeva njegovu totalnu ranjivost pred kineskom obaveštajnom službom?"\nPosmatrači primećuju i da, ako armija sa svojim ogromnim budžetom ne može da stvori konkurentan proizvod, to će uraditi američke državne organizacije koje zavise od Palantira.\nOni imaju gigantsku količinu podataka i hitnu potrebu za njihovom obradom. Sami ne mogu da se izbore sa tim zadatkom, i samo Palantir može dovoljno efikasno da im pomogne. Ne treba sumnjati, smatraju upućeni, da će u najbliskijoj budućnosti uloga Palantira u delovanju ovih organizacija porasti, te da će biti nemoguće da se sve više ključnih zadataka izvrši bez učešća ove kompanije.\nOvde je reč o najbliskijoj vezi tehnološke kompanije sa politikom. Takve kompanije pretvaraju se u novo političko oružje administracije SAD, koje podržava njihove pretenzije na vladanje svetom.


Valensija dočekuje Čelsi, Barselona u Belorusiji – Nadlanu.com\nValensija dočekuje Čelsi, Barselona u Belorusiji\nObjavljeno 27. sep 2011. / 15:34:36\nBEOGRAD, 27. septembra 2011. (Beta) – U drugom kolu Lige šampiona, branilac titule Barselona pokušaće u sredu da dodje do prve pobede u grupi na gostovanju beloruskom Bate Borisovu a najuzbudljivija utakmica očekuje se u Valensiji gde gostuje Čelsi.\nU drugom meču Grupe E, Bajer Leverkuzen će na svom stadionu igrati protiv belgijskog Genka. Nemci se u prvom kolu izgubili na gostovanju Čelsiju, a za vikend su u Bundesligi poraženi od minhenskog Bajerna sa 0:3.\nU Grupi F, Arsenal igra na svom terenu protiv Olimpijakosa i posle pobede za vikend protiv Boltona od 3:0 očekuje da nastavi niz dobrih rezultata i popravi slab utisak sa početka sezone. U drugoj utakmici Grupe F na stadionu Velodrom gostuje Borusija iz Dortmunda.\nU Grupi G u Sankt Peterburgu sastaće se dva bivša pobednika Liga Evrope. Zenit, pobednik iz 2008. dočekaće Porto – prošlogodišnjeg šampiona. U drugom meču, Šahtjor iz Donjecka dočekaće Apoel i kao i Zenit mora da osvoji prve bodove a izraelski tim je najlakši rival u grupi.\nBarselona putuje na meč drugog kola grupe H u Belorusiju, gde se sastaje sa ekipom Bate Borisov. Pošto je u prvoj utakmici igrala 2:2 sa Milanom na Kamp Nou treba da osvoji tri boda da bi održala korak sa italijanskim timom. Takodje u Grupi H, Milan je domaćin Viktoriji iz Plzenja i pobedom bi se učvrstio na čelu tabele posle vrednog boda osvojenog u Barseloni.\nMeč Grupe G, Zenit – Porto igra se od 18.00 a ostale utakmice od 20.45.


Izvor: RTS, 02.Avg.2021, 11:32\nEvropski Dan sećanja na romske žrtve genocida u Drugom svetskom ratu obeležava se 2. avgusta, kao podsećanje na noć između 2. i 3. avgusta 1944. godine kada su nemački nacisti u koncentracionom logoru Aušvic-Birkenau likvidirali takozvani porodični kamp. Izvršna direktorka Udruženja "Romag" Biljana Tasić za RTS kaže da su Romi stradali tokom čitavog rata i da se na zna tačan broj žrtava, jer je njihovo stradanje ostalo u senci svih ostalih.\n>> Pročitaj celu vest na sajtu RTS << Prema najnovijim istraživanjima, 4.300 žena, dece, starih i bolesnih Roma i Sinta, tokom te noći, prvo je ugušeno u gasnim komorama, a potom spaljeno u krematorijumu.\nDo danas nije utvrđen tačan broj stradalih Roma i Sinta. Govori se da je u Drugom svetskom ratu ubijeno od 500.000 do dva miliona Roma u svetu.\nIzvršna direktorka Udruženja "Romag" Biljana Tasić, gostujući u Jutarnjem programu, rekla je da će Dan sećanja na romske žrtve biti obeležen polaganjem venaca, uz prisustvo poverenice za zaštitu ravnopravnosti Brankice Janković, ispred mesta gde je bio logor Zemun "Staro sajmište".\n"Romi su stradali tokom čitavog rata i ne zna se tačan broj žrtava, jer je njihovo stradanje ostalo u senci svih ostalih stradanja", istakla je gošća Jutarnjeg programa.\nNa pitanje zašto se danas govori o nezvaničnim podacima kada je reč o broju nastradalih Roma, Biljana Tasić navodi da je razlog taj što nisu upisivani u škole i knjige.\n"Postoje zvanični dokumenti za područje bivše Jugoslavije koji kažu da je na toj teritoriji pre rata bilo oko 200.000 Roma, a da ih je nakon rata, 1948. godine, bilo po popisu 72.755", ukazuje izvršna direktorka Udruženja "Romag".\nDodaje da su Romi bili diskriminisani čak i u genocidu koji je izvršen nad njima, te da su tek 1982. godine dobili pravo da se prizna da je nad njima izvršen genocidu u Drugom svetskom ratu, kaže Tasićeva.\nStravična svedočenja o "porodičnom kampu"Govoreći o takozvanom Porodičnom kampu u koncentracionom logoru Aušvic–Birkenau, Biljana Tasić kaže da postoje stravična svedočenja ljudi, koji više nisu živi, a koji su govorili da nisu imali prava čak ni da rade već su odmah ubijani.\n"Romi su tog 16. maja pokušali da se nekako spasu kada su čuli da im sleduje pogubljenje. Zatvorili su se u barake i govorili su – ako želite da nas ubijete, dođite po nas. Uspeli su nakratko da odlože pogubljenje do 2. i 3. avgusta", kaže Biljana Tasić.\nDragoljub Acković kaže da "brojem žrtava manipulišu svi, možda čak i Romi, jer su se neki predstavljali kao Srbi, Bošnjaci, Makedonci, a ne kao Romi".\nIzvršna direktorka Udruženja „Romag" Biljana Tasić kaže da su se Romi tako predstavljali, jer je to bio jedan od načina da se spasu.\n"Posle Drugog svetskog rata Romi koji nisu tamnoputi, ostala je kultura pamćenja nesvesna među nama, izbegavaju da kažu da su Romi", kaže gošća Jutarnjeg programa.\nHolokaust nad Romima u Drugom svetskom ratu priznat je tek 12. marta 1982. U Berlinu je 2012. godine, 67 godina posle završetka Drugog svetskog rata, otkriven spomenik Romima, žrtvama nacističkog režima.\nBiljana Tasić kaže da mnoge romske žrtve nisu dobile kompenzaciju za razliku od drugih u Drugom svetskom ratu, ali i da mnogi Romi nisu dočekali ni 1982. godinu da bi čuli da je Holokaust nad njima priznat.\nObeležen Evropski dan sećanja na Rome i Sinte stradale u Drugom svetskom ratu\nEvropski dan sećanja na holokaust Roma i Sinta u Drugom svetskom ratu obeležava se svake godine 2. avgusta, kao podsećanje na 4.300 Roma i Sinta koje su nemački nacisti ubili na taj dan 1944. godine u koncentracionom logoru Aušvic-Birkenau. Tim povodom, venac na spomenik stradalima na Starom sajmištu...


'SAD su dale zeleno svetlo – odobreno je'\nIzvor: B92, 20.Jan.2022, 23:51\nAmerička administracija dala je odobrenje baltičkim zemljama da isporučuju Ukrajini protivtenkovske i protivavionske sisteme američke proizvodnje.\nA Vašington planira da pošalje Kijevu i pet vojno-transportnih helikoptera Mi-17, piše list "Vol strit džurnal".\nNaime, Estoniji, Litvaniji i Letoniji bilo je potrebno zvanično odobrenje Sjedinjenih Američkih Država kao proizvođača i dobavljača oružja >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << da izvezu sisteme "džavelin" i "stinger".\n"SAD su dale zeleno svetlo baltičkim državama-članicama NATO-a da pošalju oružje američke proizvodnje u Ukrajinu... Odluka će omogućiti Estoniji, Letoniji i Litvaniji da pošalju protivtenkovske sisteme 'džavelin' i PVO sisteme 'stinger' ukrajinskim snagama", navodi se u tekstu, preneo je "Sputnjik".\nKako je precizirano, američka administracija je obavestila Kongres o nameri da isporuči Ukrajini pet helikopera Mi-17 ruske proizvodnje koji su prvobitno bili namenjeni za vojsku u Avganistanu i koji su remontovani u Ukrajini.\nRanije je portparolka Ministarstva spoljnih poslova Marija Zaharova izjavila da se ojna pomoć Zapada tumači u Ukrajini kao blanko dozvola za vojnu operaciju u Donbasu. Ona je podsetila da je u poslednjih nekoliko meseci Vašington isporučio Ukrajini 30 protivtenkovskih raketnih sistema "džavelin" i 180 raketa za njih. Osim toga, po medijskim podacima, SAD se spremaju da pošalju Ukrajini oružje u vrednosti od 20 miliona dolara.\nPodsetimo, zamenik ministra odbrane Džejms Hipi potvrdio je u sredu da je Velika Britanija isporučila Ukrajini nekoliko hiljada lakih protivtenkovskih raketa. Prethodno je ministar odbrane Ben Volas rekao da će London poslati Ukrajini ovo naoružanje za potrebe "samoodbrane".\nU poslednje vreme Zapad optužuje Rusiju da navodno priprema invaziju na Ukrajinu i da u prilog tome ide i činjenica je Moskva značajno pojačala vojno prisustvo kod granica Ukrajine. Ruski zvaničnici iz dana u dan izjavljuju da se ruska vojska nalazi na sopstvenoj teritoriji i, prema tome, niko nema pravo da postavlja zahteve u vezi sa njenim kretanjem.


Predstavljen program 41. Borinih pozorišnih dana\nU Pozorištu ,,Bora Stanković'' u Vranju održana je konferencija za novinare na kojoj je najavljen program ovogodišnjih, 41. Borinih pozorišnih dana koji će pod sloganom ,,Od Sofke do Nejre'' biti održani od 21. do 28. oktobra. U ime gradskog rukovodstva predstavnicima medija obratio se gradonačelnik Vranja i predsednik Organizacionog odbora, dr Slobodan Milenković.\n,,Drago mi je što već u ovom trenutku možemo vranjskoj, ali i srpskoj kulturnoj javnosti da predstavimo selekciju predstava za 41. Borine pozorišne dane.\nMožda je javnost iznenađena što ovako rano predstavljamo program, ali podučeni iskustvom od prethodne godine, kada nam je posao dodatno otežala pandemija koronavirusa, ovog puta zajedno sa selektorom Slobodanom Savićem, krenuli smo sa pripremama za 41. Borine pozorišne dane. S\nmatram da to predstavlja takođe jednu novu vrednost i ozbiljnost pristupu organizovanja festivala i nadam se da će profesionalizam, iskustvo i posvećenost koje ima gospodin Savić doprineti da festival bude prepoznatljiv na kulturnoj i pozorišnoj mapi Srbije’’, rekao je gradonačelnik Milenković.\nOn je dodao da rukovodstvo grada ima cilj da uz novi koncept i novi vizuelni identitet, glavni i prateći program ovogodišnji festival predstavlja pravi primer decentralizacije u kulturi. ,,Smatram takođe da kvalitetu festivala doprinosi i nova zgrada sa najsavremenijim tehnikom pružajući mogućnost selektoru da dovede i predstave koje su zahtevne u tom smislu.\nGrad Vranje će uvek biti spreman da pruži punu podršku organizaciji festivala. Ovogodišnjim Borinim pozorišnim danima obeležićemo i 125 godina od izvođenja prve pozorišne predstave u Vranju’’, istakao je gradonačelnik dr Slobodan Milenković.\n,,Na otvaranju festivala, 21. oktobra, biće obeležen Dan pozorišta, što je novina. Tada će biti premijerno izvedena predstava našeg teatra’’, rekao je između ostalog Nenad Jović direktor pozorišta ,,Bora Stanković”.\nUmetnički direktor vranjskog teatra Bojan Jovanović istakao je da je ovogodišnji festival podignut na viši nivo, pre svega u smislu postojanja stručnog žirija i jasno definisanih nagrada, koje će nositi ime Borisava Stankovića.\n,,Biće dodeljene nagrade za najbolju predstavu, za dramaturgiju, dramatizaciju i adaptaciju, najbolju mušku i žensku ulogu. Uz ove četiri nagrade koje će dodeliti stručni žiri festivala, ostaje nagrada publike, uz izmenu da će ova nagrada počev od ovogodišnjeg festivala nositi ime Radoslava Radivojevića, utemeljivača ovog festivala.\nUrađeni su novi vizuelni identitet festivala, koji će biti trajan, kao i idejno rešenje za glavnu nagradu festivala. Idejno rešenje zajedno su osmislili Dragan Dejanović, Dejan Mihajlović i Marko Stamenković’’, rekao je Jovanović.\nSelektor festivala, pozorišni kritičar i reditelj Slobodan Savić, najpre se zahvalio gradonačelniku i rukovodstvu pozorišta što su prihvatili njegove predloge i sugestije i najavio da će od 8 predstava, koliko će biti prikazano na ovogodišnjem festivalu, 6 biti u takmičarskoj selekciji.\nVan konkurencije su premijera vranjskog teatra ,,Okamenjeno more’’ i ,,Placebo’’ Narodnog pozorišta Priština, koja će biti izvedena poslednje večeri festivala, u čast nagrađenih.


OSSRB - Kadeti bolji od Bugarske posle preokreta\nSavladali su izabranici Boška Mačužića domaćina turnira, iako su imali dva seta minusa. Ponovo su kadeti Srbije loše počeli meč i delovali dekoncentrisano, ali su na kraju ipak slavili. Na žalost, ova pobeda najverovatnije neće biti dovoljna za plasman na prvenstvo Evrope, pa će kadeti Srbije to pokušati da ostvare u II rundi kvalifikacija u aprilu.\nPosle lako izgubljenog prvog seta, Srbija je zaigrala bolje u drugom i u finišu stigla do dve set lopte (24:23 i 25:24). Bugarska je uspela potom da preokrene rezultat i iskoristi svoju prvu set loptu za konačnih 27:25 za vođstvo od 2:0. u trećem setu je Srbija dominirala do finiša i stigla do dve vezane set lopte – 24:22. Bugari su uspeli da izjednače, ali je Srbija realizovala treću set loptu za 26:24 i smanjila prednost Bugarske na 2:1 u setovima. Od početka četvrtog seta Srbija je imala rezultatsku prednost i na kraju je bilo 25:20 za izjednačenje na 2:2 u setovima. Povela je Srbija u petom setu sa 5:0, pa 9:3 i 13:8, a na kraju je bilo 15:10 za pobedu od 3:2.\nIzjava Nikole Brborića\nKadeti Srbije se sutra vraćaju iz Bugarske.\nSRBIJA – BUGARSKA 3:2 (19:25, 25:27, 26:24, 25:20, 15:10)\nTURSKA – GRČKA 3:0 (25:23, 25:13, 25:18)\n1. SRB 4 3 1 9:7 7\n2. BUL 3 2 1 8:3 7\n3. TUR 3 2 1 6:3 6\n4. GRE 3 1 2 5:8 3


Oboren ukrajinski avion, poginulo 49 komandosa (VIDEO) | Portal 072info\n14/06/2014 14/06/2014 u 14:02\nMinistarstvo odbrane je saopštilo da su prilikom pripreme za slijetanje “teroristi pokvareno i podlo, PVO i vatrom iz oružja velikog kalibra, pogodili vojni transportni avion”.\nČetrdeset devet ukrajinskih vojnika poginulo je pošto su protekle noći proruske snage oborile transporter “Il-76” koji je trebalo da sleti na aerodrom u Lugansku na istoku Ukrajine, javio je Reuters, pozivajući se na predstavnika za štampu ukrajinske vojske.\nPrethodno je agencija Ukrinform prenijela saopštenje Ministarstva odbrane da su “u noći 13. na 14. juni prilikom pripreme za slijetanje na aerodrom u Lugansku teroristi pokvareno i podlo, vatrom iz protivavionskog i oružja velikog kalibra, pogodili vojni transportni avion Vazduhoplovstva Oružanih snaga Ukrajine Il-76, koji je prevozio lični sastav” vojske, a da su u avionu bili vojska, tehnika, oprema i prehrambeni proizvodi.\nNa Youtubeu se pojavio i snimak navodnog obaranja ukrajinskog transportnog aviona na kojem se na noćnom nebu vidi dejstvo PVO, a potom i užarena buktinja koja pada na zemlju.\nUkrinform je naveo da je ranije saopšteno da je u avionu bilo približno 30 komandosa i članova posade.\n“Iljušin-76” je vojni transporter sa sedam članova posade a može da prevozi 167 vojnika sa ličnim naoružanjem, podsjeća ruska agencija RIA Novosti.


Dodeljene EFFE etikete festivalima za 2017- 2018 godinu\nVi ste ovde:Početna»Vesti»Dodeljene EFFE etikete festivalima za 2017- 2018 godinu\nBy Jovan objavljeno\t 20/04/2017 Vesti\nEvropska asocijacija festivala, nosilac projekta Evropa za festivale, festivali za Evropu, objavila je spisak dobitnika EFFE etiketa za 2017 – 2018. godinu. Nakon detaljne evaluacije koja je bila poverena nacionalnim ekspertima i evropskom žiriju čija je odluka bila konačna, 46 festivala iz regiona Zapadnog Balkana postalo je deo velike evropske mreže festivala i nosilac EFFE etikete za kvalitet.\nJovanka Višekruna Janković, umetnički direktor ArtLink-a, partner Evropske asocijacije festival u ovom projektu saopštila je da je međunarodni žiri, sa punim ubeđenjem, pružio raznovrsnim festivalima priliku da postanu deo nove festivalske zajednice i u njoj napreduju.\nImpresioniran posvećenošću festivala evropskom festivalskom pokretu, žiri EFFE etiketom za 2017-2018. godinu nije samo odao priznanje najizuzetnijim festivalima Evrope, već je pozvao dobitnike da se priključe zajedničkom pokretu festivala za mir, solidarnost, umetnost, umetnike i otvorene razgovore.\nMeđunarodni žiri Evropske asocijacije festivala obrazložio je kojim kriterijumima se vodio u dodeli EFFE etikete za 2017-2018. godinu: “Upravo neopipljivi deo vrednosti umetnosti za Evropu leži u njenoj etičkoj velikodušnosti, a to je ono zašta se zalaže EFFE etiketa. Ove godine žiri je tumačio porodicu EFFE festivala sa inkluzivne tačke gledišta, prihvatajući njenu raznovrsnost od komercijalnih i turističkih, do umetničkih festivala, preko prepoznatljivih međunarodnih festivala, do amaterskih blaga, vodeći se predanošću festivala humanom i inkluzivnom društvu. Prepoznajući činjenicu da će EFFE etiketi biti potrebno dalje usredsređivanje, žiri je uveren u zajedničke ciljeve EFFE: da prigrli i udahne Evropu kao ideju zajedništva i uzajamnog razumevanja i odgovornosti prema svetu.”\nNakon otvorenog poziva da se prijave za EFFE etiketu, na stotine festivala prijavilo se i ispunilo kriterijumime za dobijanje etikete.\nPrimaoci Etikete nude širok spektar žanrova i aktivnosti za svoju publiku.\nPrimaoci EFFE Etikete iz Srbije su:\nFеstivаl Belgrade Saxpirience\nMeđunarodni pozorišni festival “SLAVIJA”\nFestival poezije “Trgni se! Pozija!”\nFestival kamernih horova Kragujevac\nMeđunarodni folklorni festival ORFEO\nFestival “Biserna grana”\nFestival “BABY EXIT”


Niška kompanija privodi kraju razvoj još jednog srpskog testa na koronavirus - Naši u svetu\nObjavljeno 01/12/20 u 08:30\n“Neomedika”, kompanija za proizvodnju medicinskih sredstava i opreme osnovana pre 20 godina u Nišu, vrlo svesno u svoj naziv stavila je reč NEO, što na grčkom znači novo, jer se tu svakodnevno primenjuju novine u nauci. Pored već promovisanog Naisa testa na koronu, novo u “Neomedici” su i antigenski testovi, piše RTS.RS.\nMilica Todorovska Rašić iz “Neomedike” kaže da su svi prezadovoljni.\nOvo je jedan mladi tim ambicioznih ljudi koji svakodnevno nešto novo pronalazi, tako da stvarno profesionalno smo ispunjeni”, ističe Todorovska Rašić.\nTo će reći svi u niškoj kompaniji “Neomedika”, koja posle testa Naisa, kojim se utvrđuje nivo antitela u organizmu, privodi kraju razvoj antigenskih brzih testova na kovid.\n“Na taj način smo mi napravili potpuno rešenje kovida u dijagnostičkom smislu, da možemo prvo kod pacijenta dokazati prisustvo virusa u nazalnom brisu, iza toga radimo antitela na Naisa sistemu”, navodi Saša Tričković, direktor “Neomedike”.\n“Naisa” je i test, ali i aparat koji za dva sata izbacuje rezultate za 30 uzoraka krvi.\n“Ovo je naš Naisa aparat koji radi po principu unapređene Elize. Svaka od frakcija antitela ima svoj poseban kertridž, posebno IgG, posebno IgM, posebno IgA. Potrebno je samo ispipetirati serum pacijenta odnosno uzorak postaviti na aparat, sve ostalo aparat radi za vas”, objašnjava Milena Milojević, rukovodilac proizvodnje.\n“I konačno, IgG frakcija je ona frakcija koja se poslednja javlja i ona će biti vrlo važna kod vakcinacije kada bude došlo do toga. Dakle da vidimo koliko ima IgG antitela, ima li potrebe da se taj čovek vakciniše”, dodaje Todorovska Rašić.\n“Naisa” testovi se već izvoze, dok ih u našoj zemlji ima u pojedinim privatnim laboratorijama.\n“Mi smo spremni, kada bude postavljen tender, sigurno ćemo aplikovati i očekujem da budemo odabrani ili jedni od odabranih za snabdevanje našeg zdravstvenog sistema”, ističe Saša Tričković.\nPoslednja istraživanja, koja se u “Neomidici” pomno prate, kažu da je to individualno.\nPodaci o broju novih slučajeva korone u Nemačkoj, u poslednja 24 sata preminulo 388 osoba


Tanjug 19. juna 2019. 15:20\nBEOGRAD – Predstavnici finansijskog i privrednog sektora u Srbiji očekuju da će inflacija u kratkom i srednjem roku, za godinu i dve godine unapred, nastaviti da se kreće u granicama cilja od tri procenta, uz mogućnost odstupanja od plus/minus 1,5 odsto.\nPrema rezultatima majske ankete Narodne banke Srbije (NBS), inflaciona očekivanja finansijskog sektora za godinu dana unapred su se u maju našla na ciljanih 3,0 procenta, dok su očekivanja privrednika, kao i prethodnog meseca, bila na nivou od 2,6 odsto.\nKada je reč o inflacionim očekivanjima za dve godine unapred, ona su u maju ostala nepromenjena u odnosu na april, navodi se na sajtu NBS.\nSrednjoročna inflaciona očekivanja finansijskog sektora su osmi mesec uzastopno bila na centralnoj vrednosti cilja (3,0%), dok su očekivanja privrednika nastavila da se kreću, navode, neznatno ispod cilja i iznosila su 2,9 procenata.\n„Postignuta usidrenost inflacionih očekivanja doprinosi povećanju efikasnosti monetarne politike u održavanju niske, stabilne i predvidive inflacije u srednjem roku, što je jedan od neophodnih preduslova održivog ekonomskog rasta“, kažu u NBS.


Kassad ponovo postao trener Renegades-a – RUR Esports\nHome - .games - Counter Strike - Kassad ponovo postao trener Renegades-a\nBy djapeT 11/10/2018\nAleksandar “kassad” Trifunović je pre neki dan otputovao sa australijskom ekipom za Kijev, da bi se danas pojavila i zvanična vest kako se ponovo pridružio ekipi kao trener. Sa obzirom da je ekipa Renegades skoro dovela 2 nova igrača, a srpski trener je već dobro upoznat sa nekim momcima iz te ekipe, za njega nije bio problem da odmah uskoči i ponovo započne saradnju sa njima.\nOn je predvodio ekipu Renegades od početka 2017. godine do maja ove godine, da bi nakon toga preuzeo domaću ekipu Valiance. Srpska ekipa nije uspela da uspostavi dobru saradnju sa njim, pa ja Valiance tokom četiri meseca saradnje pao na #49 mesto svetske rang liste.\nRenegades je posle 6 neuspešnih pokušaja da prođe u plej-of fazu nekog turnira u Swiss formatu, konačno uspeo da skine tu kletvu. Oni su nakon iznenadnog poraza od CyberZena, uspeli da pobede naredna 3 meča, i da se kvalifikuju za završnicu StarSeries-a u Kijevu.\nNa ovom turniru su pokazali dosta bolju igru nego u posledniih par meseci, pa nam ostaje da vidimo kako će se saradnja sa sprskim trenerom razvijati ovog puta.


"Lajčak bi bio pogrešan izbor za izaslanika EU za dijalog Beograda i Prištine"\nBeogradski glas (Beta) – Evropska unija bi napravila veliku stratešku grešku u svom susedstvu ako bi slovačkog ministra spoljnih poslova Miroslava Lajčaka izabrala da vodi pregovore Srbije i Kosova, ocenili su Tobi Vogel i Bodo Veber iz Saveta za politiku demokratizacije.\nTačan kapacitet Lajčaka bilo kao specijalnog izaslanika samo za dijalog ili za ceo Zapadni Balkan nije potpuno jasan, ali ono što je jasno jeste da je to „užasan izbor“, naveli su Vogel i Veber u autorskom tekstu za portal EU Observer.\nPo njihovoj oceni, pregovori koje je vodila bivša šefica evropske diplomantije Federika Mogerini bili su loše planirani, zasnovani na principu „bilo koji dogovor je dobar dogovor“, a njen tim je zagovarao „opasnu razmenu teritorija koja bi ugrozila regionalnu i evropsku stabilnost“.\nNaslednik Mogerini, Žozep Borel izgleda da razume da mora da ulogu glavnog pregovarača dodeli izaslaniku da bi nastavio pregovre pod kredibilnim vodjstvom EU, jer je „taj težak i zahtevan zadatak posao s punim radnim vremenom“.\n„Površno gledano, Lajčak izgleda da ima potrebne kvalifikacije za taj posao“, navode Vogel i Veber, podsećajući da slovački diplomata govori srpski jezik i da je dva puta bio u službi na Balkanu. Prvo je kao izaslanik EU nadgledao referendum o nezavisnosti Crne Gore 2006, a zatim je bio specijalni predstavnik EU u Bosni i Hercegovini, od 2007. do 2009. godine, istovremeno služeći i kao visoki predstavnik međunarodne zajednice u BiH.\n„Uprkos tim očiglednim kvalifikacijama, Lajčak je ipak pogrešan čovek iz brojnih razloga. Prvo, Slovačka je jedna od samo pet članica EU koje nisu priznale nezavisnost Kosova“, navode analitičari, ukazujući da je šef diplomatije Borel takođe iz zemlje koja ne priznaje Kosovo, Španije.\nAko bi Lajčak bio imenovan, dva visoka zvaničnika EU koja se bave Kosovom bila bi iz „male manjine“ članica EU koje ne priznaju nezavisnost južne srpske pokrajine i, dodaje se u tekstu, nadgledali bi pregovore čiji bi cilj trebalo da bude srpsko priznanje Kosova.\n„To bi poslalo snažan signal da EU zauzima stranu. Takodje bi dalo podršku sve autoritarnijem predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću uoči izbora u aprilu“, ocenili su autori teksta.\nDrugi razlog koji navode je taj što Lajčak ima ozbiljan politički teret „istoriju političkog neuspeha na Balkanu“.\nPolitički sukob s Miloradom Dodikom se, usled „ozbiljnih pogrešnih procena i ograničenih političkih veština, završio ponižavajućim povlačenjem Lajčaka“, ocenjuju analitičari.\nPozivajući se na više izvora, Vogel i Veber pišu da je Lajčak tražio mnogo širi resor od pregovora Beograda i Prištine.\n„U regionu koji se bori s napadima moćnih zvaničnika na medije, posebno u Srbiji, imenovanje Lajčaka bi poslalo pogrešnu poruku, dajući još jednu ilustraciju onoga što balkanski gradjani vide kao obazac napredovanja zvaničnika EU uprkos greškama… Gradjani Zapadnog Balkana zaslužuju više od diskreditovanih ostataka, ma koliko da su elite navikle na taj obrazac“, ocenjeno je u analizi.\nImenovanje Lajčaka da vodi dijalog pokazalo bi sve veću neozbiljnost EU prema liderima i gradjanima Srbije, Kosova i šireg regiona, „osudjujući time nastavak pregovora na propast“, ocenjuju Vogel i Veber, dodajući da bi to takodje ozbiljno ometalo oživljavanje politike proširenja EU.\n„Članice EU zbog toga treba da spreče to imenovanje“, kažu analitičari i dodaju da bi budući izaslanik trebalo da bude iz zemlje koja priznaje nezavisnost Kosova. Takodje bi trebalo da bude zadužen samo za pregovore Srbije i Kosova, jer bi proširivanje resora na Bosnu i Hercegovinu impliciralo vezu izmedju sporazuma Beograda i Prištine i Bosne.\n„To je posebno opasan signal jer Dodik opet otvoreno predlaže referendum o otcepljenju, koji sa sobom nosi opasnost ponovnog nasilja“, upozorava se u tekstu.\nSpecijalni izaslanik, dodaje se, mora da bude politički uticajan i iskusan pregovarač, ali ne mora da ima iskustva na Balkanu nedostatak takvog iskustva mogla bi da bude čak i prednost.\nVogel i Veber ističu da izaslanik mora da ima i podršku većeg tima stručnjaka i za Balkan i za teme koje će biti deo budućeg sveobuhvatnog sporazuma, kao što su medjunarodno i ustavno pravo, manjinska prava, ekonomska i imovinska pitanja.\nOznakedijalog Beograda i Prištine EU Evropska unija Kosovo Kosovo i Metohija Miroslav Lajčak Naslovna-centar Naslovna-traka


Muzeja Viking Age u Oslu dobiće proširenje u kom će se nalaziti replike brodova kakvim su Vikinzi plovili do novih zemalja.\nNorveška firma AART osvojila je nedavno konkurs koji je podrazumevao projektno rešenje aneksa muzeja u kojoj će moći biti smešteni dodatni sardžaj, kao i mnoštvo rekvizita koji su vezani za, danas sve popularniju, istoriju Vikinga. Ovo masivno proširenje objekta biće skoro tri puta veće od sadašnjeg prostora muzeja.\nNa postejeću zgradu muzeja, krstaste osnove, nastaviće se polukružni objekat površine 9.300 kvadratnih metara tako da će ukupna površina budućeg muzeja iznositi 13.000 m2, piše Dezeen.\nPolukružna ekspanzija će spojiti severni i zapadni krak objekta i formirati smelu i kompaktnu celinu, koja će samom formom podstaći na jasno i fluidno kretanje kroz izložbeni prostor unutar muzeja.\nPosebna pažnja posvećena je skladnom vizuelnom uklapanju novog zaobljenog proširenja nazvanog Naust, sa postojećim objektom krstaste forme. Prateći sleme sadašnje zgrade muzeja oblikovan je novi objekat.\nIako površinom veći, novi objekat prati staru zgradu formom koja teži da sjedini prostore muzeja. Postojeći objekat zadržava primat, a zbog gabaritnog sklada, iz ulazne zone, gotovo da se promene ne primećuju.\nMeđutim novi aneks muzeja Vikinga svakako će odigrati veliku ulogu u predstavljanju istorije Vikinga, jer će prostorno i funkcionalno omogućiti da se posetiocima što verodstojnije i sadržajnije oslika način življenja ovog naroda.\nOvo je drugi po redu objekat posvećen Vikinzima, koji je predstavljen ove godine. Osim proširenja zgrade Viking Age muzeja, studio PLH Arkitekter prikazao je svoj projekat za objekat u obliku štita u Kopenhagenu, koji će funkcionisati kao centar za posetioce u kom će moći da se edukuju o istoriji Vikinga.\nPročitajte i članak o planu novog muzeja u Egiptu… pod vodom!\n#AART #aneks #aneks muzeja #muzej #PLH Arkitekter #projekat muzeja #prosirenje #prosirenje muzeja #Viking Age #Vikinzi


RIK: Glasački listići štampaće se u više jezičkih varijanti! - Informer\nRIK: Glasački listići štampaće se u više jezičkih varijanti!\nRepublička izborna komisija danas je donela odluku o obliku i izgledu glasačkih listića na izborima za predsednika Srbije 2. aprila, koji će biti štampani u nekoliko jezičkih varijanti\nTanjug 20. 03. 2017. 16:38\nGlasačke listiće štampaće JP "Službeni glasnik".\nRedosled kandidata na listiću biće:\n11. Nenad Čanak - kandidat Lige socijaldemokrata Vojvodine.\nRIK je odlučila da za zamenika člana komisije, kao predstavnika grupe građana "Ljubiša Preletačević Beli, Beli Samo Jako", imenuje diplomiranog pravnika Relju Joksimović iz Mladenovca.\nRIK: Počelo štampanje...\nSEDNICA RIK: Ponavljaju se...\nNOVI PODACI RIK NA OSNOVU...\nRIK: Da se izvrši uvid u...


Radovi obustavljeni, nastavak uz konzervatorski nadzor\nTanjug 16. aprila 2021. 15:55\nBEOGRAD – Radovi na rušenju vile u Topolskoj ulici 19 na Vračaru obustavljeni su i biće nastavljeni po obezbeđivanju konzervatorskog nadzora, saopštio je Zavod za zaštitu spomenika kulture grada Beograda i podsetio da taj objekat predstavlja značajan deo kulturno-istorijskih vrednosti Krunskog venca, te da ga je potrebno trajno sačuvati.\nNavodi se da je Zavodu dostavljena anonimna prijava da se na tom objektu izvode radovi na rušenju njegovih delova i dodaje da je predstavnik Zavoda, u prisustvu građevinskog inspektora, danas izvršio uvid u stanje objekta i navedene radove.\nKako se dodaje, utvrđeno je da se u prednjem delu parcele nalaze delovi srušenog ogradnog stuba.\n„S obzirom na to da je Zavod za zaštitu spomenika kulture izdao akt o uslovima za preduzimanje mera tehničke zaštite za rekonstrukciju, sanaciju i adaptaciju stambenog objekta na toj lokaciji, obaveza investitora je da se obrati Zavodu za zaštitu spomenika kulture i prijavi početak izvođenja radova, kao i da obezbedi konzervatorski nadzor, što do danas nije urađeno“, navodi se u saopštenju.\nDodaje se da su radovi na objektu obustavljeni i da će biti nastavljeni tek po obezbeđivanju konzervatorskog nadzora Zavoda.\n„Način na koji je skrenuta pažnja na mogućnost oštećenja vrednog objekta u zaštićenoj celini predstavlja dobar primer sinergije građanske inicijative i nadležnih gradskih službi u očuvanju našeg kulturnog nasleđa“, ističe se u saopštenju.\nVest da se vila u Topolskoj 19 ruši bez saglasnosti gradskog Zavoda za zaštitu spomenika kulture objavio je juče zamenik gradonačelnika Goran Vesić, koji je najavio da će zbog toga biti podneta krivična prijava.\nZavod zahvaljuje građanima koji ukazuju na potencijalne nepravilnosti na objektima u zaštićenim celinama i zameniku gradonacelnika na blagovremenoj reakciji da se ispitaju navodi sa terena po prijavi građana.\nPodseća se da je jednospratna vila sagrađena u akademskom stilu 1927. godine prema projektu građevinskog inženjera Aleksandra Acovića i da predstavlja značajan segment kulturno-istorijske i arhitektonsko-urbanističke vrednosti prostorne celine Krunskog venca.\nDodaje se da ulice Petrogradska i Topolska predstavljaju očuvanu okosnicu koncepta prostorne celine zasnovane na manjim parcelama s reprezentativnim stilskim objektima većinom s predbaštama, nastalim od dvadesetih godina prošlog veka, koje stvaraju gradski ambijent višeg nivoa stanovanja.\n„Za prostor su karakteristični stambeni objekti tipa vile i manje rentijerske zgrade kolektivnog stanovanja koje kao sačuvana celina predstavljaju značajnu fazu razvoja urbanizma i stambene arhitekture Beograda od treće do početka pete decenije 20. veka“, navodi se u saopštenju.\nDodaje se da vila u Topolskoj 19 predstavlja značajan deo kulturno-istorijskih, arhitektonsko-urbanističkih i ambijentalnih vrednosti Krunskog venca i da ju je potrebno trajno sačuvati.\n„Kategorizovana je kao objekat od posebnih vrednosti“, naglašava se i podseća da je taj objekat u okviru celine „Krunski venac“ koja uživa status prethodne zaštite, te da je u proceduri utvrđivanja za kulturno dobro.\nProdanovići iz Oreovca poslednje kazandžije u niškom kraju…\nPomoć građanima u borbi protiv depresije na Trgu Republike


Dahua DHI-VTOF003 cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nDahua DHI-VTOF003 cene\n- Okvir za tri modula za dahua IP modularni sistem.... specifikacija\ncena 13.499,00 din | prodavnica (1)\nOkvir za tri modula za dahua IP modularni sistem\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Dahua DHI-VTOF003 po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Dahua DHI-VTOF003 na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Dodatna oprema za alarmne sisteme cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Dahua Dodatna oprema za alarmne sisteme, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Dahua DHI-VTOF003 sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Dahua DHI-VTOF003. Pre kupovine, podatke za Dahua DHI-VTOF003 proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Branilac bivsseg iracckog lidera Sadama Huseina Halil al-Dulaimi ponovo je danas napustio sudnicu, nakon ssto je odbijeno svih njegovih zahteva. Glavni sudija imenovao je po sluzzbenoj duzznosti druge advokate da zastupaju Huseina. Al Dulami je danas okonccao prethodni jednomeseccni bojkot suda u procesu bivsem irackom lideru za genocid nad Kurdima 1987-88. godine, u kome je ubijeno 180 hiljada pripadnika ovog naroda.\nSud u Bagdadu zakazao je za 5. novembar sednicu na kojoj bi\nmogla da bude izreccena prva presuda Huseinu za masakr ssiita u selu Dudzzail.\nAl-Dulaimi je jucce rekao da postoji opasnost od izbijanja gradjanskog rata u Iraku, ako njegovog ssticcenika osude na smrtnu kaznu, o cemu je, kako je rekao, nedavno pisao i americckom predsedniku Dzzordzzu Bussu.


SAMIT100 biznis lidera jugoistočne Evrope - Saga - New Frontier Group\nSedmi po redu Samit100 biznis lidera jugoistočne Evrope, održan je 1. i 2. oktobra u Beogradu i tom prilikom okupio učesnike oko teme digitalne transformacije, odnosno kako iskoristiti 4. industrijsku revoluciju kao odskočnu dasku za „kvantni“ skok do razvijenog i globalno konkurentnog regiona.\nPrvi hardtalk obradio je temu ‘Izazovi radne snage u regionu – Kako kako odliv mozgova pretvoriti u dobit mozgova?’. Svoj kreativni doprinos kroz aktivno učešće dali su Nebojša Bjelotomić (Saga), Dejan Turk (A1 Slovenia, VIP mobile Srbija) i Katja Krasković (GEA College), dok je moderator bila Melanie Seier Larsen (BCG). Učesnici panela su poručili da je region previše mali da bi se države međusobno takmičile i tom prilikom pozvali Vlade da više sarađuju i uklone barijere.\nPosebno raduje što je SAMIT100 bio odlično medijski ispraćen, sve vodeće dnevne novine i televizije prenele su izveštaj sa Samita dok su prisutni gosti izrazili veliko zadovoljstvo i pohvalili organizaciju SAMIT100 sastav gostiju, kao i obrađene teme. Do sada su ukupno zabeležena 486 medijska izveštaja, i to 44 štampana, 45 elektronska i 397 internet medija. Dodatno, očekuje se da i u naredne dve nedelje SAMIT100 i zaključci sa SAMIT-a budu tema dnevne nacionalne i regionalne štampe. Izveštaj sa događaja je postavljen i na web stranicu SAM-a, gde možete pogledati detalje LINK


„Misli o prirodi“:Certifikacijski mehanizam za eko škole prezentiran u Fojnici kod Maglaja\n/ „Misli o prirodi“:Certifikacijski mehanizam za eko škole prezentiran u Fojnici kod Maglaja\nCreated: Tuesday, 29 September 2020 07:06\nLast Updated: Tuesday, 29 September 2020 07:11\nCentar za promociju civilnog društva prezentirao je u ponedjeljak, 28. 09. 2020. godine predstavnicima/ama osnovnih i srednjih škola iz Maglaja, Žepča, Zavidovića i Usore, u okviru projekta „Misli o prirodi!“, Certifikacijski mehanizam za Eko škole u Bosni i Hercegovini i mogućnosti uključivanja i podrške školama u okviru ovog projekta. Prezentacija je organizirana uz pomoć Eko HUBa Maglaj, odnosno Udruženja građana „Fojničani“ Maglaj, u prostorijama Volonterskog centra za socijalnu inkluziju u Fojnici kod Maglaja.\nEko škole su one škole koje aktivno obraćaju pažnju na pitanja zaštite okoliša, kako u samoj školi tako i u lokalnoj zajednici, i to aktivnim učešćem u različitim aktivnostima, kao i razvojem nastavnog programa u oblasti zaštite okoliša. Škole u BiH imat će priliku da u okviru projekta „Misli o prirodi!“, ispunjavajući određene uvjete, dobiju certifikat Eko škole, a sve detalje o tome predstavnicima/ama škola i zainteresiranoj javnosti danas je u Maglaju predstavila savjetnica za zaštitu okoliša na projektu „Misli o prirodi!“ Sabina Jukan.\nPrezentaciji u prostorijama zeničkog Eko foruma prisustvovali su predstavnici oko 20 škola iz Zenice, Kaknja, Visokog i Tešnja, među kojima OŠ „Meša Selimović“ Zenica, OŠ „15. april“ Kakanja, Srednje tehničke škole Tešanj... Ovo je jedna u nizu prezentacija u gradovima širom BiH. Certifikacijski mehanizam u prethodnih nekoliko dana predstavljen je u Sarajevu, Mostaru, Blagaju, Širokom Brijegu i Zenici.\n„Misli o prirodi!“ je trogodišnji projekt koji implementira Centar za promociju civilnog društva, a financijski podržava Vlada Švedske u iznosu od tri milijuna KM. Osnovni cilj projekta jeste povećati ulogu civilnog društva u zaštiti okoliša kroz umrežavanje organizacija civilnog društva, institucija, stručnih lica, škola, medija i mladih za zajedničko, sinkronizirano i snažno djelovanje na lokalnom nivou. Između ostalog, projektom je planirano uključenje 36 osnovnih i srednjih škola iz BiH, koje će biti izabrane putem javnog poziva. Odabranim školama će se ponuditi resursi - znanje kroz učešće na konferencijama, edukacijama i drugim projektnim aktivnostima, kao i materijalni resursi.\nDanašnja prezentacija organizirana je uz pomoć Eko HUBa Maglaj, jednog od devet Eko HUBova formiranih u sklopu projekta „Misli o prirodi!“, kojim koordinira Udruženje građana „Fojničani“ Maglaj. Eko HUB Maglaj djeluje na području Maglaja, Žepča, Zavidovića i Usore.


VW grupa ulaže pet milijardi evra u razvoj Seatovih novih modela - Auto Republika\nVelika ulaganja slede za špansku marku, a Volkswagen grupacija najavljuje da će pomenutih pet milijardi evra biti uloženo u narednih pet godina.\nFokus ovih investicija biće razvoj novih modela i dalja implementacija elektrifikacije, kako za Seat, tako i za performantni brend Cupra koji je nedavno predstavio El-Born, prvi električni hot heč čitave VW grupe. Španski mediji navode da će se ulaganje odnositi na transformaciju fabrika, tačnije pogona u Martorelju koji bi trebalo da postane lokacija gde će se sklapati isključivo električni automobili.\nU razgovoru sa novinarima nakon predstavljanja modela El-Born, Vejn Grifit, šef Cupre, istakao je da Seat i Cupra nisu rivali, jer se ne takmiče u istoj niši tržišta. “Elektrifikacija traži velika ulaganja, i srećom VW grupa je prepoznala vrednost ova dva brenda u tom smislu. Investicije su i do sada bile ogromne, samo za razvoj nove generacije Leona i prateće troškove utrošeno je blizu milijardu evra”, naglasio je Grifit.\nIpak, Grifit je dodao da rukovodstvo Volkswagena traži da se nastavi razvoj i treće marke u okviru Seatove nadležnosti. To je Seat MO, koji je zadužen za razvoj vozila koja spadaju u mikro mobilnost. Tako smo u prethodnom periodu videli i električni skuter iz Seata, pa električni trotinet, i po svemu sudeći broj proizvoda će se uvećavati u narednim godinama.\n“Način na koji se ljudi kreću u urbanim sredinama se rapidno menja, stoga je Seat MO izuzetno važan, ne samo za nas, već za čitavu Volkswagen grupu, jer se od njega očekuje da stekne, a zatim i podeli znanje sa ostalim brendovima unutar grupacije u vezi sa ovim segmentom mobilnosti”, rekao je Grifit.\nNo, i bez elektrifikacije i Seat i Cupra beleže veoma dobre rezultate. Seat je godinama uspevao da ostvari rast prodaje i da nije nastupila korona kriza, izvesno je da bi tako bilo i ove godine. Cupra je još uvek mlada marka, ali i ona indeksira odličnu prodaju. Performantni brend oslanja se na uspeh dva modela: Leon i Ateca, i samo ova dva automobila prodata su u prethodne dve godine u više od 40.000 primeraka.\ntagovi: Cupra elektrifikacija SEAT volkswagen grupa\nprethodni Buick ostaje bez putničkih automobila u Americi posle 121 godinu\nsledeći Zaposleni traže od Forda da prestane sa proizvodnjom vozila za policijske svrhe


Huawei Mediapad T3 Kids tablet pc računar cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nHuawei Mediapad T3 Kids tablet pc računar cene\nOcena: 3 Dragana, 2020-01-22\nKomentar:Na vasem sajtu pise da je cena Dudico radnji 11.990, a kada se ode na sajt prodavca cena je 12990, kada sam istakla primedbu kažu da vas sajt nije azuriran iako kod vas pise da jeste azuriran A pri tom se ovaj isti uredjaj mogao naci u tehnomaniji i svuda za 11000\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Huawei Mediapad T3 Kids tablet pc računar po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Huawei tablet pc računar Mediapad T3 Kids na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Tablet pc računari cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Huawei Tablet pc računari, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Huawei Mediapad T3 Kids tablet pc računar sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Huawei Mediapad T3 Kids tablet pc računar. Pre kupovine, podatke za Huawei tablet pc računar Mediapad T3 Kids proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Stjuardesa francuske aviokompanije Er Frans deli maske putnicima na ulasku u avion\nEvropska unija je najavila moguće ublažavanje restriktivnih mera zbog koronavirusa 1. jula, što podrazumeva i potencijalno otvaranje granica za one van EU: strane studente, visokokvalifikovane radnike i državljane zemalja koje nisu članice.\nEvropska komisija je, kako se navodi na sajtu te institucije, preporučila ukidanje zabrane putovanja za Srbiju, Albaniju, BiH, Kosovo, Crnu Goru i Severnu Makedoniju jer je "epidemiološka situacija slična ili bolja nego u zemljama EU".\nZabrana putovanja unutar EU, kao i za Island, Norvešku i Švajcarsku važi do 15. juna.\nEvropska komesarka za unutrašnje poslove Ilva Johanson rekla je da su "internacionalna putovanja suština turizma i biznisa" i da se EU sprema da ukine restrikcije prema zemljama čija je epidemiološka situacija slična ili ista kao u EU.\nJohanson je napomenula da će uskoro biti nastavljeni i procesi izdavanja viza.\nEvropska komisija je zatražila od članica EU da donesu zajedničke odluke o tome kome se dozvoljava ulaz u zonu Šengena, na osnovu podataka Svetske zdravstvene organizacije i Evropskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti.


Potpredsednik Vlade Republike Srbije i ministar unutrašnjih poslova dr Nebojša Stefanović i ministar unutrašnjih poslova Republike Slovenije Vesna Gjorkoš Žnidar razgovarali su danas na Brdu kod Kranja o nastavku saradnje i dalje podrške koju Slovenija pruža Srbiji u procesu evropskih integracija, naročito Poglavlja 24 – Pravda, sloboda, bezbednost.\n„Razgovarali smo o nastavku naše saradnje na polju evropskih integracija, kroz zajedničke projekte kojima se pojačavaju kapaciteti naših pripadnika Ministarstva unutrašnjih poslova“ rekao je srpski ministar policije.\nStefanović, koji će predsedavati sastankom Komiteta ministara Konvencije o policijskoj saradnji u Jugoistočnoj Evropi, dodao je da je sa slovenačkom koleginicom razgovarao i o međunarodnoj policijskoj saradnji, nastavku zajedničkih projekata, ali i jačanju veza između stručnjaka policija dveju zemalja.\n„Važno je da se nastavi saradnja koja će dovesti do unapređenja rada policijskih službenika i podizanja njihove efikasnosti u suprostavljanju organizovanom kriminalu, ali i svim drugim vidovima ugrožavanja bezbednosti građana“ istakao je ministar.\nStefanović se danas na Brdu kod Kranja sastao i sa direktorom Ženevskog centra za demokratsku kontrolu oružanih snaga (DCAF) Tomasom Greberom.\n„Razgovarali smo projektima u okviru kojih oni mogu da podrže Ministarstvo unutrašnjih poslova Srbije, naročito u upravljanju granicom, ali i svim drugim projektima koji mogu da doprinesu podizanju naše efikasnosti“ rekao je Stefanović.\nMinistar je izrazio očekivanje da će se dobra saradnja sa DCAF-om nastaviti i u narednim godinama kroz Konvenciju policijske saradnje u Jugoistočnoj Evropi, ali i drugim projektima važnim za bezbednost građana Republike Srbije.


IVA ILINČIĆ NOVIM POTEZOM ODUVALA - Stojim uz ŽRTVE, milion žena pored mene... Svi komentarišu njenu novu OBJAVU o MIKI i SILOVANJU! /FOTO/ - Informer\nIva Ilinčić koja je profesora glume Miroslava Miku Aleksića prijavila za s*ksualno zlostavljanje, oglasila se na društvenim mrežama jakom porukom.\n- Stojim uz žrtve milion žena pred mene misleći: Šta mogu da uradim da bi ova planina bila viša, da žene posle mene mogu da vide dalje? - stoji u objavi koju je podelila mlada glumica.\nReči podrške stigle su u komentarima u velikom broju, a mnoge žene su se zahvalile Ivi na svesti koju širi.\nPodsetimo, Iva je prošle nedelje dala izjavu u Tužilaštvu, a pored nje i glumica Milena Radulović iznela je u javnost svoju priču, te otkrila da ju je Miroslav Mika Aleksić silovao kada je imala 17 godina.\nŽena VIP džet set Iva Ilinčić Milena Radulović mika aleksić miroslav mika aleksić Kultura scena Glumica\nme je oduvala. Ne mogu da dođem do daha...\nMnogo si zakasnila i upropastila zivote drugoj deci.


IRB NE OTKRIVA NOVI DATUM PRODAJE LJUBIJE - PrijedorDanas.com - Prijedorski gradski portal\nadmin April 17, 2019 IRB NE OTKRIVA NOVI DATUM PRODAJE LJUBIJE2019-04-17T17:36:41+02:00 Svakodnevno\nNi dva i po mjeseca nakon neuspjele prodaje Rudnika željezne rude Ljubija iz Prijedora nema naznake o datumu nove aukcije za većinski paket ovog preduzeća.\nU Investiciono-razvojnoj banci Republike Srpske kažu kako će nakon konsultacija s resornim ministarstvom i pribavljanja saglasnosti Vlade RS ponovo oglasiti novo nadmetanje za državni kapital, ali eventualni datum ne otkrivaju.\n“IRB RS planira ponovo ponuditi na prodaju državni kapital u ovom društvu. Prodaja će biti izvršena metodom organizovanja berzanske aukcije, s obzirom na da je to jedina metoda privatizacije koja se može primijeniti na ovo društvo”, rekli su nam u ovoj finansijskoj instituciji.\nPodsjećamo, IRB RS je u novembru prošle godine ponudila na prodaju većinski paket akcija (64,99 odsto) rudnika po početnoj cijeni od 69.020.547,43 KM.\nSa druge strane, stigla je optužba kako ih je banka spriječila da učestvuju u aukciji. Juče nismo uspjeli saznati da li planiraju ponovo da konkurišu.\nPored pritiska u vezi s prodajom rudnika, “ArcelorMittal” je dodatni imao u vezi s transportom rude iz Prijedora u Zenicu, jer se sa “Željeznicama RS” nije mogao dogovoriti o cijeni, a koja je, za razliku od ranijih godina, povišena. Zasad sve i dalje funkcioniše na privremenom dogovoru.\nOno što smo saznali je da kompanija “Izraeli Investment Group” ne odustaje u namjeri da preuzme preduzeće i rudnik. Evgenij Zotov, direktor ove kompanije, tvrdi kako uslovi nisu isti za sve i da bi tu trebalo nešto da se promijeni.\n“Tražimo da prije prodaje ‘ArcelorMittal’ ispuni svoje obaveze prema RŽR Ljubija, jer na računu ima preko 30 miliona neraspoređene dobiti s kojom pokušava da je kupi njenim parama. To nije fer. Smatramo da mogu učestvovati tek kada to plate”, kaže Zotov.\nInače “ArcelorMittal” i RŽR Ljubija imaju zajedničko preduzeće “ArcelorMittal Prijedor”, a koje rudari u rudniku Omarska.\nVlada je krajem prošle godine izbacila rudnike sa liste strateških preduzeća, čime je omogućila privatizaciju državnog kapitala u ovom rudniku bez saglasnosti Narodne skupštine.\n« PRIJEDOR: NAGRADE GRADA POSTHUMNO DODIJELJENE DRAGI TADIĆU I DALIBORU POPOVIĆU MIKŠI\nPRIJEDORČANKA NEMA VREMENA ZA BESPOSLICU: SAŠKA STUDIRA, VOZI AUTOBUS, UREĐUJE KUĆNE LJUBIMCE, PLANINARI – FOTO »\nMay 31, 2020, 1:35 pm


Imlek i Almex sistem omogućili deci bez roditeljskog staranja celodnevno druženje na bajkovitom imanju Stari Tamiš - Story\nImlek i Almex sistem omogućili deci bez roditeljskog staranja celodnevno druženje na bajkovitom imanju Stari Tamiš\n25/07/2017 | 18:07\nU skladu sa društveno odgovornom politikom koju sprovodi, Imlek je organizovao još jedan izlet za decu iz Zvečanske, ovoga puta na prelepom imanju Stari Tamiš nadomak Pančeva. U saradnji sa Almex sistemom, u čijem sastavu se nalazi ovo bajkovito imanje, Imlek je ugostio brojne mališane i omogućio im nezaboravno iskustvo boravka u prirodi naimpresivnom poljoprivrednom gazdinstvu.\nVeliki broj štićenika Centra u Zvečanskoj uživao je u nezaboravnom druženju sa životinjama, a zahvaljujući timu stručnjaka sa farme Stari Tamiš, mališani su imali priliku da se upoznaju sa procesima nastanka Moja Kravica mleka. Ovo je bila jedinstvena prilika za najmlađe da po prvi put vide farme krava, ergele konja, muzej konjskih zaprega, jezera sa pernatim životinjama, farme ovaca, bebi farme i mini zoo vrt. Pored ovih uzbudljivih avantura, njihov boravak na farmi upotpunjen je brojnim kreativnim i edukativnim radionicama, koje su posebno za njih pažljivo osmišljene.\nImanje Stari Tamiš prostire se na 1.100 hektara i predstavlja najveće gazdinstvo u Almex sistemu. Od prošle godine izgrađen je turistički kompleks u okviru kojeg građani mogu da se upoznaju sa životom na farmi. Na Starom Tamišu nalazi se farma krava sa oko 2.500 goveda i ergela koja je izgrađena 1978. godine i koja poseduje 33 konja lipicanera, poreklom iz Lipica, Đakova i Karađorđeva.\n– Farma Stari Tamiš i Tamiški Konaci, kao sve posećenija turistička destinacija, već treću sezonu je u prilici da ugosti decu i delegacije iz različith krajeva zemlje, pa i iz inostranstva. U saradnji sa Imlekom, osmislili smo niz zanimljivih sadržaja na farmi za decu bez roditeljskog staranja, i veliko nam je zadovoljstvo što smo im omogućili da uživaju na našem imanju. Ovogodišnjim druženjem uspešno nastavljamo lepu tradiciju učešća u humanitarnim aktivnostima, sa ciljem da svako dete koje poseti našu farmu ode sa osmehom na licu i nezaboravnim uspomenama – izjavio je vlasnik kompanije Almex, Srđan Aleksa.\n– Imlek već više od šest decenija uspešno posluje pre svega zahvaljujućiprijateljskim odnosima koje neguje sa svim svojim saradnicima i farmerima. Almex sistem je jedan od naših najznačajnijih saradnika i veliko nam je zadovoljstvo što smo danas zajednički deci bez roditeljskog staranja pružili priliku da provedu divan dan u prirodi i da se upoznaju sa različitim poljoprivrednim delatnostima. Deca su danas na farmi uživala i u Moja Kravica mleku i čokoladnom mleku koje je već decenijama omiljeni brend u zemlji i regionu. Imali su priliku i da vide na koji način se mi i naši saradnici trudimo tokom čitave godine da podižemo standarde kvaliteta mleka, vodeći računa o kravama, higijeni, skladištenju i transportu svežeg mleka sa farme – izjavila je Marija Malović, regionalni menadžer za odnose s javnošću Imleka.\nMoja Kravica mleko nastaje od najkvalitetnijeg sirovog mleka koje kompanija Imlek dva puta dnevno prikuplja sa preko 4.000 pažljivo odabranih porodičnih farmi u Srbiji. Imlekov hladni lanac u potpunosti je zatvoren, od mesta prijema mleka do prijemne rampe, čime je izbegnuta svaka mogućnost kontaminacije. Pored toga, najsavremenija tehnologija prerade mleka obezbeđuje vrhunski kvalitet zbog kojeg su potrošači Moju Kravicu proglasili omiljenim brendom.\nVelika donacija Imleka povodom Svetskog dana deteta\nMoja Kravica mleko i zimska garderoba za mališane – Imlek se odazvao apelu za pomoć Svratišta za decu\nSa kim flertuje Slaven Došlo?\nMoja Kravica proglašena omiljenim mlečnim brendom\nMoja kravica mleko za pravilan rast đaka prvaka\nU prodaji je 719. broj magazina “STORY”


Dragan Kulina: Centralna banka i aktuelna kriza\n08.02.2021. / 9:00\nPiše: Dragan Kulina\nU praksi, to je vrlo jednostavno pravilo koje znači da svako ko želi imati domaći novac – konvertibilnu marku (KM) mora sebi kupiti taj novac za strani konvertibilni novac. Pošto je KM vezana za valutu “sidro” euro (rezervna valuta), onda se ta kupovina KM obavlja po fiksnom deviznom kursu koji iznosi 1,95583 KM za jedan euro. Kada se KM kupuje za neki drugi konvertibilni novac, onda se te transakcije obavljaju po tržišnom deviznom kursu. Stoga, da bi valutni odbor funkcionisao, rezerve strane valute moraju biti dovoljne da omoguće svim onima koji posjeduju KM u gotovu ili na računima da iste mogu “pretvoriti” u rezervnu valutu. Jednostavno, svaka emitovana KM ima pokriće u stranoj valuti, odnosno CB BiH ne smije emitovati novac bez pokrića davanjem kredita.\nRazlozi za uvođenje valutnog odbora bili su višestruki. U to vrijeme u BiH, koja je krenula putem tranzicije ka tržišnom modelu, primarno je bilo ostvariti makroekonomsku stabilnost, a ključni preduslov za to je imati stabilan domaći novac, zasnovan na realnoj podlozi i sa čvrstom osnovom za realne kalkulacije i provjeru ideja u realnom biznisu, posebno u investiranju u privredni razvoj.\nTakođe, u zemlji tek izašloj iz rata, sa velikim potrebama za finansiranje obnove i rekonstrukcije zemlje i veoma izraženim socijalnim potrebama, smatrano je kao veoma rizično uspostaviti centralnu banku koja bi imala pravo da vodi sopstvenu “diskrecionu” monetarnu politiku. Veliki pritisci za finansiranje nagomilanih potreba putem (nepokrivene) emisije novca sigurno bi proizveli visoku stopu inflacije i makroekonomsku nestabilnost, a naročito bi negativno uticali na uslove za potencijalne strane investitore čije je ulaganje u ekonomski oporavak BiH u toj situaciji bilo neophodno.\nKritike prema Centralnoj banci BiH intenzivirane su otkako je nastupila pandemija virusa korona, prvenstveno zbog izostanka bilo kakvog reagovanja CB BiH na novonastalu krizu. Naglašava se da, kao što je to učinjeno u drugim zemljama, nije smanjena stopa obavezne rezerve radi oslobađanja dodatnih sredstava bankama (koja su inače sredstva banaka, a ne CB BiH) i da je CB BiH jedina centralna monetarna institucija koja nije preduzela takvu mjeru. Iz CB BiH uporno se ponavlja da su banke likvidne i da drže kod CB BiH više sredstava nego što su obavezne po odluci CB BiH.\nDrugim riječima, CB BiH se opredijelila da reaguje onda kada banke potroše ovaj višak sredstava (koja u suštini nisu ništa drugo do rezerva likvidnosti banaka), odnosno kada bude vidljivo da banke imaju probleme sa likvidnošću. Olako se prelazi preko činjenice da su u saradnji sa regulatorima banke uvele moratorij na vraćanje kredita koje su ranije plasirali privredi i stanovništvu kako bi izašle u susret dužnicima da lakše podnesu posljedice krize, zbog čega je povrat kredita, odnosno priliv sredstava u banke značajno umanjen. To znači da se smanjuje kreditni potencijal banaka, odnosno može se očekivati manje novih plasmana sredstava u privredu. Uz sve to, niko pouzdano ne zna koliko će i kojih preduzeća koja su pod moratorijem “preživjeti” krizu i moći nastaviti s povratom ranije uzetih kredita. Izvjesno je da će se sve ovo odraziti na rezultat poslovanja banaka i na njihovu poziciju u budućnosti. Umjesto da se bankama pomogne “njihovim” sredstvima, ista se drže imobilisana na računu obavezne rezerve kod CB BiH? Štaviše, ni CB BiH ne ostvaruje nikakvu korist od držanja tih sredstava.\nOvakav pristup CB BiH možda najbolje objašnjavaju glasine koje kruže unutar i oko zidina centralne monetarne institucije da bi smanjenjem obavezne rezerve bankama bila oslobođena sredstva koja bi one mogle upotrijebiti za kupovinu obveznica entiteta?! Nemoguće je objasniti što bi to bio problem i da je tako?!\nZadržavanje postojećeg stanja je dobrim dijelom posljedica nepovjerenja, naročito predstavnika međunarodnih institucija, u domaće nosioce vlasti jer je uvriježeno mišljenje da bi bilo kakva izmjena postojećeg zakona o CB BiH išla isključivo u pravcu uzimanja novca iz deviznih rezervi ili štampanja novca bez pokrića. Stoga se godinama kao nezaobilazni uslovi u svim pismima namjere i memorandumima o razumijevanju koji se zaključuju prilikom kreditnih aranžmana sa međunarodnim finansijskim institucijama postavljaju dva uslova: prvi je da nema promjene valutnog odbora i drugi da nema korišćenja deviznih rezervi od strane države i entiteta (koji su inače uplatili osnivački kapital Centralne banke).\nNiko se ne obazire na činjenicu da, prema postojećem zakonu (koji je i pripreman pod patronatom međunarodnih činilaca), Centralna banka može investirati devizne rezerve isključivo u inostranstvo, tačnije u vrijednosne papire razvijenih država, dok je zabranjena mogućnost investiranja u zemlji, pogotovo radi finansiranja državnih potreba. Stoga Centralna banka tako i postupa i po tome je možda i jedina banka na svijetu koja ne može finansirati svoju državu kupovinom njenih vrijednosnih papira, ali može, odnosno mora druge države, i to bogate države.\nKada je u pitanju korišćenje “slobodnih deviznih rezervi”, zagovornici te mjere kritike upućuju Centralnoj banci zbog toga što ne stave na raspolaganje bankarskom sistemu dodatni izvor sredstava koji bi onda bio upumpan u privredu. Međutim, zakon ne predviđa takvu mogućnost, već propisuje da je korišćenje tih rezervi moguće samo za pokriće eventualnih gubitaka koje bi ostvarila Centralna banka. Pritom, važno je objasniti da su “slobodne devizne rezerve” uglavnom formirane iz akumulirane dobiti od investicionih aktivnosti Centralne banke kojoj je zakonom povjereno da upravlja deviznim rezervama. Predstavljaju višak deviznih sredstava preko iznosa potrebnog za pokriće izdatih konvertibilnih maraka. Trenutno iznose oko 450 miliona eura.\nTagovi: centralna banka bihdragan kulina


Početna / Vesti / Za obnovu Kliničkog Centra Srbije 110 miliona evra\n17 Avgust 2018, 15:17\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da će u izgradnju nove kule i rekonstrukciju postojećeg objekta Kliničkog centra Srbije biti uloženo oko 110 miliona evra, te da će se pacijenti ubuduće lečiti u velelepnoj zgradi sa najboljom opremom, a lečiće ih najstručniji lekari i medicinske sestre. Direktor KCS Milika Ašanin ističe da radovi neće uticati na pacijente.\nAleksandar Vučić je, pred početak građevinskih radova, rekao da je početak obnove KCS veliki dan za Srbiju, jer se godišnje u toj zdravstvenoj ustanovi leči oko milion pacijenata. Zahvalio se Evropskoj investicionoj banci za povoljan kredit koji je Srbija dobila za rekonstrukciju KCS, ali i obnovu KC Niš, KC u Novom Sadu i KC u Kragujevcu.\nOsim kredita, deo novca je obezbeđen i iz budžeta Srbije, a predsednik kaže da su to obezbedili građani Srbije jer su razumeli reforme u koje je država krenula.\n"Hoćemo da naši roditelji, naša deca imaju najbolju uslugu, a da lekari i sestre budu zadovoljni uslovima rada. Radovi će biti završeni pri kraju mog mandata, tako da ću na kraju mandata moći da se pohvalim nečim što je veličanstveno za našu zemlju. Mi se trudimo i uspevamo i više od obećanja koje smo davali", rekao je predsednik.\nZahvalio je ministru Lončaru na predanom radu i tome što su liste čekanja, na kojima je bilo 210.000 pacijenata, danas svedene na 73.000 ljudi koji čekaju na dijagnostiku i operacije i što je, kako kaže, sve transparentno.\nPlanirano je da radovi budu završeni u naredne tri godine, a nabavkom najsavremenije opreme Srbija će dobiti jednu od najvećih i najmodernijih klinika u Evropi.\nMinistar zdravlja Zlatibor Lončar kaže da će početak realizacije projekta obezbediti građanima novu dimenziju zdravstva u zemlji.\n"Došao je i taj dan. Sa ovim projektom građani Srbije dobijaju novu dimenziju lečenja i novo zdravstvo", poručio je Lončar.\nZahvalio je predsedniku Srbije na velikoj podršci i rekao da očekuje da će tako biti i ubuduće kada je reč o zdravstvu.\n"Svi ćemo zajedno pratiti radove na KCS, a analize dokle se stiglo sa radovima pratićemo na svaka tri meseca", naglasio je Lončar.\nDirektor KCS Milika Ašanin kaže da je taj centar spreman za predstojeću rekonstrukciju i da radovi neće uticati na rad te zdravstvene ustanove.\nIstiče da su dugo čekali na ovaj dan i da su u prethodnom periodu izgubili svaku nadu da će početi obnova. Naglasio je da je KCS veoma važan, s obzirom na to da se tu realizuje 40 odsto zdravstvenih usluga u zemlji i da je svaki treći pacijent iz unutrašnjosti zemlje.\nAšanin je podsetio da je prva odluka o izgradnji KCS doneta 1973. godine, da su radovi počeli 1976. godine, a da je zgrada Poliklinike otvorena 1987. godine.\nOvaj projekat će se, kako kaže, odvijati u dve faze.\nPrva faza trajaće 36 meseci i u toj fazi će već biti dobijena značajna zdravstvena infrastruktura, dok će u drugoj fazi biti napravljena ozbiljna infrastruktura u okviru koje će biti dobijeno 1.200 kreveta, od toga 200 za intenzivnu negu, a 72 za dnevnu bolnicu.\nPodsetio je da je krajem prošle godine otvoren KC Niš, koji je "remek-delo u zdravstvu" i da će takav biti i KC Srbije.\nPodseća da je obustavljena izgradnja Poliklinike pre 20 godina, da će građani dobiti sada završenih 30.000 kvadrata i da će država u okviru prve faze uložiti 70 miliona evra.\nNaveo je da Vlada Srbije već realizuje projekat rekonstrukcije javnih objekata i da je do sada već obuhvaćeno 100 gradova i opština i da neće biti prekinut sve dok poslednja seoska škola i ambulanta ne budu obnovljene.\nDirektorka regionalnog predstavništva Evropske investicione banke za Zapadni Balkan Dubravka Negre rekla je da su se oni 2006. godine obavezali da će finansirati izgradnju četiri klinička centra u Srbiji i da sada, posle uspešne javne nabavke, počinju radovi u Beogradu.\n"Kada budu završeni radovi, KCS biti jedna od najvećih bolnica u Evropi. To pokazuje da se u Srbiji realizuju i završavaju kapitalne investicije i projekti", zaključila je direktorka Negre.\nGrađevinski radovi, kako je najavio ministar zdravlja Zlatibor Lončar, počeće u septembru. Ugovor je potpisan, a izvođači imaju obavezu da do 24. avgusta dostave bankarsku garanciju Evropskoj investicionoj banci, koja finansira projekat.\nIzvođač radova biće konzorcijum koji čine "GH Holding" i "Delta inženjering", a planirano je da radovi budu završeni do 2022. godine.\nIzvor: internet stranica RTS-a


Patrijarh Irinej (Foto Nemanja Jovanović)\nIako je ranijih godina imao običaj da jedan od najvećih praznika Srpske pravoslavne crkve provodi na Kosovu, ovoga puta, zbog obaveza u Beogradu, srpski patrijarh neće putovati.\n"Tamo je početak svega. Mi se moramo boriti za tu teritoriju i moramo pronaći put da ono ostane u okviru naše zemlje. Sila otima zemlje i gradove, ali ono što se njome otme jednog dana se može i povratiti. Upravo je Kosovo najbolji dokaz za to, jer je mnogo vremena bilo pod Turcima, pa je ipak oslobođeno", naveo je Irinej.\nGovoreći o značaju Vidovdana i konteksta u kojem se obeležava, patrijarh je naglasio da Kosovo i Metohija čine temelj naše države, bez kojih "Srbija nije Srbija".\n"Tamo je počela naša kultura. Na tom prostoru se nalaze naše najveće svetinje i prolivena ogromna krv od Vidovdana do danas", rekao je on, opisujući Kosovo kao "svetu zemlji za koju se vezuje sva istorija srpskog naroda".\n"Ceo dan ćemo posvetiti prazniku. Biće reči, govora i propovedi. Svaka crkva će na adekvatan način obeležiti ovaj praznik", poručio je srpski patrijarh.