Alien Raiders (2008) ~ Horor i SF Filmovi - Opis i radnja filma\nKompletna radnja filma se se dešava u jednom supermarketu, u noćnim satima, neporsredno po zatvaranju. Grupa, kako se prvenstveno mislilo, pljačkaša maskirana upada u market, primoravajući malobrojne mušterije i zaposlene da legnu na pod, a nakon toga ih jednog po jednog „proveravaju“. Naime, grupu koja je upala ne sačinjavaju nikakvi pljačkaši i nisu u market upali slučajno: u pitanju su bivši raketni naučnici, koji su pre izvesnog vremena svi dali otkaz u institutu, i krenuli u lov na vanzemaljce. Ovoga puta su pratili sve do ulaska u market jednog od poslednjih primeraka, ali i najkrupnijih, te proverom svakoga moraju da utvrde ko je zaraženi čovek. Stvari se komplikuju jer je jedan od talaca policajac, koji uspeva da pozove policiju a pritom ubija Spookyja, jedinog člana grupe koji može vizuelno da prepozna vanzemaljca.\nIspred policije kao pregovarač istupa Seth, čija pastorka radi kao kasirka u marketu a sada je jedan od talaca. Ritter, vođa lovaca na aliene, zahteva od Setha da iz zatvora pusti Charlotte, ženu koja još jedina ima sposobnosti kao pokojni Spookey, a sve zahvaljujući drogama koje koristi. Dok Charlotte ne stigne, ekipa proverava jednog po jednog taoca na pritivnije, ali jedine preostale načine: sečenjem dela tela, u ovom slučaju prsta. U trenutku kada jedan odsečeni prst izraste ponovo za nekoliko trenutaka, biva jasno da su pronašli vanzemaljca, ali ni ne sumnjaju da to nije jedini primerak a ni najveći koji se nalazi u supermarketu.\nFilm je zamišljen i kao neka vrsta trilera, gde se ne zna do zadnjeg trena ko je „kralj“, kako ga nazivaju, tj. glavnozaraženi. Međutim, vrlo brzo nakon zapleta postaje jasno ko će to biti (barem sam ja znao ko to jedino može biti), tako da je efekat iznenađenja izostao.\nNo, i pored (ne)očekivanog open-ending kraja ovaj film pokazuje kakvi treba da budu niskobudžetni filmovi: sa zanimljivom pričom i dobro odglumljeni. I kada se ta dva uslova zadovolje „zažmurićemo“ na to što je efekata malo a lokalitet gde je snimano monoton (mada to u ovom fimu nije slučaj, iako se sve dešava unutar i ispred marketa). Preporuka za gledanje, ali i preporuka SyFy kanalu kako se snimaju niskobudžetni filmovi.\n+ zanimljiva radnja\n+ zadovoljavajuća gluma\n+ pozitivan primer niskobudžetnog filma\n─ više akcije nego horora


Novinari udruženi u sindikate rade u boljim uslovima | MC_ONLINE\nPovodom Svjetskog dana dostojanstvenog rada Međunarodna federacija novinara istražila je razlike u radnim uslovima samostalnih novinara i novinara udruženih u sindikate.\nBez obzira na to da li rade za novine, radio, TV ili online medije, udruživanje u sindikate popravlja radne uslove, pruža poslovnu sigurnost i daje novinarima pravo na glas, rezultati su ankete Međunarodne federacije novinara povodom Svjetskog dana dostojanstvenog rada.\nUnije novinara posebno su značajne u teškim vremenima kada su u stanju da zaštite radna mjesta i osiguraju bolje uslove pri otpuštanju radnika.\n"Naša ovogodišnja poruka za Svjetski dan dostojanstvenog rada je da bez obzira na to da li se radi o novim ili tradicionalnim, mainstream ili alternatvnim, javnim ili privatnim medijima, bez obzira na to da li ste zaposleni ili freelancer, mladi ili stari, muško ili žensko, sindikalne akcije, kolektivno pregovaranje i držanje zajedno znači razliku", izjavio je Anthony Bellanger, generalni sekretar IFJ-a.\nU protekloj godini, zahvaljujući udruženim akcijama širom svijeta, iz Međunarodne organizacije novinara kažu kako su uspjeli osigurati napredak kod ostvarivanja prava novinara na godišnji odmor, dječiji dodatak, treninge i poštene procedure u slučaju žalbi.\nJedna od zemalja u kojoj je postignut napredak je i Meksiko, u kojem su sindikalna udruženja doprinijela podizanju općeg društvenog standarda, zaštiti novinara i spriječila gubitke poslova. U Čileu, sindikati nekih od najznačajnijih novina u zemlji izborili su se za bonus u slučaju korištenja njihovog novinarskog rada u drugim medijima.\nU Palestini je postignut historijski dogovor kojim se garantuje zdravlje i sigurnost novinara, pravične procedure u slučaju sporova i žalbi, plaćen prekovremeni rad i druge pogodnosti.\nNovi državni kolektivni ugovor za freelancere u Francuskoj poboljšao je njihova radnička prava, uslove rada i pravo na treninge, a za veća prava freelancera sindikati su se izborili i u Njemačkoj, Italiji i Austriji.\n"Pozivamo novinare širom svijeta da se udruže u sindikat kako bi odbranili pravične radne uslove za sve. Pozivamo poslodavce i vlade da poštuju prava na slobodu udruživanja i kolektivnog djelovanja. Za novinare, najbolja investicija koju mogu napraviti je da se pridruže sindikatu", poručili su iz IFJ-a.


Služba za međunarodnu saradnju Univerziteta u Sarajevu i ove godine organizira Sajam stipendija u Sarajevu, i to šesti po redu.Sajam će se održati 15. oktobra 2015. godine na Mašinskom fakultetu Univerziteta u Sarajevu (Vilsonovo šetalište br. 9), u terminu od 10,00 do 17,00 sati.\nSTUDOMAT 12.10.2015. 02:00\nUčešće na Šestom sajmu stipendija do sada su prijavile 24 institucije koje će predstaviti različite oblike finansijske podrške (stipendije, jednokratnu finansijsku podršku, kredite, zajmove itd.) bh. građanima za studij u Bosni i Hercegovini i inostranstvu (vladine i nevladine organizacije, diplomatsko-konzularna predstavništva, centri civilnih inicijativa, lokalne zajednice, strane institucije, kulturni centri i dr.). Zahvaljujući organizaciji prethodnih godina, Sajam stipendija je stekao status događaja koji promiče širenje i podsticanje mobilnosti studenata, nastavnika i saradnika kako u Bosni i Hercegovini tako i izvan nje. Dosadašnje posjete premašivale su broj od 5.000 posjetilaca, a organizatori se nadaju da će posjeta Sajmu ove godine biti još veća.\nGlavni organizator Šestog sajma stipendija je Služba za međunarodnu saradnju Univerziteta u Sarajevu, dok su partneri Fondacija kralja Baudouina iz Belgije i Mašinski fakultet Univerziteta u Sarajevu.\nKao i do sada, Služba za međunarodnu saradnju Univerziteta u Sarajevu predstavit će svoje djelovanje u oblasti međunarodne saradnje sa posebnim akcentom na programe Erasmus Mundus i pripadajuće mu projekte i Erasmus+, koji omogućavaju razmjenu studenata, nastavnika i saradnika između Univerziteta u Sarajevu i partnerskih univerziteta iz zemalja članica Evropske unije (više na www.erasmus-unsa.ba). Univerzitet u Sarajevu je jedini univerzitet u regionu koji je učestvovao u dosadašnjih 19 projekata Erasmus Mundus programa, te će na ovom sajmu predstaviti 4 projekta: ERAWEB, EUROWEB+, GreenTECH i SUNBEAM, na koje će se studenti, nastavnici i saradnici Univerziteta u Sarajevu, ali i ostalih univerziteta na području Bosne i Hercegovine, moći prijaviti za akademsku 2016/2017. godinu, saopšteno je iz Službe za odnose s javnošću Univerziteta u Sarajevu.


Poverenje između dece i odraslih nepohodno u zaustavljanju seksualnog nasilja – RTV SUNCE Arandjelovac\nHome » Srbija » Poverenje između dece i odraslih nepohodno u zaustavljanju seksualnog nasilja\n“Postoji niz propisa kojima se ova oblast uređuje i kojima se nasilje zabranjuje i to takođe dovodi do toga da oni koji trpe nasilje su spremni da se obrate nekome ko može da im pomogne. Dakle, toga je uvek bilo, verujem da će i biti, nadamo se manje, ali se sad samo više govori, što mislim da je jako dobro, da bismo rešili što možemo bolje taj problem”, kaže Biljana Lajović.\n“Ono što moramo jasno da kažemo je da je takva vrsta ponašanja gotovo neuhvatljiva testovima, u stvari vidi se kad neko počne da se ponaša na taj način”, naglašava Biljana Lajović i dodaje da čim se takvo ponašanje pojavi ili ukoliko neko u svojoj biografiji ima neku osudu za krivično delo u ovom domenu, tad ne može da se zaposli u obrazovanju.\n“Odrasli treba da znaju šta je sve seksualno nasilje. Nije to samo dodirivanje i samo seksualni čin, nego i seksualno uznemiravanje. Ono što jeste dobro je što je u propisima obrazovnog sistema jasno naglašeno da i seksulano uznemiravanje spada u seksualno nasilje”, izjavila je Lajovićeva.\n“Onda odrasli rade sa decom, bilo u kući, bilo u školi i onda mi otvaramo put ka zaštiti dece od takvih situacija”, kazala je Biljana Lajović.\n“Propisi kažu da kada nastavnik vrši seksualno nasilje nad detetom, to je kršenje zabrane. Za svako kršenje zabrane, nastavnik se udaljava sa posla, pokreće se disciplinski postupak, ako se dokaže da je to tačno, nastavnik gubi posao”, istakla je Lajovićeva i dodaje da nastavnik nakon toga ne može ponovo da se zaposli u prosveti.\n“Treba da bude mirna atmosfera u kojoj će odrasle osobe da kažu detetu ‘ispričaj mi šta se dogodilo’. Tu nema nikakve emocionalne konotacije, nema negativnog naboja. Pažljivo sluša dete i ne obećava mu da će sve biti u redu”, rekla je Biljana Lajović.\nPrethodna: Grenel doputovao u Beograd\nSledeća: Turska tvrdi da njene kopnene trupe napreduju u severnoj Siriji


Prečistač vazduha AIR50 - Lakodoalata\n18 februara, 2021 14 jula, 2021 marina\nUređaj za prečišćavanje vazduha zatvorenih prostorija do 50 m2. Čisti vazduh preko više barijera (predfiltracija, HEPA filter, ugljeni filter i UV-C LED dioda). Lako se upravlja tasterima na dodir na kontrolnoj ploči. Svetlosnom indikacijom prikazuje kvalitet vazduha, a poseduje i indikaciju za zamenu filtera (svakih 2200 sati rada). Moguće je tajmersko podešavanje rada, kao i podešavanje brzine rada ventilatora, te se u potpunosti može prilagoditi potrebama korisnika.\nUređaj ima ugrađeno noćno svetlo, a zaštita za decu omogućava rad bez reagovanja na pritiske tastera.\nTip: Prečistač vazduha\nNivo buke: 56 dB (A)\nPribor: Filter (AIR50/S)\nFunkcije: Prečišćavanje vazduha maks. 400 m3/h, podešavanje brzine rada ventilatora (velika, srednja, mala ili automatska brzina), tajmer 2/4/8 h, noćno svetlo, zaštita za decu, indikacija za zamenu filtera (2200 h), indikator kvaliteta vazduha\nZa prostorije: Do 50 m2\nPriključni kabel: 1.5 m\nRadna temperatura: +5° C – +45° C\nVlažnost vazduha: 60% RH\nDimenzije: 270x505x310 mm\nElektrični bokal sa elektronskim termostatom za brzo zagrevanje vode. Izvedba od stakla i nerđajućeg čelika, osigurava dugotrajnu upotrebu i lako održavanje....


DEČAK SVEDOČI U MAJU: Nastavljen postupak protiv M. J. (82), optuženog za obljubu osmogodišnjaka; mališan će iskaz davati iz posebne prostorije | Novosti.rs\nM. J. je uhapšen 7. maja prošle godine zbog sumnje da je toga dana u popodnevnim satima, u blizini plaže Šodroš u Novom Sadu, mališana odveo u obližnju šumu i obljubio. Starac i osmogodišnjak, koji se navodno ne poznaju, sasvim slučajno su se tu sreli nedaleko od nekadašnjeg novosadskog brodogradilišta.\nMališan je sam otišao od kuće i pešice se uputio prema Dunavu, da bi tamo bio sam i igrao se. Posle nekoliko razmenjenih reči sa dečakom, M. J., je kako se sumnja, mališana odveo u obližnju šumu kod neuređene dunavske plaže, gde ga je, kako se tvrdi, osmogodišnjak oralno zadovoljio.\nDve žene šetajući tuda naišle su na užasan prizor koji ih je uznemirio, a posle nekoliko trenutaka, kada su se malo pribrale, pozvale su policiju i prijavile šta su videle. Optuženi je, kako saznajemo, na brzinu navukao pantalone i mirno odatle odšetao prema naselju Liman, gde je ubrzo, na osnovu opisa i uhapšen. Dečak je pronađen sakriven u žbunju nedaleko od mesta gde se dogodio gnusni čin.\nOBLJUBIO DEČAKA KRAJ DUNAVA: Održano pripremno ročište novosadskom penzioneru optuženom za pedofiliju\n18. 11. 2020. u 12:34\nĆUTAO U TUŽILAŠTVU\nPRILIKOM saslušanja u tužilaštvu posle hapšenja, M. J. je, kako saznajemo, uglavnom ćutao i nije odgovarao na pitanja. U jednom trenutku je, navodno, samo kratko rekao nešto u smislu da bi bilo bolje da je sada mrtav.\nNovi Sad pedofil suđenje zlostavljanje dece seksualno zlostavljanje obljuba dečaka zlostavljanje dečaka\nČEKAJU SE SVEDOCI I VEŠTAK: Odložen nastavak suđenja A. P. (33) iz Sremskih Karlovaca optuženom za obljubu deteta\nPRED Višim sudom u Novom Sadu u ponedeljak je, zbog obustave rada advokata, odloženo suđenje A. P. (33) iz Sremskih Karlovaca, optuženom za obljubu devetogodišnjeg dečaka.\n05. 07. 2021. u 20:31\nMINISTARSTVO unutrašnjih poslova Republike Srbije saopštilo je da ne raspolaže saznanjima, niti da u evidencijama MUP-a postoji i jedan podatak ili dokument koji bi bio potvrda saradnje ili bilo kakve razmene operativnih informacija sa FBI u cilju kriminalističke obrade i procesuiranja optuženih lica organizatora organizovane kriminalne grupe Belivuk-Miljković.\n16:05 SEĆANJE NA USTAŠKI ZULUM POD DINAROM: Pomen Srbima ubijenim u Gubinu i Čaprazlijama\n16:00 MOLITVA VERE U PROGONU NE PRESTAJE: "Novosti" na zapadu Ukrajine, sa narodom i sveštenstvom, na raspeću pravoslavlja posle raskola (FOTO)\n15:58 NOVAK JOJ JE BIO TALIJA: Nakon hit fotke sa Đokovićem došla do zlatne medalje!\n15:56 PETAR ĐURIĆ OSTAJE IZA REŠETAKA: Osnivaču pokreta "Ćale ovo je za tebe" određen pritvor\n15:51 "KO SE MAČA LATI..." Ćamilu Durakoviću se crno piše, srpski novinar najavio kontratužbu


Vasin: Vojvođanski model integracije Roma implementiraćemo u EU | Autonomija\nVasin: Vojvođanski model integracije Roma implementiraćemo u EU\nVojvođanski sekretar za rad i zapošljavanje Miroslav Vasin izjavio je danas da je Vojvodina dobila poziv od Evropske komisije da implementira svoj model unapređenja položaja Roma u društvu i u zemljama Evropske Unije. Vasin je ocenio da je Kancelarija za inkluziju Roma pokazala svu opravdanost svoga postojanja i naveo da Vlada Vojvodine ulaže velika sredstva u integraciju Roma u društvo.\nVojvođanski sekretar za rad i zapošljavanje Miroslav Vasin izjavio je danas da je Vojvodina dobila poziv od Evropske komisije da implementira svoj model unapređenja položaja Roma u društvu i u zemljama Evropske Unije.\nVasin je na konferenciji za novinare rekao da je poziv usledio nakon što su predstavnici pokrajinske vlade i vojvođanske Kancelarije za inkluziju Roma krajem prošle godine taj model predstavili zvaničnicima u Evropskoj komisiji.\nOn je ocenio da je Kancelarija za inkluziju Roma pokazala svu opravdanost svoga postojanja i naveo da Vlada Vojvodine ulaže velika sredstva u integraciju Roma u društvo.\n“Naš model nije samo model za celu Srbiju, već model za celu Evropu. Umesto da se Romi getoiziraju, mi vodimo politiku integracije Roma u društvo”, rekao je Vasin i dodao da u centralnoj Srbiji ne postoje ni volja ni sluh za prihvatanje vojvođanskog modela.\nOn je naveo da Vojvodina ulaže puno u školovanje romske dece, jer je to preduslov da Romi dobiju svoju intelektualnu elitu, koja će preuzeti brigu o sopstvenoj nacionalnoj zajednici. Dodao je da pokrajina puno ulaže i u rešavanje stambenih pitanja Roma, kao i da potpomaže razvoj privatnog biznisa kod Roma.\nVasin je ocenio da je, bez obzira na kontinuiranu pomoć koju Romi u Vojvodini dobijaju u raznim oblastima, situacija i dalje više nego katastrofalna. “Romi su apsolutno najsiromašniji među siromašnima u Srbiji. Uradili smo mnogo, ali to je samo jedna kap u moru”, kazao je pokrajinski sekretar.\nDirektor Kancelarije za inkluziju Roma Duško Jovanović rekao je da u oblasti obrazovanja Roma ima velikog napretka u Vojvodini i naveo da na Novosadskom univerzitetu studira više od 250 Roma. “To je više nego li na svim univerzitetima u Srbiji zajedno, a više je i od evropskog proseka”, naveo je Jovanović.\nPotpredsednica pokrajinske vlade Ana Tomanova-Makanova izrazila je zadovoljstvo što je danas promovisan prvi broj mesečnika “Dekada Roma u Vojvodini”.\nOna je navela da pokrajinska vlada godišnje izdvaja više od 300 miliona dinara za medije na jezicima nacionalnih manjina.\nTaj mesečnik izdaje Kancelarija za inkluziju Roma, uz finansijsku podršku Vlade Vojvodine. Tiraž mu je 1.000 primeraka i štampan je na romskom, srpskom i na engleskom jeziku.


PREDSEDNIK VUČIĆ: Pohapsićemo fudbalsku mafiju koja namešta utakmice – UDARNA VEST . rs\nPREDSEDNIK VUČIĆ: Pohapsićemo fudbalsku mafiju koja namešta utakmice\nNekoliko desetina, a možda i stotina mešetara i kriminalaca završiće iza rešetaka nakon velikog čišćenja fudbalske mafije koju sprema država. Ovakav rasplet, o kom se već neko vreme šuška u bezbednosnim krugovima, najavio je danas predsednik Srbije Aleksandar Vučić.\nKako je doslovno obećao šef države, mafijaška banda će biti pohapšena i proterana iz fudbala.\n– Svi koji rade protivzakonito biće uhapšeni. Tu mafijašku bandu iz fudbala, carine, svega, koja pušta da vam se svi smeju penalima koji se sviraju, cela Evropa, svet, sve ćemo da ih pohapsimo. I ne zanima me ko im od državnih funkcionera pomaže po tom pitanju – rekao je Vučić.\nOn je istakao da je slično obećanje dao za Belivukovu grupu iako ga, kaže, mnogi nisu ozbiljno razumeli kada je to rekao u javnosti.\n– To je moje novo obećanje, a narod neka vidi da li sam govorio istinu. Neka ljudi pogledaju kako će da izgleda sledeće prvenstvo i da li će da se igra tri za tri, a da u poslednjih sedam kola neki timovi liče na Mančester siti ili Pari Sen Žermen. Mnogo sam tužan zbog toga kako nam izgleda završetak fudbalskog prvenstva – zaključio je predsednik, podsećajući da bi sledeće godine u Srbiju trebalo da stigne i VAR sistem.\naleksandarvucic, fudbal, fudbalskamafija, srbija\nIzbori će biti raspisani 15. februara, glasanje 3. aprila, dogovor upravo postignut na međustranačkom dijalogu 7.7k views


Od Beograda do Berlina za 21 evro - News - Turistički svet\nOd Beograda do Berlina za 21 evro\nBritanska aviokompanija EasyJet nedavno je objavila da će uspostaviti novu liniju od Beograda do aerodroma Tegel u Berlinu. Putnici iz Srbije će moći da lete do glavnog grada Nemačke po veoma pristupačnim cenama, karte se kreću od 21,35 evra. Cena se odnosi za jednu osobu, sa svim taksama i troškovima.\nPočev od 10. avgusta 2018. godine, letovi će se obavljati četiri puta nedeljno, ponedeljkom, sredom, petkom i nedeljom, tokom cele godine. Karte za nove letove već su u prodaji preko internet prezentacije EasyJet.com.\nEasyJet je objavio početak letova ka 23 nove destinacije sa aerodroma Tegel u Berlinu, a tokom letnje sezone u prodaji će biti više od 3,8 miliona sedišta, u periodu od 25. marta do 27. oktobra 2018. godine. EasyJet sada u svojoj ponudi ima 95 destinacija iz Berlina, sa oba aerodroma, Tegel i Šonefeld.\nThomas Haagensen, Generalni Direktor EasyJet Europe je rekao:\n“Berlin Tegel je naša druga nova destinacija sa Aerodroma Nikola Tesla Beograd koju ćemo uvesti na leto 2018. godine, pored nove rute za Bazel. Nova baza aviokompanije EasyJet na aerodromu Tegel u Berlinu nudi brz pristup centru Berlina, čineći ga idealnom polaznom tačkom za istraživanje glavnog grada Nemačke za turiste i poslovne putnike.“


Sporazumi između Kosova i Srbije osuđeni na propast od samog početka | BIRN\nSporazumi između Kosova i Srbije osuđeni na propast od samog početka\nS obzirom na to da su obe vlade od samog početka bile neiskrene u vezi sa procesom normalizacije, nije iznenađujuće što se nijedan od četiri sporazuma potpisana prošle godine nije pomerio s početne tačke\nOd samog početka briselski pregovarački proces bio je izložen ozbiljnim kritikama građanskog društva i javnosti. Nadostatak transparentnosti u procesu i isključivanje svih činilaca društva osim vlada doprineli su narastanju straha i nepoverenja među ljudima na obe strane.\nVlada Kosova suočena je sa jakim opozicionim pokretom koji koristi strah i siromaštvo ljudi kako bi podstakao mržnju i nacionalizam.\nSvi ustupci učinjeni srpskoj strani doveli su do novog nezadovoljstva na Kosovu i direktno su uticali na uspon nacionalističkog pokreta.\nZahvaljujući očitoj nesposobnosti da reši socijalna pitanja i visok nivo korupcije, jasno je da će, u cilju očuvanja svoje političke pozicije, kosovska vlada prestati da čini bilo kakve ustupke.\nSrpska vlada koristi konstruktivnu poziciju u pregovorima isključivo kao oruđe kako bi zadržala podršku međunarodne zajednice dok istovremeno suzbija slobodu u zemlji i podriva vladavinu prava i demokratiju.\nZa to vreme, većina onih koji glasaju za vladajuću Srpsku naprednu stranku su nacionalisti i srpska vlada mora da vodi računa o svom imidžu „borca za nacionalne interese“, što objašnjava zašto svi zvaničnici osim premijera Vučića, kao i provladini mediji, zadržavaju neprijateljski stav prema Prištini i Albancima, pa čak koriste i govor mržnje.\nNakon dugog pregovaračkog procesa Srbija i Kosovo su u avgustu 2015. godine potpisale četiri sporazuma. Okarakterisani u javnosti kao „mini-Brisel“, oni su se odnosili na planirano uspostavljanje Zajednice srpskih opština na Kosovu, energetiku, telekomunikacije i most na Ibru u podeljenoj Mitrovici.\nZa Srbiju najznačajniji od ova četiri bio je sporazum o Zajednici srpskih opština, što je ona slavila kao veliku pobedu i kao ključnu garanciju očuvanja neke vrste srpskog prisustva na Kosovu, makar u opštinama gde Srbi čine većinsko stanovništvo.\nLideri u Srbiji podsticali su slavljeničko raspoloženje među Srbima, čak su pozivali ljude u srpskom, severnom delu Mitrovice da izađu na ulice i slave. Direktor vladine Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marko Djurić opisao je postignuti dogovor kao „rezultat od 5:0 za Srbiju“.\nMeđutim, u skladu sa odavno uspostavljenom tradicijom u procesu „normalizacije“ odnosa između Srbije i Kosova, obe strane imale su svoja tumačenja sporazuma.\nZa Kosovo ovo nije bila pobeda Srbije već konačno priznavanje suvereniteta Kosova nad celom njegovom teriitorijom. Dok je srpska štampa insistirala na tome da će Zajednica imati neki oblik teritorijalne autonomije, poput Republike Srpske u Bosni, kosovski zvaničnici govorili su da će ona biti više nalik nevladinoj organizaciji.\nZajednica je bila od centralne važnosti za obe strane zbog gotovo mitskog statusa koji teritorija uživa na Balkanu. Kada su obe strane u pitanju, status teritorije, granice, međunarodni status i razna druga simbolična pitanja uvek su u centru pažnje svih pregovora i „crvenih linija“.\nOvo centralno pitanje je bilo i nastavlja da bude prepreka takozvanoj „normalizaciji“ na zapadnom Balkanu. Umesto da se pozabave svakodnevnim problemima ljudi, političare više interesuje borba oko ideja iz 19. veka.\nVelike reči, kao što su nezavisnost, suverenitet, teritorijalni integritet i slično tome nisu u poslednjih 100 godina izgubile ništa na težini u ovom delu sveta.\nOne još uvek imaju čaroban uticaj na društvo i obezbeđuju glasove na izborima, što je političarima uvek važno.\nTo je takođe i jedan od glavnih razloga zbog koga su drugi sporazumi ostali po strani. Uprkos naporima svih političara da dokažu suprotno, Zajednica skoro da nema nikakav uticaj na svakodnevni život.\nS druge strane, sporazumi o telekomunikacijama i energetici od velike su važnosti za ljude na Kosovu, kako za Srbe tako i za Albance.\nSporazumom o telekomunikacijama predviđeno je da Kosovo dobije svoj međunarodni pozivni broj, +383. S obzirom na to da Kosovo nije član Međunarodne telekomunikacione unije, zahtev za pozivni broj mora da podnese neka druga zemlja [Austrija, a na osnovu akcionog plana za sprovođenje sporazuma].\nNakon toga, srpski Telekom, telekomunikaciono preduzeće u vlasništvu države, pribavilo bi zvaničnu licencu za poslovanje na Kosovu u onim oblastima koje su već pokrivene njegovim signalom. Dozvola bi bila izdata privremeno, odnosno, do međunarodnog tendera za novog mobilnnog operatera na Kosovu.\nPored toga, nova ćerka kompanija Telekoma dobila bi punu dozvolu za usluge fiksne telefonije. Predviđeno je da sve dozvole izda regulatorna agencija Kosova.\nNa ovaj način sadašnja situacija bi praktično bila legalizovana, dok bi srpski operater počeo da obavlja svoju delatnost u skladu sa kosovskim zakonima.\nVremenski okvir bio je jasno formulisan u sporazumu i inkorporiran u akcioni plan. Srpskom preduzeću dozvola bi bila izdata u trenutku kada Kosovo dobije svoj međunarodni pozivni broj. Međutim, ni jedno ni drugo se nije realizovalo.\nMada je srpski Telekom registrovao firmu na Kosovu, ona nikada nije dobila dozvolu s obzirom na to da je Srbija takođe sprečila Kosovo da dobije međunarodni pozivni broj.\nIsplivali su novi problemi u vezi sa tumačenjem toga šta zapravo obuhvata teritorija koju pokriva Telekom Srbija. Dok je Kosovo insistiralo na tome da nova kompanija može da konkuriše za samo 31 baznu stanicu koja je u funkciji, srpska strana traži da budu obuhvaćene sve 72 stanice koje su bile u funkciji do 2010. godine.\nSituacija je postala još složenija kada su obe strane shvatile da je imovina telekomunikacione kompanije predmet potraživanja obe strane.\nPitanje vlasništva nije vezano samo za telekomunikacije. Ono je deo šireg pitanja sudbine celokupne bivše državne imovine na Kosovu, uključujući i kompanije, energetska postrojenja i zemljište. U skladu sa pozicijom Srbije da je Kosovo još uvek njen sastavni deo, stav Srbije je da je sva državna imovina na Kosovu vlasništvo Srbije.\nS druge strane, Kosovo je većinu imovine preuzelo još 1999. godine kada je Srbija formalno povukla svoje snage i institucije sa Kosova.\nVlada Kosova tvrdi da je sva državna imovina na Kosovu prešla na novoformiranu državu u skladu sa praksom ustanovljenom u procesu sukcesije imovine u bivšoj Jugoslaviji.\nIsto pitanje – imovina – blokiralo je i sprovođenje sporazuma o energetici.\nNa osnovu ovog sporazuma, Kosovo je trebalo da dozvoli registraciju kompanija za snabdevanje i distribuciju u vlasništvu Srbije koje bi nastavile da snabdevaju kosovske Srbe električnom energijom.\nOvim činom bi se efektivno legalizovala sadašnja situacija u kojoj srpska elekrtoprivreda posluje na Kosovu bez zvanične dozvole.\nOvo je trebalo da bude vezano za davanje saglasnosti od strane Srbije na to da regulatorna agencija Kosova postane članica Udruženja evropskih operatora prenosnih sistema elektricne energije, ENTSO.\nOba procesa su, međutim, blokirana. Srbija i Kosovo međusobno su se optužile za onemogućavanje primene kako energetskog tako i sporazuma o telekomunikacijama.\nIstovremeno, Skupština Kosova je takođe usvojila i Zakon o Trepči, najpoznatijem bivšem socijalističkom indistrijskom gigantu na Kosovu.\nNa osnovu zakona preduzeće je postalo vlasništvo države, što Srbija smatra pravnim nasiljem. Ovim je pitanje imovine dodatno dobilo na značaju i stavljeno je u sam centar nove krize u odnosima između Srbije i Kosova.\nSvi ostali sporazumi su u takođe blokirani u isto vreme. Zajednica srpskih opština još uvek ne postoji i nema još ni predloga za statut ove institucije.\nProblema ima i sa sprovođenjem drugih sporazuma, čak i sa ranije potpisanim takozvanim tehničkim sporazumima, kao što je, na primer, sporazum o međusobnom priznavanju diploma. Ceo proces normalizacije je ozbiljno ugrožen.\nDve neiskrene vlade vode proces „normalizacije“ koji ne podržava niti mir i stabilnost, niti bolju budućnost za ljude u Srbiji i na Kosovu, već njihove političke interese. Obe u životu održavaju nacionalizam kao snažnu političku silu dok se igraju vatrom, pretvarajući se da su faktori mira i stabilnosti.\nEvropska unija je ovoga u potpunosti svesna i samo je pitanje vremena kada će obe strane biti primorane da prihvate realnost – a to je da u obema vladama sede ljudi koji su izazvali mržnju i ratove i koji nisu sposobni da normalizuju odnose između Srba i Albanaca.\nDragan Popović je direktor Centra za praktičnu politiku, ekspertske organizacije sa sedištem u Beogradu.\nOvaj tekst nastao je uz podršku Balkanskog fonda za demokratiju. Stavovi izneti u komentarima isključivo su stavovi autora i ne odražavaju stavove donatora niti BIRN-a.


Svetski dan mladih | N1 Srbija\nMladi u Srbiji - razočarani, nezaposleni, žele da se odsele\nSvetski dan mladih Srbija i ove godine dočekala u sumornoj atmosferi, u kojoj bar polovina njih želi da se odseli, jer u zemlji ne vide perspektivu. Iako je broj nezaposlenih, starosti 18 do 30 godina, smanjen, dražva i dalje ne obraća dovoljno pažnje na buduće generacije.\nInformisani, razočarani, nezaposleni, bez perspektive i bez želje da ostanu u Srbiji. Tako većina mladih od 18 do 30 godina vidi sebe, pokazuje izveštaj o položaju i potrebama mladih, koji je sačinila Krovna organizacija mladih.\n"Rezultati koji se tiču obrazovanja su izuzetno negativni i očigledno ne postoji povezanost obrazovnog sistema sa tržištem rada, smatraju da je visoko obrazovanje devastirano i nemaju poverenja, kao zaključak je podatak da čak 70 odsto njih plranira da se iseli iz mesta u kome živi, a preko 50 odsto iz zemlje samo na kraju govori da je to posledica svih ovih rezultata koje sam do sada naveo", kaže Boban Stojanović iz Krovne organizacije mladih Srbije.\nIstraživanje: Mladi u Srbiji razočarani i žele da odu\nUkupan broj nezaposlenih mladih u junu 2017. godine iznosio je 146.843 - što je trećina njihovog ukupnog broja. U poslednje tri godine, taj broj je smanjen za oko 50.000, ali sistemski rad na tom polju i dalje ne postoji.\n"Kada govorimo o mladima danas, to su mladi koji su rođeni u jednom sistemu koji se usrušava i od tada do danas ne poznaju nijednu pozitivnu sliku. Sa druge strane imate njihove roditelje, koji su nekada bili mladi i razočarani, pa vi dovedite to u vezu i dobijate trenutno stanje koje imamo u državi, međutim, poslednjih 15 godina situacija nije ni malo bila pozitivna, sada se čine pozitivni pomaci", smatra Milica Škiljević, RYCO.\nPoražavajuća je činjenica i da mladi u regionu ne žele da sarađuju, iako se, ustvari, uopšte ne poznaju, jer ne putuju dovoljno i nemaju prilike da se sretnu sa svojim vršnjacima, kaže Škiljević i dodaje da je zbog toga, u okviru berlinskog procesa, pre tri godine dogovereno osnivanje regionalne kancelarije za mlade, koja je konačno počela sa radom.\nIpak, dodaje, stanje se neće značajno popraviti, dok god ne postoji koordinisan rad različitih instucija, koje će biti posvećene postizanju konkretnih rezultata, a ne ispunjavanju forme.\nTagovi: mladi , krovna organizacija mladih , posao , nezaposlenost\nAko se apstinenti prizovu razumu i humanosti situacija ce se brzo promeniti.\n" Toliko nam dobro ide da me je sramota".\nRango pronadji ijednu drzavu na svetu koju su upropastili penzioneri, nepismeni i neobrazovani. U africkim zemljama ima veliki broj neobrazovanih ali su krenuli ka napretku cak su bolji i od Srbije. Drzava koja stiti kriminalce, navijace koji su umesani u kriminal, koja kriminalce proizvodi u parapoliciju i paravojsku to su unistitelji drzave a ne penzioneri, neobrazovani itd. Uzmi samo istoriju Srbije i videces koliko je nepismenih islo u ratove za slobodu Srbije. Ali eto naprednjacka logika pronadji krivca po svaku cenu i samo da zastiti sebe i svoju vlast upire prstom na one koji nikakve veze nemaju sa kriminalom a to je sirotinja i penzioneri.


Human Rights Watch: Izrael čini zločin apartheida nad Palestincima - Novi Horizonti\nIzraelske vlasti čine zločin apartheida nad Arapima na okupiranim teritorijama i unutar vlastitih granica, saopćila je međunarodna organizacija za ljudska prava Human Rights Watch (HRW).\nU novom izvještaju, HRW navodi da postoji “sveobuhvatna politika izraelske vlade da održi dominaciju jevrejskih Izraelaca nad Palestincima”.\nZahtijeva od Međunarodnog krivičnog suda da istraži sve one koji su umiješani, javlja BBC.\nOptužilo je Human Rights Watch da ima “dugogodišnju antiizraelsku agendu” i da provodi dugotrajnu kampanju koja “nema veze s činjenicama ili stvarnošću na terenu”.\nIzraelska arapska manjina čini nešto više od 20 posto stanovništva, dok najmanje 2,5 miliona Palestinaca živi na Zapadnoj obali koju okupira Izrael, a 350.000 u istočnom Jerusalemu pod vlasti Izraela. Oko 1,9 miliona Palestinaca živi u Pojasu Gaze, za koji UN smatraju da je također pod okupacijom Izraela.\nIzrael je okupirao teritorije u ratu na Bliskom istoku 1967. godine. Iz Gaze se povukao 2005. godine, ali još uvijek kontroliše većinu svojih granica, kao i svoj zračni prostor i vode u blizini svoje obale.\n← Greške prisutne kod velikog broja postača\nČlanovi Predsjedništva BiH razgovarali sa šefom diplomatije EU Josepom Borrellom →\nHayat TV: Primorani smo prekinuti program zbog skandalozne odluke Vlade FBiH


Pandemija utiče na mentalno zdravlje dece, najveći problem gubitak koncentracije - Izazov\nPandemija utiče na mentalno zdravlje dece, najveći problem gubitak koncentracije\nJadranka Milanović je podsetila za RTS da sve države sveta koje su potpisnice i ratifikovala dokument UN o pravima detete imaju obavezu da učine sve što je u njihovoj moći da se svako dete razvija, raste, ima pristup obrazovanju da je zaštićeno od nasilja, da živi u svojoj porodici…\nPosebno je istakla da je, kao svuda u svetu, tako i kod nas, jedna od značajnih stvari koja se pokazala tokom pandemije koronavirusom među adolescentima i mladima problem mentalnog zdravlja, i da to i ne čudi kada se zna koliko su deca bila uskraćena i za fizičke i socijalne kontakte, za druženja s drugima.\n"Moram reći da je u našoj zemlji obrazovni sistem fantastično reagovao i deca nisu gubila nastavu kao u mnogim zemljama u svetu gde su škole bile potpuno zatvorene. Ali taj hibridni onlajn način školovanja je dosta doprineo tome", ocenila je Milanovićeva.\nDodala je da su im deca u jednom istraživanju od marta prošle godine do maja ove, rekla da je njihov najveći problem gubitak koncentracije, dok je 44 posto roditelja izjavilo da su deca jako razdražljiva i anksiozna.\nU tom smislu, kaže da je to nešto što je epidemija doprinela i iznela na površinu iako to, međutim nije problem koji je nov. Problem je i što u mnogim siromašnim porodicama deca nemaju digitalne uređaje i taj digitalni jaz se povećava.\n"Značajan je broj siromašnih porodica i pre pandemije je bilo nekih 7 posto dece koja žive u siromaštvu. Pandemija je doprinela tome da te porodice sa decom, a posebno najsiromašnije, da su izgubile primanja i zato je njima mnogo veći problem da obezbede sve što je potrebno za njihovu decu. Tako da je tu važno da se na taj aspekat posebno obrati pažnja", ukazala je Milanovićeva.\nSrbija dobar primer u regionu i šire\nIstakla je da je u Srbiji, kao i u svetu poslednjih decenija mnogo toga učinjeno za dobrobit dece, iskorenjena je dečja paraliza, smanjena je smrtnost dece a sve zahvaljujući vakcinaciji dece protiv dečjih bolesti koje mogu da se spreče da ne bi obolela i da ne bi došlo i do smrtnog ishoda.\nPosebno je naglasila da je dobro što u Srbiji sve više dece pohađa predškolsko obrazovanje, preko 60 posto ih ide u vrtiće.\n"Međutim kad pogledamo siromašnu decu, iz siromašnih porodica, taj procenat je daleko manji, negde oko 11, i 7 posto je taj procenat za decu iz romskih porodica. Dobra vest je da sada imamo više devojčica iz romskih naselja koja idu u srednju školu. Međutim i tu vidimo disparitet kada se pogleda kakva je situacija na nacionalnom nivou. Na nacionalnom nivou je taj procenat tri puta veći", objasnila je Milanovićeva.\nOno što je u Srbiji veoma dobro, za šta je kako je naglasila, zemlja primer i u regionu i šire je to da ima najmanji broj dece u ustanovama, dece bez roditeljskog staranja, ali i da je problem što od te dece, svako četvrto od petoro je dete sa smetnjama u razvoju.\n"Iako je obrazovanje zaista dobro i svako ima pristup, kada pogledamo u ovom novom kontekstu digitalizacije imate mnogo dece, posebno iz socijalno-ekonomski ugroženih porodica, koje nemaju digitralne uređaje a danas mnogo toga zavisi od znanja da se koriste i poseduju ti uređaji", zaključila je Milanovićeva.\nU znak solidarnosti sa najugroženijom decom u celom svetu, i večeras će plavom bojom biti osvetljeni kupola Narodne skupštine, palata Albanija, most na Adi i fontana na Slaviji.


Pamtim, dakle postojim | Srbija i NATO\nPočetna strana > Debate > Srbija i NATO > Pamtim, dakle postojim\nSrbima se sve češće nameće mišljenje da je NATO agresija prošlost o kojoj ne bi trebalo raspravljati, već se valja okrenuti svetloj evropskoj budućnosti i porodici ”civilizovanih” zemalja, onih istih koje su brutalno bombardovale Srbiju pre 15 godina. Posebno je lukav prilaz ovoj tragediji koji se svodi na njeno prećutkivanje, zasnovano na navodnoj „istrošenosti“ teme – kao da je o njoj već rečeno sve što je moguće reći. Ali, čak i kada bi to bilo tačno (mada nije), zar se zaboravlja stara latinska mudrost: Repetitio mater studiorum est (Ponavljanje je majka mudrosti)?\nPored toga, onaj ko zaboravlja prošlost ne samo da nema budućnost nego je i osuđen da ponavlja prošlost. S obzirom na to, obeležavanje 15-godišnjice NATO agresije protiv Savezne Republike Jugoslavije u formatu velike međunarodne konferencije bio je događaj neprocenjivog značaja, prilika ne samo za buđenje suštinski bitnog „istorijskog pamćenja“, nego i za podsećanje ostatka sveta na iskustvo srpskog naroda, na njegov junački otpor globalnom intervencionizmu NATO-a i dominaciji SAD (u tom trenutku jedine super sile). Pošto je bolje učiti na tuđim nego na svojim greškama, verovatno svetu to iskustvo može znatno da koristi.\nO tužnim lekcijama NATO agresije raspravljalo se na Međunarodnoj konferenciji „Globalni mir vs. globalni intervencionizam i imperijalizam” 22. i 23. marta u Centru ”Sava”, koja je okupila oko 100 uglednih naučnika, intelektualaca i javnih ličnosti iz 30 zemalja. Iako bez ikakve reklame i podrške domaćih medija, skup je izazvao veliko interesovanje srpske publike – sala sa više od 500 mesta bila je puna. Uspešna organizacija tako velikog skupa rezultat je napornog truda neprofitne i nestranačke organizacije „Beogradski forum za svet ravnopravnih“ i prijateljske podrške Društva srpskih domaćina, Kluba generala i admirala Srbije i SUBNOR-a Srbije.\nČak i sažeto nabrajanje govornika ostavlja snažan utisak: general-potpukovnik Leonid Ivašov (direktor Instituta geopolitičkih problema, Rusija), dr akademik Žan Brikmont (Belgija), dr Armand Klese (direktor Instituta za evropske i međunarodne studije, Luksemburg), publicista Dajana DŽonston (SAD), dr akademik Jelena Guskova (rukovodilac Centra za proučavanje savremene balkanske krize, Rusija), Klaus Hartman (Udruženje slobodnih mislilaca, Nemačka), profesor DŽon Piter Maher (SAD), Sokoro Gomes (predsednik Svetskog saveta za mir), admiral Elmir Šmeling (bivši šef kontrobaveštajne službe Nemačke), dr Vladimir Kozin (glavni savetnik direktora Ruskog instituta za strateška istraživanja, Rusija), Sergej Levčenko (narodni poslanik u Ruskoj Dumi, potpredsednik Komiteta za energetiku), Jan Oberg (direktor Transnacionalne fondacije za mir i istraživanje budućnosti, Švedska) i mnogi drugi.\nVažno je istaći da je u okviru konferencije radio i omladinski forum, gde su, između ostalih, govorili poznati režiser Boris Malagurski i ambasador mladih za mir Liljija Romadan (Rusija).\nDebata se razvila u konstruktivan i tolerantan dijalog o najbitnijim pitanjima međunarodnog mira i bezbednosti. Učesnici diskusije prvenstveno su se usredsredili na to kako očuvati svetski mir i pronaći načine zaustavljanja globalnog intervencionizma, destabilizacije pojedinih zemalja i izazivanja kriza širom sveta, što podriva međunarodni pravni i politički svetski poredak i gura svet na ivicu velikog sukoba.\nZačuđuje da je ovaj događaj, s pažnjom propraćen u nekim stranim glasilima, skoro potpuno prećutan u domaćim. Na primer, briljantan članak britanskog novinara Nila Klarka pojavio se na sajtu ”Russia Today”, jedne od najmoćnih svetskih televizija – u njemu autor detaljno opisuje konferenciju i navodi: ”Od samog početka, ispred sale pune publike, spikeri foruma su odlučno naglasili da rat protiv Jugoslavije nije izolovani konflikt, već samo prvi u nizu agresivnih imperijalističkih ratova predvođenih SAD u njenoj potrazi za ekonomskom i vojnom dominacijom nad celim svetom posle raspada Sovjetskog Saveza”. Srpski dopisnik radija Glas Rusije podvukao je da je “na kraju dvodnevne međunarodne konferencije, koja je ocenjena kao veoma uspešna, aklamacijom usvojen završni dokument, u kome se između ostalog navodi da je NATO agresija bila agresija protiv suverene države i kršenje pravnih normi u kome su učestvovale vodeće zapadne zemlje.”\nMožda bi bilo poželjno ukazati na ključne tačke završnog dokumenta ove međunarodne konferencije, jer je to suština njenog dragocenog rada. U završnom dokumentu upozoreno je na zločinačku ulogu NATO-a na kraju 20. veka:\n”Agresija NATO protiv Srbije i Crne Gore (SR Jugoslavije), marta 1999. godine, bio je rat nametnut jednoj nezavisnoj, suverenoj evropskoj državi, grubim kršenjem osnovnih principa međunarodnog prava, a pre svega Povelje UN i Završnog dokumenta iz Helsinkija. To je bila agresija izvedena bez saglasnosti i suprotno mandatu SB UN. Zato ona predstavlja zločin protiv mira i čovečnosti, tačka preokreta ka globalnom intervencionizmu, grubom kršenju međunarodnog pravnog poretka i negiranja uloge UN. Time je uspostavljen model intervencionizma koji je kasnije korišćen u svim agresijama od Avganistana, Iraka i Libije, do Malija.\nZemlje članice NATO nose svaku odgovornost za tu agresiju, uključujući odgovornost za naknadu štete, u iznosu od preko 100 milijardi dolara, kao i odgovornost za korišćenje oružja sa osiromašenim uranijumom i drugih nedozvoljenih sredstava za masovno uništavanje”.\n”Učesnici konferencije su istakli da Srbija ima sva prava da pred odgovarajućim međunarodnim institutcijama pokrene postupak protiv NATO i svih država članica koje su učestvovale u agresiji, u cilju ostvarivanja prava na nadoknadu ratne štete”.\n”Agresijom NATO protiv Jugoslavije ubrzana je trka u naoružavanju, militarizacija evropskog kontinenta i sprovođenje SAD/NATO/EU strategije „širenja na Istok“.”\n”NATO je postao agresivna vojna alijansa za širenje i nametanje imperijalnih i neokolonijalnih ciljeva najmoćnijih zemalja Zapada. Celokupno dosadašnje iskustvo pokazuje da NATO strategija globalnog intervencionizma proizvodi haos u međunarodnim odnosima, ogromne ljudske žrtve, podele i dugoročnu bedu i patnje u svim zemljama i regionima koji su neposredne žrtve takve politike. NATO je odgovoran za razaranje međunarodnog pravnog porteka, za degradaciju UN, za izazivanje nove trke u naoružavanju, za militarizaciju Evrope, za destabilizaciju i izazivanje kriza u svetu. U takvoj organizaciji nema mesta za miroljubive zemlje, koje interese vezuju za poštovanje međunarodnog prava i sistema UN. Zato su se učesnici Konferencije izjasnili za ukidanje NATO-a, kao relikta Hladnog rata, za prekid politike intervencionizma i za poštovanje slobode, nezavisnosti i ravnopravnosti svih zemalja i naroda”.\nKonferencija je zaključila i da su SAD/NATO/EU izazvale krizu u Ukrajini, koja je najveća pretnja miru od okončanja Hladnog rata. ”Umesto da se Ukrajina sagledava kao najprirodnija veza Rusije i Evrope, Zapad je mešanjem učinio da ona veštački bude izmeštena iz svog prirodnog kulturno-civilizacijskog i geopolitičkog ambijenta radi potpunog prevlačenja na Zapad, ne vodeći računa o tome da to može izazvati unutrašnje sukobe u Ukrajini i ugrožavanje vitalnih interesa Rusije. Učesnici konferencije su se založili za mirno političko rešenje bez mešanja i pritisaka sa strane, za rešenje koje će garantovati neutralnost Ukrajine i uvažavati njenu ulogu mosta između Istoka i Zapada”, a takođe ”izrazili podršku narodu Krima koji je iskoristio svoje pravo na samoopredeljenje i ponovno ujedinjenje sa Rusijom”.\nUčesnici konferencije su izrazili podršku suverenitetu i teritorijalnom integritetu Srbije, ”uz rešavanje statusa Kosova i Metohije u skladu sa Rezolucijom SB UN 1244. Podržan je slobodan, bezbedan i dostojanstven povratak 250.000 prognanih Srba i drugih nealbanaca na Kosovo i Metohiju, zatim restitucija uzurpirane privatne, crkvene, državne i društvene imovine, obnova 150 porušenih crkava i manastira SPC, stotina porušenih i preoranih srpskih grobalja i hiljada spaljenih domova, sprovođenje efikasnih istraga o trgovini ljudskim organima, rasvetljavanje sudbine svih otetih i nestalih Srba i svih drugih zločina protiv srpskog naroda, za koje do sada niko nije odgovarao”.\nTakođe je izražena zabrinutost zbog sistematske ”revizije istorije Evrope 20. veka, posebno Prvog i Drugog svetskog rata”. Ocenjeno je da to ”može da koristi imperijalističkim ciljevima za prekrajanje međunarodnih granica”.\nNaglašeno je da ”jedino multipolarno uređeni svet, oslobođen dominacije imperijalizma i militarizma, ima šansu da izbegne ratnu kataklizmu” i da je ”apsolutno neprihvatljivo i protivno međunarodnom pravu da se regionalni centri moći, kao što su NATO i Evropska unija, nametnu kao zamena Savetu bezbednosti i Ujedinjenim nacijama”. Pri tome međunarodno pravo mora da ima ”univerzalni karakter i da jednako obavezuje velike i male zemlje, razvijene i nerazvijene”.\n”Takav svet bio bi po meri čoveka i u tu veliku utopiju treba verovati i za nju se istrajno boriti”, poručili su učesnici Konferencije.\nOvim, mada skraćenim, primedbama i ciljevima, teško je nešto dodati. A da li ima potrebe? Danas nije više vreme samo za priču, već za akciju – koja, naravno, treba da bude utemeljena na mudroj analizi, koju baš pruža ova konferencija. Ono najvažnije što treba je – da se ne zaboravi!\nAutor je bio izvršni sekretar Konferencije


Merkelova i Makron žele da daju novi zamah dijalogu Beograda i Prištine - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Merkelova i Makron žele da daju novi zamah dijalogu Beograda i Prištine\nNemačka kancelarka Angela Merkel i predsednik Francuske Emanuel Makron žele da daju novi zamah procesu normalizacije odnosa Srbije i Kosova koji se odvija pod okriljem Evropske unije, saopšteno je Pobedi iz kabineta savezne kancelarke Angele Merkel, prenosi portal CDM.\n0Piše: FoNet 08. maja 2019. 12.35 Izmenjeno: 10. maja 2019. 04.04\nNemačka i Francuska bile su domaćini Samita balkanske šestorke i EU koji je prošle nedelje održan u Berlinu, a na kojem se razgovaralo o nastavku dijaloga Kosova i Srbije.\n“Nemačka kancelarka Angela Merkel i predsednik Emanuel Makron izrazili su punu podršku dijalogu o normalizaciji između Srbije i Kosova. Oni žele da daju novi zamah procesu koji se odvija pod okriljem Evropske unije”, saopštili su Pobjedi iz nemačke vlade.\nUpitani da prokomentarišu izjavu portparolke EU Maje Kocijančič da šefica evropske diplomatije Federika Mogerini ostaje jedini posrednik u dijalogu Beograda i Prištine, iz nemačke vlade ponavljaju da sarađuju sa Briselom.\n“Kao što je navedeno, i predsednik Makron i kancelarka Merkel u potpunosti podržavaju proces normalizacije uz pomoć Evropske unije”, kratko su zaključili iz Vlade Nemačke.\nPodgorički dnevnik podseća da su Merkel i Makron preuzeli inicijativu na Zapadnom Balkanu u trenutku kada se u Evropi u drugoj polovini maja spremaju izbori zbog kojih je kapacitet briselskih institucija značajno smanjen.\nNa prošlonedeljnom samitu u Berlinu lideri Zapadnog Balkana su, prema rečima Merkel, razgovarali o tome kako da se pitanje odnosa Srbije i Kosova pokrene sa mrtve tačke.\nSamit, rekla je nemačka kancelarka, nije bio zamena za Berlinski proces, niti za pristupne pregovore, već dobra prilika da se razmene mišljenja o situaciji u regionu.\nAngela Merkel, dijalog beograd pristina, Dijalog Beograda i Prištine, Emanuel Makron, kim, Kosovo, Portal CDM


RTS :: SSP: Vesić treba Đilasu da plati 300.000 dinara\nPolitika SSP: Vesić treba Đilasu da plati 300.000 dinara\nčetvrtak, 06. jun 2019, 14:27 -> 16:11\nSSP: Vesić treba Đilasu da plati 300.000 dinara\nPrvi osnovni sud u Beogradu presudio je da je Goran Vesić, zamenik gradonačelnika Beograda, dužan da Draganu Đilasu, predsedniku Stranke slobode i pravde, isplati odštetu u vrednosti od 300.000 dinara zbog neistina koje je o njemu izgovorio, saopštio je SSP.\n"Izjave kao što su 'Đilas je lopov koji je zadužio grad za 1,2 milijarde evra', te da je 'od građana oteo 55 miliona evra', samo su neke od neistina koje je Vesić izjavljivao i zbog kojih je odlukom suda sada dužan da Đilasu isplati odštetu", saopštio je SSP.\nOvim povodom, Dragan Đilas je rekao da presuda protiv Vesića nije jedina koju je dobio protiv funkcionera Srpske napredne stranke zbog lažnih tvrdnji.\n"Dobio sam presude protiv Siniše Malog, predsednika beogradske opštine Palilula Aleksandra Jovičića, ali i Srpske napredne stranke i Socijalističke partije Srbije. Tužio sam i predsednika Izvršnog odnora SNS-a Darka Glišića, ali on ne prima pozive suda na adresi u Ubu na kojoj je prijavljen. Sudski postupci protiv Aleksandra Vučića i Milenka Jovanova treba da počnu u septembru, pa ćemo videti da li će se predsednik države odazvati i pokušati da dokaže svoju tvrdnju da sam ukrao 500 miliona evra, kao i druge beesmislice", rekao je Đilas.\nRekao je i da je danas imao i suđenje po tužbi protiv Željka Mitrovića i TV Pink, ali da se Mitrović nije pojavio, "kao što se i ne pojavljuje na sudu godinama, i pored svog javnog obećanja da jedva čeka da ga Đilas tuži".\n"Novac i od ove odštete, kao i u ranijim slučajevima, daću u humanitarne svrhe", istakao je Đilas, saopštava SSP.


Preševo traži da se Vučiću oduzme zahvalnica opštine - Televizija Kopernikus TV K::CN\nPreševo traži da se Vučiću oduzme zahvalnica opštine\n03/05/2017 | Politika\nZamenik predsednika opštine Preševo Dželal Memeti pokrenuo je inicijativu da se premijeru i izabranom predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću oduzme zahvalnica koju mu je uručilo prethodno rukovodstvo Preševa pre skoro dve godine.\nKako prenose mediji na albanskom jeziku u Preševu i Bujanovcu, Memeti je zatražio od Skupštine opštine Preševo i od aktuelne predsednice opštine Preševo Ardite Sinani da poništi zahvalnicu koja je Vučiću uručena 15. jula 2015. godine.\n„Tokom mandata prethodne lokalne vlasti, bivši predsednik opštine Preševo Ragmi Mustafa predao je premijeru Aleksandru Vučiću zahvalnicu, uz čestitke. Još od tada to kao skandalozni čin ocenjuju ne samo lokalni političari u Preševu već takodje i iz Prištine i Tirane„, kazao je Memeti.\nMustafa je 15. jula 2015. godine uručio zahvalnicu opštine Vučiću, koji je tada prvi put boravio u zvaničnoj poseti Preševu povodom otvaranja vanbolničkog porodilišta.\nKako je tada navedeno, Vučiću je zahvalnica uručena zbog posebnog doprinosa opštini Preševo.


SAD i Rusija razmatraju zajedničku izjavu o Kirgiziiji\nAmerički i ruski zvaničnici razmatraju zajedničku reakciju na nerede u Kirgiziji u kojoj je posle nereda opozicija obrazovala prelaznu vladu, rekao je zvaničnik SAD Majk Mekfol.\nAmericcki zvaničnici su rekli da su u Pragu predsednici SAD i Rusije, Barak Obama i Dmitrij Medvedev, razgovarali situaciji u Kirgiziji pre nego što su potpisali sporazum o smanjenju nuklearnog naoružanja.\nDirektor Bele kuće za odnose s Rusijom Majk Mekfol rekao je da je Medvedev inicirao razgovor o tom pitanju.\nU Kirgiziji, bivšoj svojestkoj centralnoazijskoj republici, nalaze se ruska kao i američka baza, koju koristi za logističku podršku snagama u Avganistanu.\nPortparol tranzitnog centra u bazi Manas Rikardo Boden rekao je da pripadnici američke vojske zbog nereda ne izlaze iz baze i da su prekinute sve humanitarne misije, kao i druge operacije koje bi zahtevale izlazak vojnika iz baze.


Uspešno završen "64. Međunarodni sajam tehnike i tehničkih dostignuća"\nU petak, 27. maja, završen je "64.Međunarodni sajam tehnike i tehničkih dostignuća" koji je trajao od 24. do 27. maja i održavao u 5 hala na Beogradskom sajmu. Na sajmu je tokom sva 4 dana učestvovao i Naučno tehnološki park Čačak, koji je imao priliku da predstavi svoje startap kompanije, način poslovanja, kao i usluge koje nudi.\nOpšte poznato je da je upravo Sajmom tehnike novi Beogradski sajam 1957. godine počeo svoj istorijski pohod, postajući tako temelj i oslonac sajamske industrije u Srbiji, ali i matica iz čijeg su okrilja vremenom nastajale neke druge velike, specijalizovane priredbe Beogradskog sajma. Sajam tehnike se danas opisuje kao vodeća regionalna razvojno-tehnološka sajamska manifestacija, najugledniji specijalizovani sajamski događaj takvog profila i integrator i oslonac privredne saradnje na polju tehnike, tehničko-tehnoloških dostignuća i inovacija.\nPod sloganom „Inovacije pred vašim očima“, tokom četiri sajamska dana, u pet hala i na otvorenom prostoru Beogradskog sajma, svoja tehničko-tehnološka postignuća predstavilo se više od 500 direktnih i indirektnih izlagača, proizvodnih ili projektantskih kompanija, naučno-istraživačkih i obrazovnih institucija, start-up projekata i inovativnih pojedinaca iz tridesetak zemalja sa tri kontinenta.\nIzlagači su u svojim izlagačkim programima predstaviti više od 100 inovacija i noviteta, najviše u sektorima koje pokriva industrijska revolucija 4.0, u robotici, primeni laserskih tehnologija, CNC mašinama, automatizaciji proizvodnih procesa, mernim instrumentima, alatima. Oko polovine prijavljenih inovacija odnosi se na domaće firme.\nNa "64.Međunarodnom sajmu tehnike i tehničkih dostignuća" uzeli su učešće gotovo svi najvažniji državni i obrazovni činioci u promociji inovacija i naučnih, tehničko-tehnoloških istraživanja (od Ministarstva, nauke, tehnologije i tehnološkog razvoja, preko Centra za promociju nauke ili naučno-tehnoloških parkova, do svih najznačajnijih obrazovnih i naučno-istraživačkih instituta i institucija).


"BLITVA I KROMPIR" PRED KRAGUJEVAČKOM PUBLIKOM - Glas Šumadije\nNaslovna > Grad > „BLITVA I KROMPIR“ PRED KRAGUJEVAČKOM PUBLIKOM\n„BLITVA I KROMPIR“ PRED KRAGUJEVAČKOM PUBLIKOM\n17/01/2020 17/01/2020 248Ostavi komentar na „BLITVA I KROMPIR“ PRED KRAGUJEVAČKOM PUBLIKOM\nU Knjaževsko-srpskom teatru u Kragujevcu izvedena je pretpremijera kamerne predstave „Blitva i krompir“. Triodrama po tekstu mađarskog pisca Zoltana Egrešija, u režiji Marka Misirače izuzetno je igran i popularan komad poslednje decenije u mnogim pozorištima istočne Evrope.\nOvim duhovitim komadom prikazani su neuspesi savremenog doba. Izgubljene ljubavi, uništeni snovi o sreći, slabost da prevaziđemo prepreke koje nas lome.\n„Pored toga, kao što možete da vidite, predstava se igra kamerno, publika je tu na sceni koja je u tom nekom prenesenom značenju interaktuvna“, kaže glumac Čedomir Štajn.\nI ako je triodrama teška za izvođenje, glumci su uspeli da zadrže pažnju publike, zahvaljujući odličnom tekstu mađarskog pisca Zoltana Egrešija kao i režiji Marka Misirače zahvaljujući kome je „Blitva i krompir“ izvedena na sceni Knjaževsko srpskog teatra.\n„U pitanju je jedan sjajan pisac, dramski veoma spretan, koji jako dobro barata karakterima likova i pričom. To su uglavnom ljudi sa margina, mali ljudi u kojima se publika lako prepoznaje“, ističe reditelj Marko Misirača.\nPriča se ne završava srećno ni za jednog od likova, a nema ni velike poruke osim da život prihvatimo onakvim kakav je i povremeno porazgovaramo sami sa sobom, možda problem nije uvek izvan nas, poručuje reditelj za kraj. Reprize predstave biće izvedene 18. i 21. januara.


24sata.info - Evropa uskratila kredite: Ništa od Dodikovih "spektakularnih" 400 kilometara autoputa!\nEvropa uskratila kredite: Ništa od Dodikovih "spektakularnih" 400 kilometara autoputa!\nAutor S. B. 16. 07. 2010. • 11:29\nVlada Republike Srpske (RS) verifikovala je dogovor između predstavnika Vlade i austrijske firme "Strabag" o raskidu ugovora o koncesijama.\nAutoput / ilustracija / 24sata.info\nOva odluka donesena je na jučerašnjoj sjednici Vlade, a u narednom periodu predstoje pregovori sa kompanijama zainteresovanim za izgradnju autoputeva u RS.\nMinistar saobraćaja i veza RS Nedeljko Čubrilović ranije je izajvio da će kompanija koja preuzme koncesioni ugovor od austrijskog "Strabaga" nadoknaditi Vladi RS oko 200.000 eura, koje će isplatiti Austrijancima za dosad urađeni posao.\n"Sa "Strabagom" smo dogovorili uslove izlaska iz preduzeća Autoputevi, uz finansijsku nadoknadu od oko 200.000 eura, za koje ćemo od "Strabaga" preuzeti dokumentaciju koju je ova kompanija radila u protekle dvije i po godine, a Vlada RS u cijelosti preuzima na korištenje mreže autoputeva. Kompanija koja preuzme koncesioni ugovor, nadoknadiće Vladi RS dosadašnje troškove", rekao je Čubrilović.\nOn je najavio da već ima interesa drugih kompanija da preuzmu ovaj koncesioni ugovor. Čubrilović je naglasio da Vlada RS neće, kao što to nije ni do sada, prekršiti zakonsku proceduru u zaključenju novog ugovora.\nMinistar je rekao da su eventualni budući partneri upoznati o činjenici da Evropska investiciona banka i Evropska banka za obnovu i razvoj neće da daju kredite za koncesione ugovore sklopljene direktnom pogodbom, ističući da potencijalni investitori to ne postavljaju kao uslov, jer neće koristiti sredstva od ovih banaka.\nAustrijski koncern je krajem 2006. godine sklopio direktan dogovor sa Vladom RS, a izgradnja od oko 400 kilometara autoputa sa tridesetogodišnjom koncesijom, dogovorena je krajem novembra 2008.


GO BELGRADE – Beograd vas dočekuje otvorenog srca – Međunarodni sajam turizma\nGO BELGRADE – Beograd vas dočekuje otvorenog srca\nPod sloganom GO BELGRADE – Beograd vas dočekuje otvorenog srca, Turistička organizacija Beograda nastupa na jubilarnom, 40. Sajmu turizma i predstavlja turističku ponudu srpske prestonice.\nPosetioci će imati priliku da se upoznaju sa segmentima turističke ponude Beograda, koja će biti predstavljena kroz različite tematske celine.\n„Beograd grad budućnosti“ biće predstavljen kroz ilustraciju Kule Beograda, budućeg hotela Sent Ridžis, maketu projekta Beograd na vodi, kao i novih tehnologija koje se koriste u cilju promocije glavnog grada. Posebna atrakcija biće „photo point“, fotografisanje sa antičkom boginjom Hekatom, kao i „virtuelni kutak“ za šetnju kroz beogradske atrakcije pomoću VR naočara.\nPrvog dana održana je promocija velike nastupajuće sportske manifestacije Euro League Final Four, zatim prezentacija projekta za osobe sa invaliditetom „Beograd za sve“, nautičkog turizma kroz prezentaciju pod nazivom „Beograd sa naših reka“, i promocija turističke ponude opštine Vračar.\nU petak, drugog dana sajma, posle prezentacije Beograda na vodi, Turistička organizacija Beograda je okupila i ugostila saradnike iz regiona. Program je izveden pod nazivom „Beograd vas očekuje otvorenog srca“, a u njemu su naši glumci, uz muziku i degustacije, izvesli skadarlijske angedote. Usledila je i prezentacija projekta turističkih šetnji pešačkim zonama u starom jezgru Beograda, namenjena turističkim vodičima i agencijama, zatim letnjeg umetničkog turističkog programa „Pod krošnjama topčiderskog platana“, kao i festivala Guitar Art Fest.\nSubota, 24. februar na štandu TOB-a je rezervisana za prezentacije beogradskih manifestacija, atrakcija i turističkih programa, među kojima su: Despotovi dani, Rakija tura, novi turistički proizvod Čoko mapa, Pivska tura, Segvej tura, tura Od srca grada do Avale, Avalski toranj, razgledanje otvorenim autobusom BS turs, razgledanje helikopterom, projekat parkiraj i bicikliraj. Muzički trio „Balkanske žice“ će izvesti instrumentalnu muziku, uslediće promocija vodiča „Belgrade Shopping Guide“ i turističke ponude opštine Vračar.\nPoslednjeg sajamskog dana, na štandu TOB biće predstavljen Javni akvarijum i tropikarijum Beograda kroz mini eksponatsku postavku, zatim manifestacije Beogradski noćni market, Serbika, Belgrade Bar Show, Rakija Fest, Despotovi dani, kao i turistička ponude opštine Vračar.\nSekretarijat za privredu Grada Beograda na bini u nali 4 organizovaće predstavljanje turističke ponude svih beogradskih opština.\nOd pratećih događaja, treba izdvojiti predavanje Markus Li-ja, stručnjaka za turističko tržište NR Kine, koji je gost na ovogodišnjem 40. Međunarodnom sajmu turizma u Beogradu u organizaciji Turističke organizacije Beograda.


Samoopredeljenje sa Hanom u Briselu | KoSSev\n"Delegacija (pokreta Samoopredeljenje, prim.red.) naglasila je spremnost da se ubrza napredak integracije zemlje ka EU, sa posebnim fokusom na ekonomski razvoj koji stvara zapošljavanja i ublažava socijalne nejednakosti," saopštilo je Samoopredeljenje.\nSa visokim evropskim zvaničnikom, lideri pokreta za koji se sve više spekuliše da bi mogao da se nađe u budućem sazivu kosovske vlade, odnosno, da dobijaju sve snažniju podršku biračkog tela - razgovarali su i o potrebi da se "pokrene dijalog sa manjinama na Kosovu, posebno sa srpskom manjinom; o integraciji kroz ekonomski razvoj, gde će jednakost građana biti vodeći princip".\nHan je, sa druge strane, kako se navodi, izrazio spremnost za nastavak saradnje sa novom vladom Kosova i istakao značaj njenog brzog formiranja.\nTokom svoje posete Briselu, Kurti, Imeri i Ahmeti razgovarali su sa poslanicima u Evropskom parlamentu, među njima i sa Tanjom Fajon.\nNa vanrednim parlamentarnim izborima, Samoopredeljenje je osvojilo 32 poslanička mesta u kosovskoj skupštini, i druga je stranka sa najvećim brojem glasova - posle koalicije PDK-AAK-Nisma, a kandidat ovog pokreta za premijera Kosova, Aljbin Kurti, je početkom nedelje predstavio platformu od devet tačaka za dijalog sa Beogradom.


Vesti iz BCBP, Doprinos građanskog društva planiranju razvojne pomoći namenjene Srbiji\nVaša lokacija / Beogradski centar za bezbednosnu politiku / Aktivnosti / Vesti iz BCBP / Doprinos građanskog društva planiranju razvojne ... /\nBeogradski centar za bezbednosnu politiku, kao vodeća organizacija za oblasti pravde i unutrašnjih poslova u okviru Sektorskih organizacija civilnog društva (SEKO mehanizam), od osnivanja ove platforme učestvuje u aktivnostima koje se tiču programiranja, praćenja i evaluacije razvojne pomoći iz Instrumenta za pretpristupnu pomoć (IPA i IPA II fondovi Evropske unije) i drugih bilateralnih donatora zainteresovanih za oblast vladavine prava. Uz učešće ostalih 16 organizacija koje su u okviru SEKO mehanizma aktivne u oblastima pravde i unutrašnjih poslova, u toku 2018. godine sprovedene su sledeće aktivnosti:\nMinistarstvo za evropske integracije sredinom 2018. pokrenulo je konsultacije u vezi sa izradom novog Višegodišnjeg planskog dokumenta za period 2019-2025. godine. Ovaj dokument ima za cilj da precizira nacionalne prioritete i mere razvoja u kojima će sufinansiranje iz razvojne pomoći imati najveći uticaj, sve do 2025. godine kada je, u skladu sa novom Strategijom za Zapadni Balkan Evropske unije, predviđen i okvirni datum da Srbija dobije punopravno članstvo u EU. U okviru priprema za izradu ovog dokumenta predstavnici SEKO konzorcijuma za oblasti pravde i unutrašnjih poslova prisustvovali su uvodnom sastanku 11. juna 2018. na kome su predstavljeni prioriteti Republike Srbije i okviran plan za izradu uz učešće predstavnika građanskog društva. Predstavnici SEKO za vladavinu prava i unutrašnje poslove uzeli su učeće na sastancima Sektorskih radnih grupa (SRG) za ove oblasti, koji su održani 18-19. jula 2018. u hotelu Metropol Palace.Radni sastanci SRG imali su za cilj da omoguće diskusiju o predlogu šire liste sektorskih specifičnih ciljeva i mera koje su definisane na osnovu sveobuhvatne analize nacionalnog i podnacionalnog strateškog okvira, strateškog okvira EU i međunarodnih razvojnih partnera, kao i analize relevantnih statističkih podataka i konsultacija održanih sa partnerima na nacionalnom nivou. Akcenat sastanka bio je na predstavljanju rezultata analize i konsultacija, kao i diskusija o identifikovanim sektorskim ciljevima i merama koji bi trebalo da omoguće usmeravanje međunarodnih razvojnih sredstava na sufinansiranje prioritetnih sektorskih reformi. U ovkiru ovog procesa, oOrganizacije civilnog društva će u okviru ovog procesa dostaviti komentare na radnu verziju Višegodišnjeg planskog dokumenta krajem jula.\nDodatno, u periodu od februara do jula 2018. godine, predstavnik BCBP učestvovao je u evaluaciji sektorskog pristupa u IPA II (Evaluation of Sector Approach under IPA II), koje sprovodi Evropska komisija, u okviru koje je uzeo učešće u terenskoj misija evaluatora u Republici Srbiji za sektore Reforme drzavne uprave/javnih finansija i Pravde, te dostavio komentare na radnu verziju izveštaja. Cilj terenske misije je da se potvrdi doprinos sektorskog pristupa u IPA II kroz unapredjeno programiranje, bolje vlasništvo, poboljšana dostignuća u sektoru, kao i unapređen kvalitet učešca civilnog društva u ovom procesu.\nPored ovoga, predstavnik BCBP učestvovao je i u evaluaciji koju je Evropska komisija sprovela u okviru svoje podrške sektoru vladavine prava u zemljama susedstva i kandidatima i potencijalnim kandidatima (Evaluation of EU support to Rule of Law in neighbourhood countries and candidates and potential candidates of enlargement 2010-2017), u okviru koje je sprovedena terenska misija evaluatora u Republici Srbiji. Nalazi i preporuke ove evaluacije biće korišćeni prilikom programiranja i sprovođenja EU podrške u sektoru vladavine prava. Terenska misija bila je u poseti Srbiji uz period 2-6. jula tokom koje je predstavnik BCBP u intervjuu sa evaluatorima predstavio domete reformi u okviru oblasti pravde iz ugla građanskog društva.\nSEKO za oblast pravde dobio je početkom tekuće godine novu članicu, Inicijativu za prava osoba sa mentalnim invaliditetom (MDRI-S). Ova organizacija osnovana je kao neprofitna nevladina organizacija uz podršku međunarodne organizacije Disability Rights International (DRI) koja je prepoznala potrebu za stalnim prisustvom i jačanjem pokreta za prava osoba sa invaliditetom u Srbiji. MDRI je u potpunosti posvećena zaštiti i promociji ljudskih prava osoba sa intelektualnim i mentalnim teškoćama te ostvarenju njihove pune uključenosti i učešća u društvu. Posebnu pažnju posvećuje deci i odraslim osobama koje se nalaze pod rizikom ili već borave u institucijama socijalne zaštite i psihijatrijskim bolnicama, s obzirom da oni čine najugroženiju i najmarginalizovaniju grupu.\nPovezane teme:SEKO, ipa fondovi, ocd, organizacije civilnog društva, organizacije civillnog društva, organizacija civilnog društva


Privredna delegacija Republike Srpske u poseti Ruskoj Federaciji | TIK RF\nPrivredna delegacija Republike Srpske u poseti Ruskoj Federaciji\nPrivredna komora Republike Srpske je u saradnji sa Trgovinsko-industrijskom komorom Njižegorodske oblasti organizovala posetu privredne delegacije Republike Srpske Ruskoj Federaciji, u periodu od 14. do 19. oktobra 2012. godine.\nDelegaciju Republike Srpske činilo je 25 članova, a osim privrednika, u delegaciji su bili i pomoćnik ministra za trgovinu u Vladi RS, Dušanka Tegeltija, predsednik i potpredsednik Privredne komore Republike Srpske, Borko Đurić i Mihajlo Vidić i direktor PKRS, Dragica Ristić.\n15. oktobra delegacija se sastala sa direktorom Predstavništva Republike Srpske u Moskvi, Duškom Perovićem i dobila korisne informacije o mogućnostima saradnje sa ruskim privrednicima. Istog dana održan je i sastanak u Trgovinsko-industrijskoj komori Ruske Federacije, koji je vodio Vladimir Padalko, direktor Departmana za odnose sa inostranstvom i rad sa poslovnim savetima TIK RF. Na ovom sastanku ukratko su predstavljene komore Ruske Federacije i Republike Srpske, potencijali Republike Srpske i mogućnosti investiranja u Republiku Srpsku, a govorilo se i o razvoju odnosa između Ruske Federacije i Republike Srpske, sa posebnim osvrtom na značaj zajedničkih energetskih projekata, kao što su TE Ugljevik i Južni tok.\n17. i 18. oktobra delegacija Republike Srpske boravila je u Nižnjem Novgorodu, centru Njižegorodske oblasti, koja je po privrednim potencijalima jedna od najbogatijih oblasti u RF i u kojoj uspešno posluje značajan broj velikih kompanija iz svih oblasti privrede, kao i malih privrednih društava.\nNa sastanku u TIK Njižegorodske oblasti predstavnici delegacije Republike Srpske prezentovali su potencijale svoje zemlje, sa akcentom na turizam, kao i mogućnosti za investiranje u prioritetne sektore Republike Srpske. Takođe su održani bilateralni susreti privrednika iz Republike Srpske sa privrednicima Njižegorodske oblasti, na kojima su uspostavljeni značajni poslovni kontakti. Nakon sastanaka u komori, delegacija se susrela sa direktorima velikih kompanija zainteresovanih za mogućnosti investiranja u Republiku Srpsku, a predstavnici nekoliko kompanija iz Republike Srpske posetili su ruske firme zainteresovane za poslovnu saradnju. Između komora Republike Srpske i Njižegorodske oblasti potpisan je Ugovor o saradnji i dogovorena uzvratna poseta predstavnika TIK Njižegorodske oblasti Republici Srpskoj u proleće 2013. godine.


Tabak:Manji pad BDP Srbije nego zemalja ZB i CEE – Studio B\nTabak:Manji pad BDP Srbije nego zemalja ZB i CEE\nTabak:Manji pad BDP Srbije nego zemalja ZB i CEE Tanjug\nObjavljeno: 01.10.2020. 13:38 Izmenjeno: 01.10.2020. 20:51\nSrbija je definitivno imala značajno manji pad BDP-a u prvoj polovini godine, nego ostale zemlje Zapadnog Balkana i Centralne i Istočne Evrope, ekskluzivno za Tanjug kaže glavni ekonomista EBRD-a za region Peter Tabak\nTabak takođe ne isključuje mogućnost da Srbija bude među vodećim zemljama u Evropi po privrednom rastu u 2020.\nOn, međutim, ukazuje da se to ne može u ovom trenutku sa sigurnošću znati zbog nepredvidivih okolnosti vezanih za kovid:\n„Ne isključujemo tu mogućnost, ali će to zavisti od više faktora vezanih za epidemiju korona virusa, koje trenutno ne možemo u potpunosti da predvidimo“, rekao je Tabak.\nPovodom objavljivanja septembarskog Izveštaja EBRD-a o regionalnim ekonomskim izgledima, te podatka da je pad srpskog BDP u prvoj polovini godine 0,6 odsto, stručnjak EBRD kaže da je ta banka zadržala svoju raniju prognozu da će Srbija imati najmanji pad BDP-a u regionu od 3,5 odsto ove godine.\n„Ipak, za sledeću godinu smo revidirali prognozu na tri odsto (u odnosu na ranijih šest odsto) rasta BDP-a Srbije“, naveo je Tabak dodajući da su to uradili zbog vraćanja epidemije kovida 19 u mnogim zemljama koje su važni izvozni partneri Srbije.\nNapominje da i dalje istražuju negativne efekte epidemije korona virusa u prethodnim mesecima u Srbiji, koji bi mogli da imaju negativne efekte na ekonomski oporavak.\nEBRD je u izveštaju po pitanju prognoze rasta BDP-a za 2021. smanjio procene svim ekonomijama u regonu zbog neizvesnosti i negativnih rizika vezanih za potencijalno pooštravanje mera socijalne distance usled razbuktavanja virusa Kovid-19 kako u domaćim okvirima, tako i u zemljma ključnim trgovinskim partnerima.\nPrimetio je da trenutno nema oštrih mera, ali da je i dalje ograničeno kretanje ljudi, što će svakako uticati na ekonomiju.\nTabak ističe da je Srbija imala manji pad BDP-a u prvoj polovini godine zbog više faktora i da je najveći uticaj na to imao relativno veliki program pomoći vlade i to što je na vreme donet.\nReč je o paketu koji je vredan oko 10 odsto BDP-a zemlje, istakao je Tabak dodajući da su na manji pad BDP-a Srbije uticali i pozitivni prošlogodišnji efekti, ali i snažne javne investicije i potrošnja u prvoj polovini 2020. godine.\nKako navodi, državni paket pomoći privatnom sektoru je bio sveobuhvatan i fokusiran na kratkoročne mere pomoći prviredi i u okviru njega je pomognuto kompanijama da mogu da isplate minimalne zarade, obezbeđena garantna šema za mala i srednja preduzeća, pomoć upućena određenim specifičnim sektorima, zatim novčana pomoć građanima i drugo.\n„Te važne mere su pomogle odmah i ublažile efekte krize“, ocenjuje Tabak, iako su, kako dodaje, neke mere možda mogle da budu bolje targetirane i usmerene ljudima kojima je pomoć najviše potrebna.\n„Ali, svekupupno, paket je bio veliki i obezbedio je značajnu pomoć sprskoj ekonomiji“, naglasio je Tabak.\nSrbija je, kaže, dobro startovala u prvoj polovini godine i već se u nekim sktorima vidi oporavak, na primer u maloprodaji i industriju.\nTabak dodaje da je, ipak, turizam još dosta pogođen uprkos velikoj potrožnji domaćih turista, tako da se u toj grani privrede ove godine ne očekuje potpuni oporavak.\nStručnjak EBRD kaže Tanjugu da dobar potencijal za razvoj u srpskoj privredi imaju pojedini tradicionalni sektori, kao što je poljoprivreda, ali i neki novi kao što je IT, gde Srbja ima snažan rast izvoza i veliki potencijal za dalji razvoj.\nDodaje da je rastu IT industrije u Srbiji doprinelo dobro poslovno okruženje, što je postignuto promenom određenih zakona koji su omogućili bolje uslove za razvoj startap preduzeća.\nPrema njegovim rečima, najvažnije je da se sada sprske vlasti fokusiraju na budućnost i da se nastave reforme kako bi Srbja postala još atkrativnija za strane i domaće investitore.\nTabak kaže da će doći zbog pandemije do preraspodele u proizvodnji i organizaciji velikih dobavljačkih lanaca u Evropi, što bi Srbija i druge zemlje na Zapadnom Balkanu mogle da iskoriste pošto su geografski bliže zapadnim zemljama.\n„Srbija je sve atraktivnija i njeno biznis okruženje je sve bolje. Važno je sada da se država fokusira na smanjenje birokratije, da unaprediti sistem poreza, kao i efikasnost javne administracije“.\nPosebno je ukazao da bi trebalo unaprediti upravljanje državnim preduzećim za koje kaže da su važni igrači u sprskoj ekonomiji, koji su važan servis privatnom sektoru.\nGojković: Borba protiv mafije poruka da za njih nema mesta


Nova školska godina donosi i novi, osmi ciklus „Telenor Brzinom do zvezda” - ITNetwork\nHome BIZNIS I ZABAVA\tNova školska godina donosi i novi, osmi ciklus „Telenor Brzinom do zvezda”\nTelenor, u saradnji sa Srpskim Atletskim Savezom, tradicionalno nastavlja sa projektom „Brzinom do zvezda”, kroz organizaciju trka za decu trećeg i četvrtog razreda osnovnih škola. Ove jeseni startuje osmi ciklus sa ciljem da u projektu učestvuje još više dece i da se kroz igru i zabavu okrenu zdravijem životu i sportu.\n„Svake godine raste broj dece i gradova koji žele da učestvuju u projektu „Telenor Brzinom do zvezda“, što govori o značaju promocije sporta u školama i među decom. Ove jeseni imamo rekordan broj prijavljenih gradova, čak 62, a osmi ciklus već je počeo u nekoliko beogradskih opština. Sport pomaže deci da osnaže svoje psihičko i fizičko stanje, da upoznaju nove drugare, ali i nauče šta je to fer plej, da porade na svom samopouzdanju, sve kroz igru i smeh. Ovde nije cilj postići najbolji rezultat, već kroz druženje razviti zdrave, životne navike”, rekla je Marija Vujanić, direktorka komunikacija i održivog razvoja u Telenoru.\nDeca iz 62 grada i opštine takmičiće se da osvoje nagradu najbrže devojčice, odnosno najbržeg dečaka u ovogodišnjem, osmom ciklusu. U pripremnoj fazi organizuju se testiranja po školama, zatim se sprovode kvalifikaciona opštinska i gradska takmičenja na otvorenom prostoru u trčanju na 30-40 metara, gde će najboljih osam dečaka i osam devojčica izboriti plasman u narednu rundu, a to je veliko Telenor super finale. Tokom takmičenja biće primenjene sve epidemiološke mere koje su donete od strane Vlade Republike Srbije i usaglašene sa lokalnim kriznim štabovima.\n„Kada radite nešto iskreno, posvećeno, kvalitetno i ambiciozno – rezultat toga ne može da bude loš. Prepoznati od strane Ministarstva omladine i sporta i Sportskog saveza Srbije, Srpskom atletskom savezu i projektu „Telenor Brzinom do zvezda“, dodeljena je velika čast da otvori 10. Sajam sporta. Početak osmog ciklusa ’’doneo’’ je povećanu zainteresovanost škola učesnika za čak 60 odsto (u prvih 5 takmičenja), prepoznati smo od strane velikog broja institucija i lokalnih samouprava i od proleće ako to uslovi dozvole, izlazimo i Van granica Republike Srbije”, rekao je Nemanja Ilić, koordinator projekta.\nBeogradsko finale Brzinom do zvezda održaće se sredinom marta 2022. godine u Štark Areni, dok će veliko „Telenor super-finale Brzinom do zvezda“, biti održano u Beogradu u junu 2022 godine.\nSve dodatne informacije o takmičenjima i pobednicima mogu se naći na portalu www.brzinomdozvezda.rs\nNova školska godina donosi i novi, osmi ciklus „Telenor Brzinom do zvezda” was last modified: 15 oktobra, 2021 by ITN Team\nPripremite se da podignete nivo svoje kreativnosti...\nGoogle Workspace dostupan za tri milijarde korisnika\nBinance Bahrain dobija licencu kategorije 4 za...\nCambridge Analytica je prošlost: Zuckerberg i Facebook...\nCrvena zvezda pokrenula šahovsku Biznis ligu\nDIGITAL 2021 – Digitalni aktivizam je pravac...\nFestival karijere „Tvoja šansa“


Gardijan predstavio Kiša uz rame sa Džojsom, Kafkom... - Vijesti.me\nPOREĐENJA SA VELIKIM\nGardijan predstavio Kiša uz rame sa Džojsom, Kafkom...\nPauer Kiša predstavlja kao jednog od najznačajnijih evropskih pisaca poslije Drugog svetskog rata\nU okviru svog književnog serijala o kratkim pričama, britanski list „Gardijan“ predstavio je 2. avgusta pisca Danila Kiša, svrstavajući ga rame uz rame sa velikanima svjetske književnosti, prenosi B92.\n„U ’Času anatomije’, eseju dužine knjige objavljenom 1978. godine, jugoslovenski pisac Danilo Kiš podijelio je istoriju kratkih priča u dvije ere – prije Borhesa i poslije Borhesa. Imajući ovo na umu, poslednje dvije zbirke priča koje je Kiš objavio tokom života, ’Grobnica za Borisa Davidoviča’ i ’Enciklopedija mrtvih’, predstavljaju zadivljujući doprinos fikciji poslije Borhesa, postavljajući se negdje između imaginacije i zacementirane realnosti dokumentovanog“, piše Kris Pauer.\nU članku se posebno ističe način na koji Kiš obrađuje realnost i sirove, istinite činjenice, zbog čega ga porede sa Džemsom Džojsom, Brunom Šulcom i Francom Kafkom, koji su i imali uticaj na Kiša.\nNavodi se da je Kiš vjerovao da književnost mora „ispraviti“ istoriju, jer je ova druga suviše uopštavajuća. Posebno mjesto zauzima analiza djela „Grobnica za Borisa Davidoviča“ kao i predstavljanje piščeve biografije.\nKišovu opčinjenost realnošću, autor teksta nakon detaljnog objašnjenja ilustruje citatom iz knjige „Savjeti mladom piscu“: „Ne veruj u statistike, u cifre, u javne izjave: stvarnost je ono što se ne vidi golim okom.“\nPauer Kiša predstavlja kao jednog od najznačajnijih evropskih pisaca poslije Drugog svetskog rata, objašnjavajući da je njegova reputacija u anglosaksonskim zemljama na nezavidnom nivou.\nZanimljivo je i da trećina stanovnika Srbije ne zna ko je Danilo Kiš, niti su čitali njegove knjige. Ovaj podatak rezultat je istraživanja „Kulturne prakse građana Srbije“, čiji su rezultati krajem prošle godine saopšteni u Zavodu za proučavanje kulturnog razvitka u Beogradu.\nGardijanov književni serijal o kratkim pričama, u kojem je svoje mjesto našao i Kiš, predstavio je brojne klasike svjetske književnosti, od Đovanija Bokača do Ernesta Hemingveja, Džemsa Džojsa, Reja Bredberija...\nDrugog svetskog rata no commnet


Mandić i Kluge: Razgovor o nastavku suradnje u oblasti zdravstva - Federalno ministarstvo zdravstva: COVID19\nMandić i Kluge: Razgovor o nastavku suradnje u oblasti zdravstva\nObjavljeno: 05.05.2021 ; Ažurirano: 06.05.2021\nFederalni ministar zdravstva Vjekoslav Mandić i ravnatelj Svjetske zdravstvene organizacije za Europu Hans Henri P. Kluge, koji boravi u posjeti Bosni i Hercegovini, danas su u Sarajevu razgovarali o nastavku i jačanju suradnje u oblasti zdravstva, te o ulozi Bosne i Hercegovine u planu za zapadni Balkan.\nTijekom sastanka je razgovarano o prethodnom periodu borbe s COVID-19, te nabavci vakcina.\n„Smatram da su vlasti u Bosni i Hercegovini uradile sve što je u njihovoj moći jer nitko nije bio spreman na ovu pandemiju. Zdravstveni sustav u BiH nije kolabirao, kao što je bio slučaj u većim i jačim zemljama. Borba još nije gotova, ovo je maraton koji traje i trebaju nam zdravi zdravstveni i socijalni radnici kako bismo ovo prebrodili. Bosna i Hercegovina je prva zemlja koja je osnovala krizni tim u cijeloj regiji, što želim pohvaliti“ istaknuo je Kluge, te dodao kako bi za nekoliko dana u Bosnu i Hercegovinu trebala stići nova doza cjepiva.\n„Preko 100.000 doza Pfizer cjepiva dolazi u Bosnu i Hercegovinu i prije nego je planirano. U narednom periodu očekujemo više isporuka, kako bi se što prije cijepile najranjivije grupe“.\nMinistar Mandić je istaknuo kako je jako bitna podrška Svjetske zdravstvene organizacije u jačanju zdravstvenog sustava naše zemlje.\n„Izloženi smo stalnim pritiscima, te mislim da smo sačuvali zdravstveni sustav i da još uvijek možemo odgovoriti na ovu situaciju. Potvrdili smo da je neophodna suradnja sa Svjetskom zdravstvenom organizacijom, kako bismo unaprijedili zdravstveni sustav. Naša suradnja će se nastaviti i na području jačanja mentalnog zdravlja, edukacije suzbijanja zaraznih bolesti i djelovanja u kriznim situacijama. Očekujemo podršku Svjetske zdravstvene organizacije u ubrzanju dostave cjepiva, kroz EU i COVAX mehanizme“, dodao je Mandić.\nTijekom sastanka, ministar Mandić je istaknuo da je u planu izrada Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti, gdje bi se koristila dosadašnja iskustva tijekom pandemije, otklonile zakonske prepreke, te omogućilo učinkovitije upravljanje u kriznim situacijama, a u čemu je Svjetska zdravstvena organizacija spremna dati podršku.\nRavnatelj SZO za Europu Hans Henri P. Kluge je naglasio i da očekuje aktivan angažman Bosne i Hercegovine u regionu u oblasti mentalnog zdravlja, imajući u vidu da je BiH lider u ovoj oblasti.\nČelnici SZO su pozvali predstavnike Federalnog ministarstva zdravstva na samit o utjecaju COVID-19 na mentalno zdravlje, koji će u srpnju biti održan u Ateni.


KAKO SU POLITIČARI GLEDALI NA KORONA VIRUS Podcijenili snagu pandemije, pa im se OBILO O GLAVU - Srpskainfo\nKAKO SU POLITIČARI GLEDALI NA KORONA VIRUS Podcijenili snagu pandemije, pa im se OBILO O GLAVU\nPa i onda kada je pandemija otišla van granica Kine i došla do Evrope i tada je bilo mnogo nevjernih Toma kojima je virus bio smiješan i nije im padalo na pamet da naprave neke restriktivnije mjere kako bi se odbranili od virusa.\nTek kada se bolest počela rapidno širiti, a građani umirati, mnogima je postalo jasno da sa virusom nema šale. U opasnost od novog virusa nisu vjerovali ni građani, a ni mnogi političari.\nTako je američki predsjednik Donald Tramp uprkos upozorenjima naučnika, ali i CIA koja je vrlo brzo nakon što je virus počeo da se širi Kinom, upozorila da je riječ o potencijalnoj pandemiji, on te tvrdnje odbacio.\nTramp se čak ismijavao virusu nazvavši ga “kineskim virusom”, te je tvrdio kako se pretjeruje pričama da je opasan.\nPa i onda kada se korona virus pojavio na teritoriju SAD i postao ozbiljna opasnost, Tramp se požalio da ljudi iz centra za prevenciju zaraznih bolesti nepotrebno šire paniku izjavom da će virus promijeniti način života Amerikanaca.\nTrampu je najviše smetalo što to odbija potencijalne investitore, te je u početku čak pozivao građane da idu na posao navodeći kako ne “mogu ležati kod kuće” dok ekonomija propada.\nDanas kada broj oboljelih i umrlih rapidno raste, zbog čega se Amerika našla prva na ljestvici najpogođenijih zemalja korona virusom, Tramp uviđa da je pretjerao sa svojim ranijim izjavama.\nNišta manje skeptičan prema korona virusu nije bio ni britanski premijer Boris Džonson, koji je čak javno govorio kako ne namjerava odustati od rukovanja sa ljudima, te negirao opasnost od zaraze korona virusom.\nČak je snimljen kako se u jednoj bolnici rukuje sa svima, uključujući i pacijente koji su pozitivni na koronu, zbog čega je ovih dana i sam završio u bolnici.\nKao ni Tramp, ni Džonson nije želio uvoditi restriktivne mjere u zemlju uzdajući se u “kolektivni imunitet”.\nTo je dovelo do toga da je Velika Britanija trenutno na šestom mjestu najpogođenijih zemalja na svijetu korona virusom, a uskoro bi mogla da postane evropski epicentar.\nVlast je u međuvremenu promijenila priču pa su pozvali građane da ostanu kod svojih kuća, zatvorili restorane, kafiće i uveli stroge mjere, slijedeći raniji primjer brojnih evropskih zemalja.\nNi predsjednik Srbije Aleksandar Vučić u početku nije bio zabrinut zbog virusa, pa je nakon što je utvrđen prvi slučaj virusa u državi poručio građanima kako nema mjesta panici, te da će nastaviti raditi isto kao i do tada, ali i da “nema namjeru nositi masku”.\nNajteži dan u vezi sa korona virusom je bio 10. februar, kada je umrlo 108 ljudi i to prevashodno u Kini, a tog istog dana više od 20.000 ljudi je umrlo od raka. Tog dana je bilo 25 puta više samoubistava, i isto toliko smrti od ujeda komaraca – rekao je tada Vučić, objašnjavajući zašto nema mjesta panici.\nSRPSKAINFO U FABRICI NAJTRAŽENIJE ROBE U DOBA KORONE Banjalučani snabdijevaju EU toalet papirom\nSAVJETI PSIHOLOGA ZA ŽIVOT U VRIJEME KORONE Kako sa malom djecom organizovati RAD OD KUĆE\nUbrzo je shvatio da je virus itekako opasan, a Srbija je u međuvremenu zatvorila svoje granice, uvela policijski čas i nalazi se među državama koje imaju najrestriktivnije mjere u borbi protiv korona virusa.\nSkepticizam prema novom virusu imali su i brojni drugi političari u region i svijetu sve dok bolest nije zakucala na njihova vrata.\nNe brinu zbog korone\nTrenutno jedina zemlja u Evropi koja ne brine o korona virusu i nije uvela nikakve mjere jeste Bjelorusija.\nNjen predsjednik Aleksandar Lukašenko, uprkos širenju virusa, tvrdi da je riječ o “masovnoj histeriji”. On je čak predložio građanima da piju više votke kako bi se zaštitili od virusa.\nBelorusija, koja ima oko devet i po miliona stanovnika, ima preko 2.500 zaraženih korona virusom, dok je do sada umrlo više od 26 osoba.\nPolitika Donald TrampismijavanjeKorona viruspandemija\nNAJTEŽI UDAR U ISTORIJI SAD Tramp: Pandemija je gora od terorističkog napada 11. septembra


ISKORISTIO ŠANSU: Rikardo pobednik VN Kine u Šangaju! -\nFetel je sigurno vozio i stekao prednost nad Botasom, koji je na četiri sekunde uspeo da se “odlepi” od Verstapena. Hamilton se zatim putem radija izvinio svojoj ekipi zbog lošijeg starta i gubitka pozicije, a od 18. kruga vodeći vozači su počeli da odlaze na zamenu guma.\nU 43. krugu Verstapen je u pokušaju da ga obidje, udario u Fetela, koji je pao na šesto mesto, a ubrzo ga je obišao i Hulkenberg, pa je vozač Ferarija pao na sedmo. Fetel je zatim putem radija rekao “da ne mora ništa da kaže” povodom tog manevra Holandjanina, protiv kojeg je odmah pokrenuta istraga.\nKomentari na "ISKORISTIO ŠANSU: Rikardo pobednik VN Kine u Šangaju!"


Vesti Cuprija - Rad "na crno" - na licu mesta do 100.000 RSD\nRad "na crno" - na licu mesta do 100.000 RSD\nĆuprija -- Inspektori rada Odseka inspekcije rada za Pomoravski upravni okrug u Jagodini, pozvali su građane da prijave "rad na crno".\nOni ističu da je u prvom tromesčju ove godine na području Pomoravskog okruga, koga čine Grad Jagodina i opštine Chuprija, Despotovac, Paraćin, Svilajnac i Rekovac zatečeno 187 lica na radu "na crno" i otkriveno pet neregistrovanih privrednih subjekata".\n"U 130 delimičnih inspekcijskih nadzora iz radnih odnosa, od 1032 zatečena lica na radu, na radu "na crno", bez zaključenog ugovora u smislu Zakona o radu, bilo je 187 lica", rekla je šef Odseka Marina Stanić.\nOdmah posle kontrole inspektora poslodavaci su sa 167 lica zasnovali radni odnos, istakla je ona.\n"Podaci pokazuju da je prisustvo inspektora rada na terenu veoma neophodno, kao i da trend angažovanja bez pravnog osnova postoji, ne jenjava, a ovo iz razloga što je na tržištu rada i kapitala prisutna velika fluktuacija kako potreba za radnom snagom tako i pojava novoregistrovanih poslodavaca ili statusna promena poslodavaca", rekla je Stanić.\nStanić je istakla da je i "dalje izražena pojava rada "na crno" u oblasti građevinarstva, naročito kada građevinarstvo više nije sezonska delatnost, zatim u oblasti trgovine, ugostiteljstva i usluga".\nUpravo iz tih razloga "akcenat u radu insektora i nadalje, u narednom periodu, biće, pre svega suzbijanje sive ekonomije, odnosno, nakon stupanja na snagu Zakona o inspekcijskom nadzoru, priorite je kontrola neregistrovanih privrednih subjekata odnosno obavljanje svih vrsta delatnosti van legalnih tokova", objasnila je Stanić.\nOna je potsetila poslodavce da su "u smislu Zakona o radu, u obavezi da primerak, fotokopiju ugovora o radu ili drugi ugovor o radnom angažovanju, drže u prostoru u kome se obavlja delatnost, neka je to i gradilište, a ukoliko to nije tako, poslodvacu se na licu mesta izriče mandatna kazna od 50.000 dinara za preduzetnika, a za pravno lice 100.000 dinara, kao i za odgovorno lce u pravnom licu 10.000 dinara, uz mogućnost da polovinu kazne plati u roku osam dana".\nStanić je istakla da je novina u radu inspektora rada "elektronski pristup Centralnom registru, što u mnogo čemu olakšava rad".\nInspektor na trenu uz pomoć tablet uređaja ima uvid u bazu podataka o licima koja su prijavljena na obavezno socijaono osiguranje, objasnila je Stanić i istkla da "na ovaj način sama kontrola traje mnogo kraće, a inspektori svoj posao završavaju na terenu, a ne u kancelariji".\nU Odseku inspekcije rada u Jagodini radi šest inspektora rada, u oblasti radnih odnosa četiri i dva iz oblasti kontrole Zakona o bezbednosti i zdravlju na radu.


Fudbalski savez Beograda obeležava 97 godina od osnivanja | Fudbalski savez Beograda\n16. Memorijal "Pera Jocić" - selekcija FS Beograda (2003) pobednik!\nFudbalski savez Beograda obeležava 97 godina od osnivanja\nPre 97 godina na današnji dan osnovan je Fudbalski savez Beograda. Tog 12. marta 1920. godine održana je Osnivačka skupština BEOGRADSKOG LOPTAČKOG PODSAVEZA (BLP). U dvorani kafane "Slavija" bilo je četrdesetak delegata koji su izabrali prvu upravu na čelu sa profesorom Dragutinom Kostićem, kao prvim predsednikom. BLP je bio najveći i po broju klubova i po teritoriji koju je "pokrivao", a brzo je stekao veliki autoritet u tadašnjoj Jugoslaviji.\nOd tog dana počela je da se razvija jedna značajna sportska institucija koja je danas Fudbalski savez Beograda onakav kakav ga svakodnevno možete videti u Deligradskoj 27 na trećem spratu zgrade GCFK "Stari DIF" i čija je adresa nekoliko decenija unazad jedan od sinonima beogradskog, posebno amaterskog, fudbala. U proteklih devedesetsedam godina fudbalski savez našeg najvećeg i glavnog grada razvijao se kako po broju svojih članova, tako i po načinu svog rada i uloge u fudbalskom sportu, a u ovom trenutku kada ga još 1095 dana deli od zlatnog jubileja - stogodišnjice od osnivanja, je izrastao u modernu sportsku instituciju od značaja i sa velikim ugledom koji uživa ne samo u fudbalskoj Srbiji već i izvan granica naše zemlje.\nPo broju svojih članova, posebno njihovom kvalitetu u svakom smislu, po načinu na koji funkcioniše i po onome što su rezultati rada kroz organizaciju takmičenja, administrativne poslove, akcije koje organizuje i strukturi koja ga čini Fudbalski savez Beograda je ponos sportskog i fudbalskog Beograda i Srbije. Posebno se FS Beograda ponosi svojim savremenim Fudbalskim centrom na Adi Ciganliji koji iz dana u dan izrasta u značajni beogradski sportski objekat i to sportski objekat kakvim se može pohvaliti mali broj sličnih sportskih organizacija.\nRad sastavnih delova FSB, strukovnih organizacija sudija i trenera je doveo do činjenice da su to organizacije koje su uzor srodnim strukovnim organizacijama u ostalim regionima FS Srbije. Cela armija sportskih radnika koji tokom sezone nesebično i sa najvećom ozbiljnošću doprinose kvalitetu takmičenja na teritoriji FS Beograda takođe je dala svoj ne mali doprinos da danas možemo da Fudbalski savez Beograda opišemo ovako kako smo ga i opisali na njegov 97. rođendan.\nSvoj dan - 12. mart Fudbalski savez Beograda obeležava radno, posvećujući ga početku prolećnog dela takmičenja u svojim ligama za sezonu 2016/2017.


Sve manje interesovanje građana za serološko testiranje na korona virus - juGmedia\nSve manje interesovanje građana za serološko testiranje na korona virus\nProkupčani su sve manje zainteresovani za serološko testiranje na kovid 19, pa se kovid ambulanti dnevno javi samo par građana, saopštili su iz prokupačkog Doma zdravlja.\n“U poslednjih nedelju dana imamo par ili ni jednog pacijenta dnevno, koji na svoj zahtev, uglavnom rade brze, serološke testove na prisustvo virusa kovid 19, koji su im potrebni za putovanje u inostranstvo”, kazali su u toj zdravstvenoj ustanovi.\nPrema njihovim rečima donedavno je vladalo mnogo veće interesovanje za testiranje, naročito za brzi serološki test.\n„U to vreme veliki broj Prokupčana je odlučio da pred kraj leta iskoristi popuštanje mera i otputuje na letovanje u zemlje iz okruženja, naročito u Crnu Goru, pa se dnevno kod nas radilo i više od deset testova“, naglasili su u Domu zdravlja.\nKako su istakli, bez obzira na situaciju sa kovidom 19, koja se u Prokuplju može oceniti kao stabilna i bolja nego u drugim krajevima Srbije, vodi se mnogo računa o poštovanju mera zaštite od širenja virusa.\n„Na ulazu u Dom zdravlja radi se beskontaktno merenje temperature i dele se zaštitne maske, svima onima koji ih nemaju, a dolaze na lekarske preglede. Takođe, vrši se i trijaža pacijenata koji se prema potrebi upućuju određenim službama, odabranom lekaru ili lekaru specijalisti“, podvukli su u prokupačkom Domu zdravlja.\nFoto: Zvanični sajt Opštine Prokuplje\nU kući krio marihuanu, stabljike i semenke konoplja i tablete\nNovim Zakonom o Zaštitniku građana, koji su izradili stručnjaci ove institucije i koji bi uskoro trebalo da se nađe u skupštinskoj proceduri, predvideli…


Tragedija – Automobil sa troje mladih podleteo pod kamion, POGINULI NA LICU MJESTA! FOTO – Sandzaklive.rs\nTragedija – Automobil sa troje mladih podleteo pod kamion, POGINULI NA LICU MJESTA! FOTO\n0 1,690 1 minuta čitanja\nTroje mladih izgubilo je život u saobraćajnoj nesreći koja se danas dogodila na putu Šabac – Valjevo kod mesta Draginje.\nNa licu mesta poginuli su svi putnici u automobilu vozač A. N. (20) iz Osečine, devojka I. M. (20) iz Valjeva koja je sedela na mestu suvozača i još jedan mladić P. O. (21).\nNesreća se dogodila kada je vozač “pežo 307” valjevskih registarskih oznaka izgubio je kontrolu i prešao u suprotnu kolovoznu traku kojom se u tom trenutku kretalo teretno vozilo.\nPrizor na mestu nesreće je stravičan, vozilo je završilo u jarku pored puta a delovi automobila su rasuti po putu.\nOvo je druga teška saobraćajna nesreća u poslednjih nekoliko dana u kojoj su život izgubile mlade osobe. Podsetimo, u nedelju se na magistralnom putu Novi Pazar – Ribariće, u mestu Lukare, nedaleko od Novog Pazara, dogodila teška saobraćajna nesreća u kojoj su život izgubila četiri mladića.\nPostavljen bilboard protiv novogodišnjih praznika - "Jelka, Djed Mraz i Nova godina nisu dio islama i tradicije Bošnjaka"\nLjajić našao klub, Bešiktaš se otarasio gigantske plate!


Bazen pravi najbolji gulaš - juGmedia\nVLADIČIN HAN – Na takmičenju u pripemi gulaša u Vladičinom Hanu prvo mesto osvojila je ekipa Restorana „Bazen“. Oni su kao pobednici dobili pehar i kotlić. Drugo mesto zauzela je ekipa „Rile-Simograf“ a treće „Milan i Paja“ i osvojili po pehar i glinenu činiju za pripremu jela.\n„Ovo takmičenje je organizovano po prvi i nadamo se da će postati tradicionalno. Učestvovale su šest ekipe a ja sam za sve posetioce takmičenja, pripremio gulaš u velikom kazanu pa smo se uz muziku i jelo lepo družili“, rekao nam je Vladica Stanković, jedan od inicijatora ovakvog dešavanja.\nTakmičenje su na Sportslom centru „Kunjak“ zajedno organizovali Udruženje za zaštitu životne sredine „Poskok“, Sporstki savez Opštine Vladičin Han , Opština Vladilčin Han i sponzori.\nFOTO: Foto Fui\nPIROT - Obdukacija koju je obavio Zavod za sudsku medicine u Nišu potvrdila je da se Nikola Tomić (67) iz sela Tmeska otrovao pečurkama. (više…)\nProsečne neto zarađene, obračunate i isplaćene zarade u Jablaničkom okrugu u januaru mesecu ove godine iznosile su 39.964 dinara, 4,3 posto veće…


NALOG O NERIJEŠENIM SLUČAJEVIMA ČLANA 17 ZAKONA REPUBLIKE SRPSKE O KORIŠTENJU NAPUŠTENE IMOVINE, INTERNO RASELJENIM GRAĐANIMA BRČKOG I SLUČAJEVIMA VIŠESTRUKOG ZAUZIMANJA STAMBENIH JEDINICA OD STRANE JEDNE PORODICE | Brčko Supervision\nHome › Nalozi supervizora › NALOG O NERIJEŠENIM SLUČAJEVIMA ČLANA 17 ZAKONA REPUBLIKE SRPSKE O KORIŠTENJU NAPUŠTENE IMOVINE, INTERNO RASELJENIM GRAĐANIMA BRČKOG I SLUČAJEVIMA VIŠESTRUKOG ZAUZIMANJA STAMBENIH JEDINICA OD STRANE JEDNE PORODICE\nU skladu sa ovlaštenjima koja su meni data Arbitražnom odlukom od 14. februara 1997. godine; Dopunskom odlukom od 15. marta 1998. godine; u skladu sa Aneksima 6 i 7 Općeg okvirnog sporazuma za mir (GFAP), izdajem sljedeći Nalog:\n1. Općinska vlada Brčkog će, koristeći sve dostupne izvore informacija, istražiti sve slučajeve raseljenih porodica i predratnih građana Brčkog, koji zauzimaju ili polažu pravo na više od jedne stambene jedinice, na koje zakonski nemaju pravo. Općinska vlada će sistematski popisati i verificirati slučajeve višestrukog zauzimanja stambenih jedinica od strane jedne porodice u području supervizije, te preuzeti kontrolu nad stambenim jedinicama od onih kojima nisu zakonski dodijeljene. Opštinska vlada će mi do 13. novembra 1998. godine dostaviti pismeni izvještaj, uključujući imena, status (npr. predratni stanovnik Brčkog ili raseljena porodica), broj članova, kao i adrese relevantnih vlasništva, kao i broj riješenih slučajeva. Svi slučajevi višestrukog zauzimanja stambenih jedinica trebaju biti riješeni do 15. decembra 1998. godine.\n2. Općinska vlada će preduzeti neophodne korake da do 15. decembra 1998. godine vrati njihovim kućama sve nesrpske predratne stanovnike Brčkog koji su u toku rata bili deložirani iz svojih kuća, a koji su ostali da žive u Brčkom kod svojih rođaka i prijatelja.\n3. U skladu sa preporukama Odjela za ljudska prava Ombudsmana za Bosnu i Hercegovinu, u njihovom Specijalnom izvještaju od 9. aprila 1998. godine, u vezi sa sadržajem i primjenom člana 17 Zakona Republike Srpske o napuštenoj imovini (ZNI), općinska vlada će, uz pomoć Ministarstva za izbjeglice i raseljena lica Republike Srpske, riješiti pitanja vlasništva i stambena pitanja onih predratnih stanovnika Brčkog čiji slučajevi spadaju pod član 17 Zakona o napuštenoj imovini. Puno i nesmetano ostvarenje prava na vlasništvo nad njihovim kućama vlasnicima će biti vraćeno do 15. decembra 1998. godine.\n4. Općinska vlada će mi 13. novembra 1998. godine podnijeti izvještaj o progresu svih gore navedenih zadataka. Izvještaje o progresu će razmotriti komisija koju ću ja sazvati i njom predsjedavati u OHR-u Sjever. Komisija će dati prijedloge za daljnji rad. Komisija će ponovo biti sazvana 15. decembra 1998. godine, da bi se procijenilo pridržavanje ovog Naloga.\n5. Ovaj Nalog ni na koji način ne opoziva moju čvrstu predanost da se raseljena lica koja legalno stanuju u Brčkom ne deložiraju, ukoliko na raspolaganju nemaju razumno prihvatljiv alternativni smještaj. Odgovornost za pronalaženje razumno prihvatljivog alternativnog smještaja za ona raseljena lica i porodice na koje se odnosi ovaj Nalog u potpunosti leži na općinskoj vladi.\n‹ Nalog o povratku u neuseljenu imovinu u općini Brčko u Republici Srpskoj