Dodik ponovo predsjednik stranke | Omladinska organizacija "Korak Naprijed" Trebinje\nHome » Uncategorized » Dodik ponovo predsjednik stranke\nDodik ponovo predsjednik stranke\nMilorad Dodik danas je na Petom saboru Saveza nezavisnih socijaldemokrata ponovo izabran za predsjednika stranke.\nDodiku je funkcija predsjednika za naredne četiri godine jednoglasno potvrđena, javlja dopisnik Srne.\nZa mjesto predsjednika SNSD-a Dodik nije imao protivkandidata.\nU Istočnom Sarajevu u toku je Peti sabor SNSD-a na kojem, osim predsjednika stranke, treba da budu izabrani i članovi Glavnog i Nadzornog odbora, te statutarne komisije.\nDeklaracija o slobodnoj i samostalnoj budućnosti Srpske\nRepublika Srpska je samostalna država u okviru svojih granica i ima pravo, a još više obavezu raspraviti o ostvarivanju svojih interesa u BiH, navodi se u Deklaraciji “Republika Srpska – slobodna i samostalna budućnost i odgovornost”, koja je usvojena danas na 5. saboru SNSD-a u Istočnom Sarajevu.\nU Deklaraciji se predlaže da Narodna skupština Republike Srpske, kao najviši organ strane potpisnice svih aneksa Dejtonskog sporazuma, treba da donese odluke o samostalnosti Srpske kao načinu ostvarivanja njenog ustavnopravnog položaja u Dejtonskoj BiH.\nNa osnovu rezultata referenduma organi vlasti Republike Srpske, shodno ulozi strane utvrđene Aneksom četiri Dejtonskog sporazuma, predložiće Federaciji BiH mirno razdruživanje i obostrano istovremeno priznanje.\nU Deklaraciji SNSD predlaže se da se na prostoru BiH od tada samostalnih država formira unija država BiH sa otvorenim granicama, slobodnim kretanjem ljudi i robe.\nNakon utvrđivanja samostalnog statusa, Republika Srpska treba bez odgađanja da zatraži pristupanje EU, uz prihvatanje njenih pravnih tekovina.\n“U slučaju protivpravnih aktivnosti visokog predstavnika u BiH instrumentalizovanog pravosuđa, Republika Srpska treba da donese odluke o striktnoj primjeni Ustava BiH i Ustava Republike Srpske i odredi vremenske rokove za njihovo provođenje”, navodi se u Deklaraciji.\nU njoj se dodaje da će Republika Srpska zakonom regulisati koje će akte koje usvoje organi BiH primjenjivati na prostoru Srpske.\nPredlaže se da bude razmotrena analiza funkcionisanja, organizovanja i finansiranja BiH u dijelu nadležnosti koje nisu date Ustavom BiH.\nFBiH će biti ponuđeno da entiteti preuzimaju nepravno prenesene ustavne nadležnosti entiteta u ekonomskoj oblasti, vodeći računa o vremenskoj realnosti i putu BiH do punopravnog članstva u EU.\nU Deklaraciji SNSD-a ističe se da se nema pravo čekati dalje kršenje Dejtonskog sporazuma i urušavanje prava Republike Srpske, što izvjesno vodi njenom nestanku, a sve u ime, navodnih, evroatlantskih integracija.\nDalje se naglašava da održavanje neizvjesne budućnosti BiH ne može biti put Republike Srpske i da novim ustavom Srpska treba potvrditi i odbraniti svoju ustavnopravnu poziciju određenu Dejtonskim sporazumom i njegovim aneksima.\nU Deklaraciji su pozivaju politička i stručna javnost, nevladine organizacije, sindikati, strukovna udruženja, akademska zajednica, predstavnici međunarodne zajednice i svi drugi na ostvarivanje političke, ekonomske i socijalne odgovornosti na harmonizaciju i koordinaciju i prestanak protivpravnog protektorata oličenog u OHR-u, čime se BiH nepotrebno i štetno drži zarobljenom i onesposobljenom za unutrašnji dogovor.\nReferendum o statusu Srpske moguć 2018. godine\nPredsjednik SNSD-a Milorad Dodik rekao je danas da će, ukoliko do 2017. godine ne bude vidljivih elemenata stabilizacije i uvažavanja stavova Republike Srpske, te vraćanja njenih ingerencija u skladu sa Ustavom BiH, u 2018. godini biti predloženo Narodnoj skupštini da raspiše obavezan referendum o statusu Srpske.\n“Ustav i zakon Republike Srpske predviđaju referendum, jer mi ne provodimo referendum na nivou BiH, nego na nivou Republike Srpske”, pojasnio je Dodik.\nPrema njegovim riječima, ovo je stav SNSD-a koji je iznesen u Deklaraciji “Republika Srpska – slobodna i samostalna budućnost i odgovornost” oko kojeg mogu da se okupe i druge stranke i nevladine organizacije.\nDodik, koji je danas ponovo izabran za predsjednika SNSD-a, poručio je da BiH, da bi bila evropska, prvo mora biti Dejtonska i da nema evropske BiH bez dejtonske BiH.\nUsvojena Deklaracija o ekonomskom razvoju\nSNSD će inicirati da Republika Srpska, u okviru svojih nadležnosti, pokrene i provede reforme da bi poboljšala poslovno okruženje za domaće i strane investitore, navodi se u Deklaraciji o ekonomskom razvoju usvojenoj danas na Petom Saboru SNSD-a.\nSNSD je spreman na široku saradnju sa svim nivoima vlasti i međunarodnim institucijama u provođenju ekonomskih reformi i ubrzavanju procesu integracija u EU.\nMeđutim, neće čekati da rješenja za izlazak iz krize i napredak ekonomije dobije od međunarodne zajednice ili institucija BiH, navodi se u Deklaraciji.\n“Svi savjeti su dobrodošli, ali SNSD je svjestan da sami moramo tragati za vlastitim načinom prilagođavanja i jačanja domaće privrede da bismo obezbijedili povećanje investicija, povećanje zaposlenosti i brže i pravičnije rješavanje socijalnih problema, te raspored tereta prema ekonomskoj krizi”, navodi se u Deklaraciji.\nU ovom dokumentu se ističe da danas, kada je potrebno stimulativnije poslovno okruženje za strane i domaće investitore, međunarodna zajednica nema veliki interes, a ni potrebni autoritet za provođenje novog kruga reformi.\nNovi krug reformi mora dati šansu znanju, inovacijama, preduzetništvu i konkurenciji, treba ispraviti greške u procesu tranzicije, dati odgovore na izazove krize i doprinijeti promjeni privredne strukture i povećanju konkurentnosti domaće privrede.\n“Ako želimo upravljati vlastitim razvojem, gospodariti vlastitim resursima, povećati zaposlenost i standard stanovništva, stvarati i jačati srednju klasu, neophodno je podizanje konkurentnosti domaće privrede”, ističe se u ovom dokumentu.\nDa bi se to postiglo potrebna je nova strategija integrisanja resursa, znanja, tehnologije i tržišta, odnosno moderna strategija reindustrijalizacije koja će zaustaviti deindustrijalizaciju, poboljšavati privrednu strukturu, podsticati inovacije, obrazovanje činiti selektivnijim, integrisati nauku i privredu i otvarati nova i dobro plaćena radna mjesta.\nSNSD će, kako se navodi, posebnu pažnju posvetiti podsticanju slobode preduzetništva, stimulisanju primjene moderne tehnologije u proizvodnji, stimulisanju primjene inovacija u proizvodnji, podsticanju stvaranja klastera.\nPosebna pažnja biće posvećena i podsticanju promocije domaćih proizvoda na sajmovima u inostranstvu, kontroli održavanja konkurencije na domaćem tržištu, zaštiti domaćih proizvoda od nelojalne konkurencije i monopola.\nPeti Sabor SNSD-a održan je danas u Istočnom Sarajevu.\nPrevious: KAKAV CAR: Znaš da je vozaču busa pukao film kad ovo napiše na tabli\nNext: ABORTUS – IMENICA MUŠKOG RODA A STVAR ŽENSKOG IZBORA


Šta se može naučiti na besplatnoj radionici? Na radionici posvećenoj Airbnb platformi učesnici će saznati i naučiti ključne karakteristike i benefite koje ova platforma omogućava, kako da kreirajju Airbnb nalog i postave smještajni objekat, kako da optimizuju profil smještajnog objekta i da upravljaju recenzijama na profilu. Takođe na radionici će imati priliku da dobiju smjernice za kreiranje i postavljanje dobrih fotografija i da se upoznaju sa primjerima dobre prakse.\nPredavač na radionici o Airbnbu je Milan Stojković, vlasnik agencije Etourism Consulting, sa više od osam godina iskustva u edukaciji i radu na platformama koje su namijenjene turizmu, ugostiteljstvu i marketingu. Milan je stekao iskustvo u radu sa domaćim, ali i klijentima iz inostranstva, kao što su hoteli, turističke agencije, organizacije i udruženja, javne ustanove, pojedinci, pa čak i jedna evropska kraljevska porodica! Privržen je edukaciji i dijeljenju znanja, što kao nekadašnji profesor u turističkoj školi, tako i kroz brojne edukacije, seminare i konferencije. Trenutno je najviše angažovan na kreiranju online marketing strategija za klijente.\nDogađaj se realizuje u okviru USAID-ovog projekta „D-Tour: Unapređenje digitalnih veština za turističke objekte u Srbiji, Bosni i Hercegovini i u Crnoj Gori“ u saradnji sa ICT Hub-om i partnerima JS Guruom iz Bosne i Hercegovine i Digitalizuj.Me iz Crne Gore. U okviru projekta prethodno su organizovane tri radionice - „Booking.com za početnike“, „Booking.com – napredna radionica“ i „TripAdvisor - sve što treba da znate“.


- Nemački kancelar Gerhard Šreder i italijanski premijer Đulijano Amato rekli su učesnicima samita da promene u Ustavu SRJ diskriminišu Crnu Goru - izjavio je Šrederov diplomatski savetnik, Mihael Štajner. - Grupa osam izrazila je zabrinutost zbog nedavnog ustavnog puča u Jugoslaviji - naglasio je Štajner.\nOn je dodao da su Šreder i predsednik Francuske Žak Širak ukazali da je "obnova demokratije u Jugoslaviji u interesu Grupe osam i Evrope".\nRuski predsednik Vladimir Putin priznao je da politika predsednika SRJ Slobodana Miloševića, kao i nedavne promene jugoslovenskog Ustava, "predstavljaju problem", saopštila je nemačka delegacija u Okinavi. "Milošević predstavlja sve više problem za Putina", rekao je Mihael Štajner.\nŠtajner je precizirao da je, tokom žive diskusije o situaciji na Balkanu, predsednik Rusije Vladimir Putin jasno stavio do znanja da će se pridružiti pritisku najrazvijenijih zemalja Zapada na predsednika Miloševića da demokratizuje zemlju. Prema Štajnerovim rečima, Putin nije ni pokušao da traži razumevanje za Beograd, što je Moskva činila tokom kosovske krize.\nZvaničnici koji su zatražili anonimnost s odobravanjem su primetili da je Putin time nagovestio da Rusija više neće igrati na "slovensku kartu", odnosno potencirati slovensku i pravoslavnu bliskost sa SRJ.\n- Putin je želeo da kaže da je u Grupi osam i da nije spreman da igra ulogu na drugoj strani. Neće biti Grupe sedam i osmog koji želi da isposluje razumevanje za Miloševića - konstatovao je Štajner.\nU izjavi o Balkanu, Grupa osam izrazila je zabrinutost zbog ustavnih promena koje su Miloševiću otvorile vrata da vlada još osam godina, i podržala Vladu Crne Gore.\n"Veoma smo zabrinuti zbog motivacije koja stoji iza revizije jugoslovenskog Ustava i mogućih posledica. Pozivamo Vladu u Beogradu da se uzdrži od svake akcije koja bi mogla doprineti daljoj eskalaciji nasilja", navodi se u izjavi G-8.\nU ovom dokumentu ne pominje se doslovno predsednik Milošević, a neimenovani diplomati su rekli da je to, prošle nedelje na pripremnom sastanku šefova diplomatija G-8, zahtevao ruski ministar spoljnih poslova Igor Ivanov.\nDemanti SNV Kosova i Metohije\nTežak položaj Srba u Kosovskom Pomoravlju\n16:26h Albanski mediji nastavljaju da prozivaju Srbe za zločine\n16:47h Ko je ovaj čovek? Bogoljub Karić\n17:23h Drašković pozdravio odluku G8\n16:52h Lideri evropskih zemalja poručili sa Samita G8 u Japanu: Svet ne sme priznati rezultate izbora\n17:05h Izborni zakoni na dnevnom redu oba doma\n17:34h Miodrag Vuković (DPS) o saveznim izborima\n17:12h Posle najave da međunarodna zajednica neće priznati najavljene izbore opozicija pred dilemom\n17:47h Momir Bulatović, savezni premijer: Ustavne promene kao odgovor separatizmu\n17:52h Albanija otvorila kancelariju u Prištini\n18:12h Preminuo Dušan Štrbac\n18:04h Londonski"Sandej tajms" tvrdi: Karadžić tajno u Beogradu?\n22:28h Dodik sa Panićem\n22:30h Lipljani: Uništeni grobovi\n22:32h Branko Lukovac: Stavovi G8 predstavljaju punu internacionalizaciju problema


Istorija | NIS\nNIS > O nama > Istorija\nOd prvih koraka 1949. godine kada su se začeci jugoslovenske naftne privrede tek nazirali, razvila se uspešna energetska kompanija.\nOsvrt na period dug skoro sedam decenija otkriva godine pune entuzijazma, rada, napretka i događaja.\nU Rafineriji nafte Pančevo svečano je obeležen početak izgradnje postrojenja za duboku preradu sa tehnologijom odloženog koksovanja, ključne investicije druge faze modernizacije Rafinerije. Ovaj projekat vredan je više od 300 miliona evra i njime je NIS nastavio tradiciju neprestane modernizacije svojih postrojenja i radnih procesa kako bi tržištu obezbedio najkvalitetnija goriva.\nOtvaranjem dve bunker stanice za brodove na Dunavu NIS je pokrenuo novu delatnost – sigurno snabdevanje domaćih i stranih brodova i brodskih kompanija kvalitetnim gorivom na važnim plovnim pravcima u Srbiji.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ostali sportovi :: Đukanović i Janović čestitali Boškoviću\nZLATO U ČILEU 25. 10. 2019. 21:59 >> 22:03 1\nZLATO U ČILEU\nĐukanović i Janović čestitali Boškoviću\nOsvajanje zlatne medalje na prvenstvu svijeta za kadete, juniore i mlađe seniore koje je održano u Čileu karatisti Bojanu Boškoviću uputili su predsjednik Crne Gore Milo Đukanović i ministar sporta Nikola Janović.\n"Čestitam šampionsku titulu našem mladom karatisti Bojanu Boškoviću. Osvajanjem prvog mjesta na Svjetskom prvenstvu za kadete, juniore i mlađe seniore u Čileu, i to drugi put zaredom, potvrdio je neiscrpni talenat i snagu vrhunskog sportiste koji dostojanstveno reprezentuje svoju zemlju", navodi se u čestitki predsjednika Đukanovića.\nOn je dodao da mladi sportisti poput Bojana garantuju svijetlu budućnost crnogorskog sporta.\nMinistar sporta Nikola Janović čestitku je uputio i osvajaču bronzane medalje Nemanji Mikuliću.\n"Ovo je još jedan veliki uspjeh naših mladih karatista, zlato Bojana Boškovića i bronzana medalja Nemanje Mikulića potvrda su predanog rada i garancija uspješne budućnosti crnogorskog karatea", kazao je Janović.\nMinistru je drago što su se i ovi momci pridružuju listi perspektivnih sportista i stipendista Ministarstva sporta i mladih.\nCrnogorski karatisti u finalu\nBošković najbolji na WKF listi\nSimonović: Učinićemo sve da postanu vrhunski sportisti


Dan online - Feljton: Saradnja sa listovima u zavičaju - 2018-12-07\nFeljton PROF. DR KRINKA VIDAKOVIĆ PETROV: SRBI U AMERICI I NJIHOVA PERIODIKA (11) Saradnja sa listovima u zavičaju Feljton smo priredili prema knjizi prof. dr Krinke Vidaković Petrov „Srbi u Americi i njihova periodika”, koju je izdao Institut za književnost i umjetnost iz Beograda\nKraljevina Srbija postavila je Pupina za svog počasnog konzula u Njujorku 1911. godine. Pupin je u to vrijeme bio jedini zvanični predstavnik Srbije u ovoj zemlji. Srbija je prvi put pokušala da uspostavi trgovačke odnose sa SAD u vrijeme kad su turske posade napuštale srpska utvrđenja (1866–1867). Pošto joj je bilo neophodno naoružanje za vojsku, ona je preko svog zastupnika u Carigradu, Jovana Ristića, ispitivala mogućnost da nabavi američko oružje. Ova mogućnost nije realizovana, ali je već 1867. američki predstavnik u Bukureštu, Luis Capkaj, sugerisao američkom ministarstvu spoljnih poslova da bi bilo uputno uspostaviti predstavništvo u Srbiji, prije svega radi trgovačkih interesa. Njegov predlog naišao je na načelnu podršku, ali zainteresovanost dvije strane nije u tom trenutku bila dovoljna da se ova sugestija ostvari. Poslije Berlinskog kongresa Srbija je bila u znatno povoljnijem pravno-međunarodnom statusu, te je već 1879. zaključila privremene trgovačke ugovore s nekoliko evropskih država. To je navelo američkog izaslanika u Beču da predloži svojoj vladi otvaranje konzulata u Beogradu, a ovlašćenje da pregovara o tom pitanju dobio je sledeće godine: „U instrukcijama jasno je nagoviješten veliki interes za privredne mogućnosti Srbije, a poslanik je upozoren da posjetu Srbiji i Rumuniji iskoristi u cilju detaljnih ispitivanja trgovinskih mogućnosti ovih država i izgleda tamošnjih tržišta za proizvode Sjedinjenih Država”. Pregovori o uspostavljanju diplomatskih odnosa nastavljeni su sledeće godine, a njihov ishod bilo je uspostavljanje diplomatskih odnosa 1881. Sledeće su godine Čedomilj Mijatović, u svojstvu srpskog ministra inostranih poslova, i Judžin Skajler, američki izaslanik u Bukureštu, potpisali trgovinski ugovor i konzularnu konvenciju. Ovo je bio jedan od najstarijih bilateralnih međunarodno-pravnih dokumenata trajnog značaja koji je Srbija potpisala (prije toga potpisani su ugovor s Velikom Britanijom i trgovinski ugovor s Austro-ugarskom). Skajler je bio prvi američki diplomata akreditovan u Srbiji, ali on, kao njegovi naslednici, još su dugo vremena bili nerezidencijalni izaslanici, sa sjedištem u Rumuniji ili Grčkoj. Američka vlada imala je u Beogradu konzula, koji je bio podređen poslaniku u Bukureštu ili Atini.[...]\nSrpski listovi s početka vijeka uspostavljali su veze sa štampom objavljivanom u zavičaju – Beogradu, Novom Sadu, Cetinju, Dubrovniku, Zagrebu, Vršcu – i razmjenjivali s njima izdanja. Tako su Srbi u Americi dobijali vijesti iz zavičaja, ali su i u srpske zemlje stizale vijesti o srpskim iseljenicima u Americi. U „Brankovom kolu” objavljen je 1903. članak „Srpstvo u Americi”, gdje se između ostalog navodi da imaju četiri srpska lista koji izlaze u Americi, a da najduže (već deset godina) izlazi „Sloboda” u San Francisku, čiji je urednik Veljko Radojević, inače dobro poznati saradnik srpskih listova u domovini. Ovaj članak mogao je biti poznat srpskim zvaničnicima, pa i srpskom suverenu, koji se iz njega mogao obavijestiti o mnogim aspketima života srpskih iseljenika u Americi: o potpornim društvima i savezima (u Čikagu, Južnom Čikagu, Njujorku, Rozendejlu, Bjutu, Anakondi, Endžels Kempu, Džeksonu i Daglasu), o srpskoj čitaonici u San Francisku, o vjerskim društvima, itd. Posebno se spominje da su Srbi iz Crne Gore, Like i Krbave osnovali u Čizolmu (Minesota) Srpsko pravoslavno društvo Sv. Vasilije Ostroški, te da su u manastiru u Crnoj Gori poslali donaciju sa sledećom porukom: „Ovo šaljemo Vašoj svetosti za molitve u kojima nas pominjete, jer mi ovdje nemamo svetu pravoslavnu crkvu pa čak ni pravoslavnog sveštenika”. [...]\nPupin ne samo da je preuzeo sve troškove konzulata, nego se nosio i mišlju da pokrene list, koji bi bio poluzvanični organ konzulata. Tu ideju predložio je Pupinov prijatelj Božidar Ranković. Pupin je Rankoviću pozajmio 10.000 dolara za kupovinu štamparije i pokretanje lista. Tako je nastao „Srpski dnevnik”, čiji je prvi broj izašao 10. oktobra 1912. godine. Prvih 45 brojeva finansirao je Pupin. Ranković je kasnije otplatio dugove i postao vlasnik ovog lista.\n„Srpski dnevnik” osmišljen je kao glasilo srpskog Crvenog krsta, a dijelio se besplatno svim članovima saveza „Sloga”. Urednik je u početku bio Milan Jevtić, ali je poslije godinu dana on otišao u San Francisko, gdje je preuzeo uređivanje „Srpskog glasnika‘‘. Uređivanje je preuzeo novi vlasnik, Ranković, koji je uvećao list. „Srpski dnevnik” bio je jedini privatni list koji je po tiražu i uticaju mogao da konkuriše glasilima srpskih organizacija, naročito potpornih saveza. „Danas je to, osim saveznih organa, najrašireniji srpski list u Americi i glavni organ tzv. Pupinove stranke”.\nBilo je u početku negativnih reakcija na ovaj list, prije svega zato što su neki smatrali da konkuriše „Srbobranu”, organu saveza „Sloga”, koji je uređivao Petar O. Stijačić. U to vrijeme počela je da se razvija kampanja protiv Pupina, te je njegov saradnik Ranković lažno optužen da je novac za štampariju uzeo iz kase „Sloge”. Kampanja se zahuktavala, tako da je Pupin 1913. imao protiv sebe ne samo suparnički savez „Srbobran”, nego i dio uprave „Sloge”, čiji je bio predsjednik.(NASTAVIĆE SE)\nKlinički precizno seciranje složenih odnosa\nPrvi iseljenički udžbenik engleskog jezika\nFilozofska istraživanja o funkcionisanju ljudske misli


Herojski čin vredan divljenja | Ministarstvo odbrane Republike Srbije\nHerojski čin vredan divljenja\nDesetar Miroslav Potić je tog dana iz reke začuo poziv devojčice u pomoć, dok je prelazio most Gazela u Pirotu. Odmah je pozvao policiju, vatrogasce-spasioce i hitnu pomoć, a zatim su on i jedan od prolaznika uskočili u reku i izvukli devojčicu na obalu, gde su je zbog hipotermije utoplili i održavali u svesnom stanju do dolaska pomoći. Devojčica je potom zbrinuta u Gradskoj bolnici, na Odeljenju pedijatrije.\nKako je desetar Potić istakao, osećaj je veoma lep znajući da je spasio život maloletnoj devojčici. On je stupio u kontakt sa njenim roditeljima posle incidenta i u bolnici obišao devojčicu koja se uspešno oporavlja.\n- Ovako treba da odreaguje svaki građanin i svaki pripadnik Vojske Srbije. Obučavani smo i vaspitavani kako da reagujemo u ovakvim situacijama i nosimo se vojničkim Kodeksom časti čije su osnovne vrednosti vernost otadžbini, posvećenost profesiji, odanost, poštovanje i solidarnost sa drugima. To nam je posao i uvek ćemo biti tu za naše građane. Kao pripadnik 3. skladišnog bataljona Centralne logističke baze i kao pripadnik Vojske Srbije verujem da bi sve moje kolege to isto uradile, jer znaju kako da se ponašaju u kritičnim situacijama, rekao je desetar Potić i dodao da se pripadnici Vojske Srbije obučavaju da reaguju mirno, stabilno i pribrano u kritičnim situacijama.\nPrema rečima ministra Vulina, desetar Potić je pokazao zašto se Vojska Srbije tako visoko ceni među našim građanima, zašto se toliko voli i zašto joj se poklanja pažnja i poverenje i u najtežim i najgorim vremenima.\n- Uvek ste znali da tamo gde je vojska tamo su red, zakon, pomoć, solidarnost i tamo je čovečnost. Desetar Potić je pokazao da su svi pripadnici Vojske Srbije na prvom mestu ljudi koji će uvek pomoći drugome, koji će uvek razumeti tuđu nevolju i nikada neće razmišljati o svojoj dobrobiti ili svom životu ako treba da sačuvaju tuđi život ili da pomognu drugom ljudskom biću. Vojska Srbije se zato poštuje, voli i ceni. Pripadnici Vojske Srbije se ne razlikuju od drugih samo po tome što nose uniformu ili što su obučeni, već po tome što su bezuslovno humani i što će uvek na prvom mestu pomoći drugom čoveku, a tek onda misliti o sebi. Mi smo ponosni na ovakve vojnike, ali važnije od toga na njih je ponosna čitava Srbija, rekao je ministar odbrane i poručio da će se Ministarstvo odbrane uvek truditi da ovakve primere istakne, da ih nagradi i da zajedno sa Generalštabom vodi računa da Srbija zna kakvu vojsku ima.\nKomandant Centralne logističke baze brigadni general Petar Latković pohvalio je "veliko delo" desetara Potića i kao pripadnika Vojske Srbije i kao čoveka.\n- Desetar Potić pokazao je obučenost, požrtvovanost i hrabrost i spasio je jedan ljudski život. Kao čovek pokazao je humanost, što treba da čine i drugi ljudi. Njemu se ukazala šansa da spasi jedan ljudski život, a on je tu šansu iskoristio na ponos Vojske Srbije, naglasio je general Latković.\nMinistar Vulin i general Diković nagradili su desetara Potića besplatnim sedmodnevnim boravkom na Tari sa porodicom.


"Ni Crna Gora, ni Zapadni Balkan nije teren na kojem se može eksperimentisati", riječi su Mila Đukanovića.\nU istom danu kada je predsjednik Crne Gore Milo Đukanović vrlo eksplicitno odbacio primjedbe Brisela koje su se odnosile na slobodu medija i Javni servis, pojavila se politička inicijativa građanskog dijela opozicije za prevazilaženje političke krize koja je neuobičajeno brzo iz Brisela toplo pozdravljena.\nKomentarišući nedavnu izjavu komesara Evropske unije (EU) Johanesa Hana koji je, u vezi sa smjenama u Javnom servisu, izrazio zabrinutost zbog političke kontrole medija i nevladinog sektora, Đukanović ističe da je želja Crne Gore da usvoji evropske standarde i postane dio EU ali da će, ukoliko Evropa uspori ili zaustavi proces proširenja, Crna Gora biti spremna i za tu soluciju jer, kako ističe Đukanović, "Crna Gora nije iz nužde opredijeljena da bude dio EU".\n"Jako je važno da svi, i mi ovdje i posebno naši partneri, shvate da ni Crna Gora, ni Zapadni Balkan nije teren na kojem se može eksperimentisati, nije teren na kojem možete propisivati šta je obavezno primijeniti a šta treba gledati kroz naočari koje vam sugeriše neko sa druge međunarodne adrese. Dakle, ovdje žive vrlo ozbiljni i ljudi odgovorni prema sebi", rekao je Đukanović.\nMilo Đukanović kaže da Crna Gora želi da uđe u Evropu, ali ne kako neki misle, "da bi tamo dobili neki novac koji treba da kompenzuje naš nerad i neznanje".\n"To je pogrešna percepcija stvari. To je percepcija na nekim međunarodnim adresama koje valjda misle da ovdje žive drugorazredni ljudi koje treba stalno opominjati tako što ćemo im propisivati formule života. Ne, ne razgovaramo na takav način sa EU, nego kao Evropljani", istakao je crnogorski predsjednik.\nĐukanović je istakao da ne dijeli balkanski sindrom zavisnosti u odnosu na međunarodne adrese.\n"Znam da na Balkanu svi imamo i svi živimo taj sindrom inferiorne zavisnosti, provincijalne zavisnosti u odnosu na neke pretpostavljene međunarodne autoritete. Ja ne živim taj svijet", dodao je.\nSamo nekoliko sati nakon istupa predsjednika Đukanovića, lideri dijela građanske opozicije, Demokratske Crne Gore Aleksa Bečić i Građanskog pokreta URA Dritan Abazović, održali su vanrednu konferenciju za novinare na kojoj su predstavili "Plan za prevazilaženje aktuelnog političkog i institucionalnog stanja u Crnoj Gori".\nU suštini traže sveobuhvatnu izbornu reformu, izmjenu zakona koji reguliše rad Agencije za sprječavanje korupcije, kao i izmjene zakona koji reguliše rad Javnog servisa i izmjene drugih medijskih zakona.\nLider Demokrata Aleksa Bečić kazao je da su tri stvari u aktuelnom društveno-političkom trenutku Crne Gore uslovile njihovu hitnu reakciju. Jedna je njihova koalicija kao proevropska alternativa Đukanoviću, a druga bezuslovan povratak dijela opozicije u parlament.\n"Treće, bezbjednosna situacija je pogoršana, dešavaju se ubistva na svakom koraku i obračuni klanova, a kao šlag na tortu višemjesečnog pokušaja ponovnog stavljanja Radio-televizije Crne Gore (RTCG) pod kontrolu Demokratske partije socijalista (DPS) je smjena direktorice Kadije (Andrijana Kadija, donedavna generalna direktorica RTCG-a, prim. auto). Za razliku od onih koji su se bezuslovno vratili ili najavili da će se bezuslovno vratiti u Skupštinu, danas nudimo 'Plan za prevazilaženje institucionalne i političke krize u državi', sa jasnom mapom puta koji će dovesti do uslova za održavanje prvih slobodnih i fer izbora u državi", istakao je Bečić.\nSmijenjena direktorica RTCG: 'Nisam dozvolila partijski servis'\nNeuobičajeno brzo stigla je i reakcija iz Brisela na inicijativu dvije opozicione stranke.\nKomesar Johanes Han je na Twitteru pozdravio inicijativu i najavio susret sa Bečićem i Abazovićem u Briselu početkom naredne nedjelje.\n"Svi politički akteri u demokratskim institucijama treba konstruktivno da se angažuju u debati i reformama. Radujem se diskusiji sa Bečićem i Abazovićem na početku sljedeće nedjelje u Briselu", napisao je Han na Tviteru.\nZa Momčila Radulovića iz Evropskog pokreta u Crnoj Gori reakcija Brisela na inicijativu Bečića i Abazovića samo pokazuje da će EU podržati svaki konstruktivni dijalog koji bi mogao da vodi otopljavanju odnosa na crnogorskoj političkoj sceni.\nBoris Raonić iz Građanske alijanse kaže da nije slučajnost da se u istom danu oglasio Đukanović a potom uslijedila inicijativa opozicije i Hanov poziv Bečiću i Abazoviću za sastanak u Briselu.\n"Očigledno je da je Đukanović imao dobre informacije i zato njegova izjava i ocjene nijesu slučajne ni kada je u pitanju njihov tajming, niti njihov sadržaj. Ali nijesu gubili vrijeme ni u Briselu jer je, očigledno, Han u dobroj koordinaciji za Delegacijom EU u Podgorici pa je odmah reagovao tvitovima na opozicionu inicijativu", ocjenjuje Raonić.\nKomentarišući zatezanje na relaciji Đukanović – Brisel u vezi sa pitanjem slobode medija, Momčilo Radulović za Radio Slobodna Evropa (RSE) kaže da Đukanovićeva izjava nije oštra.\n"Ne vidim to kao oštru reakciju, niti kao odbijanje inicijative. Jedan dio njegove izjave se upravo tiče toga da je potrebna detaljnija razmjena informacija i smatram da je dosadašnji nedostatak te razmjene informacija bio jednim velikim dijelom i povod svih ovih problema. Mislim da je vrijeme da se ta razmjena informacija intenzivira i da i sa jedne, i sa druge strane, budu urađeni određeni koraci da se ova kriza u nastajanju, dakle ne još uvijek kriza, prevaziđe prije njene eventualne eskalacije i intenziviranja", navodi Radulović.\nRadulović: Ne vidim to kao oštru reakciju\nBoris Raonić iz Građanske alijanse za RSE kaže da su Đukanovićeve ocjene i komentari neprimjereni i da je on u tome otišao predaleko posebno u dijelu u kojem je kazao da Crna Gora nije opredijeljena da iz nužde bude dio EU.\n"Očigledno je da je gospodin Đukanović otišao previše daleko. Prvenstveno ne postoje rezultati, ne postoji osnov za takvu vrstu arogancije jer mi smo veoma malo uradili kada je u pitanju vladavina prava i druge stvari o čemu ovih dana možemo da gledamo i slušamo u našim medijima. Tako da ta vrsta odnosa i ta vrsta arogancije nijesu prihvatljivi za ozbiljne evropske države", zaključuje Raonić.


Evropske reakcije na otkrivanje kravljeg ludila u Americi - 2003-12-24\n24 decembar, 2003\nEuropski potrošači mesa mogu biti mirni na vijest o otkrivanju prvog slučaja "ludih krava" u Americi, današnja je poruka europskog komesara David Byrne, zaduženog za brigu o zaštiti potrošača. Visoki dužnosnik Komisije potvrdjuje tako da je EU još od oktobra 1999. godine uvela zabranu "kritičnih" kategorija govedine iz Amerike- mesa koje bi moglo biti prenosnik opasne bolesti.\nEuropljani se ovom prilokom prisjećaju starih prigovora američkoj stočarskoj industriji zbog korištenja hormona rasta na govedima, što je, prema europskim ekspertima, razlog ranijem svrstavanju Amerike u kategoriju rizičnih zemalja.\n"Ovakva procjena rizika se pokazala kao tačna u predvidjanju postojanja kravljeg ludila i u zemljama, poput Japana i Kanade, koje prvobitno nisu bile ishodište bolesti", rekao je komesar Byrne.\nZvaničnici Unije naglašavaju da će razvoj situacije u Americi biti "veoma pažljivo promatran"- za sada, bez odluke o potpunoj zabrani uvoza američke govedine.\nDok se uzorci mesa sa sumnjivih krava podvrgavaju ekspernoj istrazi u Velikoj Britaniji, koja ima najdužu "neslavnu tradicuju" i više od 140 smrtnih slučajeva izazvanih kravljim ludilom, svijetom se kao požar se širi strah od američke govedine.\nNakon nekoliko azijskih zemalja, u trgovinskim predstavništvima Južne Amerike, Ukrajine i Rusije u Briselu je potvrdjeno da su i ove zemlje uvele zabranu na uvoz govedjeg mesa iz Amerike.


SK ASI-MUR / СК АСИ-МУР / CS IAS-AIT / UC ASI-IWA : 20070311 Glas\nOvo je TikiWiki CMS/Groupware v1.9.11 -Sirius- © 2002–2008 od Tiki društvo Ned 20 of Jun, 2021 [00:15 UTC]\nStudenti sutra na pregovorima u Rektoratu\nBEOGRAD - Oko 100 studenata Arhitektonskog fakulteta u Beogradu i treći dan protesta provelo je u zgradi fakulteta na drugom spratu, a proteklu noć su gledali filmove i slušali muziku. Predstavnici studentskog protesta najavili su da će sutra razgovarati s rukovodstvom Univerziteta o svojim zahtevima, među kojima je osnovni smanjenje školarine.\nSastanak bi trebalo da se održi u Rektoratu i njemu će, pored rektora Branka Kovačevića i prorektora za nastavu Nede Bokan, prisustvovati ministar prosvete Slobodan Vuksanović i dekan Arhitektonskog fakulteta Vladimir Mako.\nStudenti su najavili da ni sutra, za kada je zakazan sastanak sa nadležnima, neće biti predavanja i vežbi ni na jednoj godini studija.\nAkademci Arhitektonskog fakulteta, koji su protest započeli u četvrtak, traže smanjenje školarine sa sadašnjih 12 prosečnih republičkih plata, odnosno sa 240.000 dinara, na 12 minimalnih zarada, kao i da svim samofinansirajućim studentima koji u roku očiste godinu bude omogućen prelazak na finansiranje iz budžeta. Studenti, takođe, traže da budu precizno definisane obaveze po uslovima za upis master studija.\nNapravio: Hal 9000 zadnja izmena: Sreda 19. September 2007. [16:01:14 UTC] od Hal 9000\n[ Vreme izvršavanja: 0.07 sekundi ] [ Korišćena memorija: 3.89MB ] [ 71 upita baze podataka ] [ GZIP Disabled ] [ Opterećenje servera: 2.76 ]


Banka matičnih ćelija u Kragujevcu još čeka graditelja - Bebac.com\n31.01.2020. / Izvor: Politika.rs\nŠta je pozadina priče u koju su od 2010. godine bili upleteni mnogi srpski političari na važnim funkcijama?\nFinansijer projekta vrednog oko 14 miliona evra, Evropska investiciona banka, dala je poslednji rok za završetak radova, a to je kraj ove godine.\nTender za novog izvođača radova na centru za regenerativnu medicinu u Kragujevcu trebalo bi da bude raspisan u februaru, najavili su profesori Nenad Filipović i Vladimir Jakovljević, piše list Politika.\nDo obustavljanja radova došlo je jer je Jedinica za upravljanje projektima Vlade Srbije raskinula ugovor sa građevinskom firmom „Banković” koja nije mogla da okonča gradnju, podseća rektor Filipović. Shodno tome, očekuje se da na jesen bude nastavljena izgradnja centra u kojem će biti i prva nacionalna banka matičnih ćelija.\nSaga o naučnom medicinskom centru u Kragujevcu, u kome bi banka matičnih ćelija bila samo jedan deo te naučne ustanove, počela je 2010. godine, kada se naš genetičar svetskog glasa Miodrag Stojković vratio u Srbiju, kako bi u rodnom Leskovcu, gde je otvorio kliniku za veštačku oplodnju, započeo bitku protiv bele kuge. U tom trenutku, a i svih narednih godina, centar za regenerativnu medicinu pominjan je kao deo Fakulteta medicinskih nauka u Kragujevcu, zahvaljujući dekanu Nebojši Arsenijeviću, koji je leta 2018. godine, pod pritiskom i u sveopštoj medijskoj halabuci, smenjen sa mesta rektora Univerziteta u Kragujevcu, podseća Politika, uz napomenu da je Arsenijević ukazivao da su određeni centri moći u Beogradu protiv izgradnje centra u Kragujevcu i nacionalne banke matičnih ćelija.\nProtokol o izgradnji naučnog centra parafiran je marta 2011. godine u Kragujevcu, a tada je najavljeno da će centar biti završen za godinu dana, budući da su sredstva obezbeđena, ali je ugovor o izgradnji ove nacionalne ustanove potpisan tek sredinom 2013. godine. Ipak, kamen temeljac za naučni centar u Kragujevcu postavljen je tek dve i po godine kasnije, januara 2016.\nDo sada je izgrađeno oko 40% objekta, ali je izgradnja obustavljena početkom 2017. godine, kada je firma „Banković“ zapala u probleme. Istovremeno, tada mediji počinju da izveštavaju o finansijskim malverzacijama Jedinice za upravljanje projektima (JUP), pa je do danas ostalo nejasno šta je pozadina priče o centru za regenerativnu medicinu u Kragujevcu, u koju su od 2010. godine bili upleteni mnogi srpski političari na važnim funkcijama, piše Politika.\nProfesor Miodrag Stojković je svojevremeno apelovao da iz Srbije negde drugde godišnje ode najmanje četiri miliona evra, zato što se dve hiljade uzoraka matičnih ćelija iz krvi i pupčane vrpce šalje u inostranstvo, a cena po uzorku je dve hiljade evra, zbog čega se javila potreba da nekoliko centara u Srbiji i kojima će se matične ćelije čuvati pod određenim, sterilnim i strogo kontrolisanim uslovima.\n— Centar za regenerativnu medicinu treba da omogući, između ostalog, primenu matičnih ćelija u lečenju neurodegenerativnih i autoimunih bolesti, kao što su oštećenja kičmene moždine, Parkinsonova i šećerna bolest — govorio je tada prof. Stojković, a podseća Politika.\nCentar za matične ćelije u Kragujevcu kasni više od dve godine


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: Očuvati identitet, potreban jak Univerzitet\n10. 03. 2020. 15:28 >> 16:14 8\nOčuvati identitet, potreban jak Univerzitet\nPredsjednik Vlade Crne Gore Duško Marković sastao se, u okviru inicijative Savez za Evropu, sa predstavnicima Dukljanske akademije nauka i umjetnosti (DANU), na čelu sa njihovim predsjednikom Sretenom Perovićem i rukobodstvom Univerziteta Crne Gore koje je predvodio rektor Prof. dr Danilo Nikolić.\nCG potreban jak državni univerzitet\nVlada Crne Gore i državni Univerzitet, kao vodeća naučna ustanova u državi, dijele stavove o daljoj afirmaciji Crne Gore kao države utemeljene na postulatima građanskog društva evropskih vrijednosti i države čija je bliska budućnost izvjesna u Evropskoj uniji, zaključak je sastanka predsjednika Vlade Duška Markovića i rukovodstva Univerziteta Crne Gore koje je predvodio rektor Prof. dr Danilo Nikolić.\nKao je saopšteno iz Vlade, premijer je tokom razgovora vođenog u okviru njegove inicijative Savez za Evropu, ukazao da bitan razlog zaostatka država našeg regiona u odnosu na vodeće države Evropske unije predstavlja nedostatak znanja te istakao da stoga obrazovanje, posebno visoko, ima posebnu ulogu i značaj u našem procesu evropske integracije i uspješnom nastavku društvenih reformi.\n„Nema nikakvih dilema da je Crnoj Gori potreban jak državni Univerzitet“, rekao je premijer Duško Marković.\nRektor Nikolić je kazao da Univerzitet Crne Gore, kao najveća visokoobrazovna ustanova i po naučnim kapacitetima i po broju studenata, ima za cilj u svemu što radi upravo dalje ubrzanje procesa naše integracije u Evropsku uniju.\nRukovodstvo Univerziteta predstavilo je predsjedniku Vlade dosadašnje rezultate i dostignuća iz Strategije razvoja UCG 2019-2024. među kojima su značajno unapređenje pozicije Univerziteta u bazi naučnih citata, rangiranju Univerziteta i međunarodnoj saradnji kao i prihodima po osnovu projektnih aktivnosti.\nPredsjednik Vlade je iskazao podršku daljim planovima rukovodstva Univerziteta Crne Gore na nastavku unapređenja pozicioniranja crnogorskog državnog Univerziteta i posebno podizanja kriterijuma.\n„Očito je da se Univerzitet fokusirao na rezultat i na izazove koje imate u svakodnevnim aktivnostima ali i na strateško-razvojni aspekt. Kada se sagledaju činjenice jasno je da je napredak nesporan i da je iznad očekivanog“, konstatovao je Marković.\nSastanku su prisustvovali, u ime Vlade i ministar sporta i mladih Nikola Janović i glavni pregovarač Crne Gore sa Evropskom unijom Aleksandar Drljević, a u ime Univerziteta i predsjednik Upravnog odbora Prof. dr Duško Bjelica i prorektori Prof. dr Đurđica Perović, Prof. dr Irena Orović, Prof. dr Nataša Kostić i Prof. dr Boris Vukićević.\nDuško Marković DANU Sreten Perović Savez za Evropu\n"Vaš rezultat nula vakcina i na stotine hiljada ugroženih"\n14. 10. 2021. 13\nNegativno mišljenje za Predlog o završnom budžetu 2020.\nZasluga prošle vlasti što je CG lider u EU integracijama\n30. 09. 2021. 2


MELEM NA RANU: Srbija održala Amerima čas košarke predvođena SJAJNIM Bogdanovićem | DNEVNE\nMELEM NA RANU: Srbija održala Amerima čas košarke predvođena SJAJNIM Bogdanovićem\nKošarkaši Srbije i SAD odigrali su neočekivani meč u borbi za 5. mesto na Mundobasketu u Kini, a Orlovi su bili bolji (94:89) uz vrhunsku partiju Bogdanovića, strelca 28 poena uz šest asistencija i četiri skoka!\nKošarkaška reprezentacija Srbije trijumfovala je nad selekcijom SAD-a u borbi za plasman od 5. do 8. mesta na Mundobasketu sa 94:89. Meč nije imao veliki rezultatski značaj, a bio je veoma neizvestan i efikasan. “Orlovima” je pripala prva četvrtina koju smo odigrali fenomenalno i rešili je u svoju korist sa 32:7.\nIpak, Ameri su uzvratili sa 33:12 u drugom kvartalu, dok su izabranici Aleksandra Đorđevića odlučujuću razliku napravili početkom poslednje deonice kada smo poveli sa 78:68. Srbija je odlično šutirala za tri poena tokom čitavog meča (15/31), a prednjačio je Bogdan Bogdanović koji je već u prvoj četvrtini šutirao 4/4 za tri poena, a utakmicu je završio sa 28 koševa.\nObe reprezentacije su izgubile šansu za borbu za medalje, pošto su poražene u četvrtfinalu. “Orlove” je nadigrala Argentina (87:97), dok su Amerikanci u sredu izgubili od Francuske (79:89).\nSrbija je izgubila šanse za direktan plasman na Olimpijske igre u Tokiju, a to su izborile od evropskih selekcija Španija i Francuska. Srbija se sa Amerikancima sastala tri puta od 2014. godine i u sva tri susreta je poražena. Pored ubedljivih poraza u finalima Mundobasketa u Španiji i Olimpijade u Riju, u grupnoj fazi OI viđen je egal meč u kome su “Orlovi” poraženi sa 94:91.\nSrbija će u meču za peto mesto igrati sa boljim iz susreta Češka – Poljska, dok će se Ameri sa poraženim igrati za sedmu poziciju.


Zvezda, Partizan i TSC čekaju ishod žreba u Nionu\nFudbal Autor:Zoran Kecman10. avg. 202009:55\nCrvena zvezda, TSC i Partizan saznaće tokom dana imena protivnika u drugom kolu kvalifikacija za Ligu šampiona, odnosno za prvo kolo u Ligi Evrope.\nPoznato je da su fudbaleri Crvene zvezde saznali u nedelju ime protivnika u prvom kolu kvalifikacija, u pitanju je ekipa Evropa sa Gibraltara.\nMrkela: Namučili su Legiju, setimo se Seltika…\nStanković: Oprezno s Evropom\nIpak, Dejan Stanković i njegovi izabranici će sa pažnjom pratiti šta se dešava u pidne na žrebu u Nionu jer će saznati ime eventualnog rivala u drugoj rundi kvalifikacija.\nCrvenobeli će na žrebu biti smešteni u podgrupi 3 kao nosilac, a mogli bi da se sastanu sa ekipom Midtjilanda (Danska), kao i boljim iz duela mečeva prvog kola, Šerif (Moldavija) – Fola Eš (Luksemburg), Konahs Ki (Vels) – Sarajevo (BiH) i Dinamo Tbilisi (Gruzija) – Tirana (Albanija).\nŠto se tiče Lige Evrope, tu će od 13 časova biti žreb parova prve runde kvalifikacija. Partizan je u podgrupi 12, kao nosilac i mogući rivali su mu rumunski Botošani, kao i dve ekipe iz Letonije, Valmijeda i RFC Riga.\nOno što je važno je da je mežu nosiocima i TSC, koji je u podrgupi 14. Potencijalni protivnici klubu iz Bačke Topole su Sumgajit (Azerbejdžan), Petrohub Hincesti (Rumunija), Noa (Jermenija) i Lokomotiva Tbilisi (Gruzija).\nNema sumnje da bi sve, osim puta u komšijsku Rumuniju, bilo naporno.\nVojvodina neće biti na današnjem žrebu jer je kao pobednik Kupa Srbije direktno u drugom kolu kvalifikacija za Ligu Evrope.\nUtakmice drugog kola kvalifikacija za Ligu šampiona na programu su 25. i 26. avgusta, dok se mečevi prvog kola kvalifikacija za Ligu Evrope igraju 27. avgusta.\nFK Crvena zvezdaFK PartizanFK TSCLiga EvropeLiga šampionaNionŽreb


50. rođendan najprodavanijeg modela automobila u istoriji – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\n50. rođendan najprodavanijeg modela automobila u istoriji\nAutomobilski svjetski bestseler, Toyota Corolla, lansirana je davne 1966. Jubilej se obilježava u trenutku kada je na tržištu 11. generacija Corolle, a do sada je širom svijeta kupcima isporučeno preko 40 miliona primjeraka ovog modela.\nAktuelna verzija trenutno se proizvodi u 16 fabrika i prodaje u preko 150 zemalja širom planete. Toyota je 50. rođendan svog popularnog modela obilježila u Japanu specijalnom ograničenom serijom “50 Limited” sa hibridnim pogonom.\nCorolla se inače na japanskom tržištu u sedan verziji prodaje pod oznakom Axio, koja se po dizajnu razlikuje od modela za Evropu. Hibridni pogon sastoji se od 1.5 litarskog benzinca i elektromotora, a ukupna snaga sistema iznosi skromnih 74 ks (54 kW), dok maksimalni obrtni moment dostiže 111 Nm. Planirano je da sa fabričkih traka siđe 500 primjeraka ove jubilarne verzije.


DEMOKRATSKI FRONT NAJAVLJUJE VELIKI PROTEST CRNOGORSKE OPOZICIJE: Podelićemo svima ŽUTE PRSLUKE!\nFoto: Vijseti.me/ Filip Roganović\nZBOG HAPŠENJA MEDOJEVIĆA\n05.12.2018. 08:41h 05.12.2018. 08:46h\nVeliki protest opozicije u Crnoj Gori najavio je jedan od lidera stranke Demokratski front Andrija Mandić, koji je kazao da će na tim protestima demonstrantima biti podeljeni žuti prsluci kakve imaju demonstranti u Francuskoj.\nOn je istakao da su u utorak MUP prijavili taj protest i da će se protesti održavati svake večeri zbog hapšenja lidera DF Nebojše Medojevića.\nMandić je nakon sednice Kolegijuma Skupštine Crne Gore, u utorak rekao da je otvoren novi set tema kako bi pronašli rešenje za tešku i duboku političku krizu u Crnoj Gori.\nMandić je rekao da aktuelna kriza hapšenja poslanika može biti rešena i bez održavanja sednice crnogorskog parlamenta.\nOdgovarajuci na pitanje da li je bilo reči o zakazivanju sednice Skupštine na kojoj bi se raspravljalo o donošenju obavezujuceg akta o poslaničkom imunitetu, kazao je da "postoje drugaciji načini da se reži kriza", ne precizirajući na koje načine misli.\nMandić je kazao da Demokratska partija socijalista (DPS) nije imala predloge kao i da će se o predlozima raspravljati na sednici Kolegijuma koja bi trebalo danas da se održi.\nLider Demokratske narodne partije (DNP) i jedan od lidera DF Milan Knežević je istakao da je na Fejsbuk stranici Demokratskog fronta objavljeno njegovo i Medojevicevo svedočenje, čime, kako je naglasio, demantuju neistine iz Višeg suda i određenih politickih i pravosudnih krugova, da su odbili da svedoče.\nPotvrdio je da se neće dobrovoljno predati, niti da će odustati od "ove političke borbe".\nPredsednik crnogorskog parlamenta Ivan Brajović istakao je da skupština u okviru svojih Ustavnih ovlašćenja nastoji da nađe najbolje rešenje za prevazilaženja nastale situacije.\nOn je u izjavi dostavljenoj medijima naveo da je to konstatovano na jučerašnjem Kolegijumu predsednika Skupštine.\n"Redovne konsultacije koje obavljamo imaju za cilj da jednu politicki i pravno komplikovanu situaciju pokušamo da razjasnimo i prevaziđemo u okviru državnih institucija", kazao je Brajović.\nOn je istakao da svi poslanički klubovi aktivno učestvuju, bez obzira na različite stavove i evidentne političke razlike.\n"Ističem da je velika naša odgovornost kao predstavnika gradana da u parlamentu postupamo mudro i pažljivo i da merimo reči koje izgovaramo. Isto to očekujemo od svih pojedinaca i insitucija van njega", porucio je Brajović.\nFoto: Vijesti.me/ Filip Roganović\nMEDOJEVIĆEVI ADVOKATI PREDALI ŽALBU USTAVNOM SUDU: Novo određivanje pritvora je APSURD! (VIDEO)\nMEDOJEVIĆEVI ADVOKATI: Nije tačno da neće da svedoči, u zatvoru je jer ne zna ime agenta tajne službe!\nSTOTINE PROTESTOVALE ISPRED CRNOGORSKOG PARLAMENTA Mandić: Naš cilj je da za 10 dana bude 10.000 ljudi na ulicama! (VIDEO)\nSUD ODLUČIO: Medojeviću još dva meseca zatvora jer je odbio da svedoči\nDemokratski frontAndrija MandićDFprotestopozicijaNebojša Medojević


Novi Sad: Zbogom baržama\nNOVI SAD - Na Keju žrtava racije u Novom Sadu počelo je uklanjanje ostataka mosta na baržama, koji je bio u funkciji nakon NATO bombardovanja kada su srušena sva tri mosta na Dunavu u Novom Sadu. Radovi su povereni beogradskoj firmi Kompletan tekst\nĐidija bi mogao biti Slovenac ili Kinez?\nBEOGRAD - Tradicionalna turistička priredba "Kosidba na Rajcu" održaće se u nedelju, 18. jula, najavila je Turistička organizacija Ljig. Kosidba na Rajcu jedna od onih sa najdužom tradicijom u svetu, sa očuvanim ukusom starih kosačkih trpeza Kompletan tekst\nZrenjaninci, prijavite nekretnine i plaćajte porez\nZRENJANIN - Služba za poresku upravu pri Gradskoj upravi grada Zrenjanina saopštila je da će u julu, avgustu i septembru organizovati kampanju podnošenja poreskih prijava za neprijavljene nepokretnosti. Projekat se sprovodi uz finansijsku\nSto deset leta hidrocentrale na Đetinji\nUŽICE - Stara hidroelektrana u Užicu na reci Đetinji, koja danas služi kao muzej koji posećuju turisti, obeležiće 20. jula 110 godina postojanja. Prema rečima kustosa Regionalnog muzeja Užice Radivoja Papića, tog dana će se održati promocija knjige Kompletan tekst\nŠapčani "leče" Saborni hram od vlage\nŠABAC - U Sabornoj crkvi svetih apostola Petra i Pavla u Šapcu u toku su radovi na uklanjanju vlage hio-metodom, koja podrazumeva totalno presecanje zidova i stubova bez obzira na debljinu i vrstu materijala. Za ove poslove iz gradskog budžeta Kompletan tekst\nValjevska pivara pod stečajem\nVALJEVO - Trgovinski sud u Valjevu pokrenuo je stečaj nad Valjevskom pivarom, jednom od najstarijih pivara u Srbiji, a za stečajnog upravnika imenovan je Zoran Božić dalje\nU Čačku uskoro novi vrtić za 400 mališana\nMilion dinara za lepše Prokuplje\nPosle poplava - vukovi\nSedam godina leskovačkog kluba za stare


Predsednik SAD Džozef Bajden izjavio je da se ubrzava „teška i bolna“ evakuacija Amerikanaca i desetina hiljada drugih ljudi iz Kabula i najavio mogućnost da se rok za napuštanje Avganistana, koji je postignut sa talibanima, produži i nakon 31. avgusta.\n„Evakuacija više hiljada ljudi iz Kabula je teška i bolna, bez obzira kada je počela. Isto bi bilo i da smo počeli da evakuišemo pre mesec dana jer ne postoji način da se ovoliki broj ljudi izvede iz Avganistana bez patnje i gubitaka koje i sami vidimo na TV“, rekao je Bajden i potvrdio da su u toku razgovori o potencijalnom produženju vazdušne evakuacije i po isteku krajnjeg roka, 31. avgusta.\nDžonson traži od Bajdena da Amerikanci ostanu i posle roka?\nEvakuacija iz Avganistana je važna tema i za Veliku Britaniju koja, za razliku od SAD, nije postavila precizan rok do kada bi sve trebalo da bude okončano.\nMeđutim, Rojters prenosi da će premijer Boris Džonson tražiti od predsednika SAD Džozefa Bajdena da američke snage ostanu u Avganistanu i posle 31. avgusta. Taj zahtev trebalo bi da iznese u utorak na hitnom sastanku lidera zemalja G7.\n„Nismo odredili precizan rok do kojeg će postupak evakuacije biti završen. Nastavićemo da vodimo naš proces evakuacije sve dok to bezbednosna situacija dozvoljava, a to će sutra biti jedna od tema razgovora na sastanku,“ rekao je portparol.\nZahtevima Velike Britanije se pridružila i Francuska. Tokom razgovora s novinarima ministar spoljnih poslova Francuske Žan Iv le Drijan izrazio je zabrinutost zbog roka koji su odredile SAD, te dodao da je potrebno dodatno vreme za okončanje tekućih operacija, prenosi Bi-Bi-Si.\nTalibani su ranije danas upozorili da će eventualna odluka SAD da produže rok za povlačenje svojih trupa iz Avganistana imati posledice.\nPortparol talibana Suhejl Šahin izjavio je za „Skaj njuz“ da bi produžavanje roka značilo produžetak okupacije i dodao da za tim nema potrebe.\nU međuvremenu je Bela kuća saopštila da je američka vojska za protekla 24 sata evakuisala iz Kabula oko 10.400 ljudi. Navedeno je da je 61 koalicioni avion pomogao da se evakuiše oko 5.900 osoba.\nOd 14. avgusta, SAD su iz Avganistana izvele 37.000 ljudi, javlja Rojters.\nIzvor FoNet/Tanjug/euronews.rs, 23. avgust 2021.\nPreporučujemoAvganistanBoris DžonsonVelika Britanijapovlačenje iz AvganistanaSADtalibaniDžo Bajden


Federalna inspekcija izdala 340 prekršajnih naloga u iznosu 421.010 KM - mojusk.ba\nFederalni inspektori u periodu od 3. do 17. aprila, izvršili su 508 kontrola i izdali 340 prekršajnih naloga u iznosu od 421.010 KM, javlja Anadolu Agency (AA).\nNaime, u nastavku pojačanih inspekcijskih nadzora na teritoriji Federacije BiH, federalni inspektori su u navedenom periodu izvršili 508 inspekcijskih nadzora i 13 kontrolnih nadzora, te je sačinjeno 508 zapisnika i izdato 340 prekršajnih naloga u ukupnom iznosu od 421.010 KM.\nNaplaćen je iznos od ukupno 32.043 KM na ime naknada za vode, šume, ceste i zrak, izrečeno je ukupno 69 upravnih mjera, te pet mjera privremene zabrane rada.\nOd 131 kontrolisanih privrednih subjekata u pogledu primjene Zakona o fiskalnim sistemima, konstatovano je da svi subjekti nadzora posjeduju fiskalni uređaj, 25 subjekata nadzora nisu izdavali fiskalne račune za prodate robe i izvršene usluge.\nOd 711 kontrolisanih radnika, zatečeno je 28 radnika „nacrno“.\nObjavljeni su i zbirni rezultati od početka vršenja pojačanih inspekcijskih nadzora u periodu od 20. marta do 17. aprila. U tom periodu izvršeno je 1.548 inspekcijskih nadzora i 59 kontrolnih nadzora, te je sačinjeno 1.548 zapisnika.\nIzdato je 918 prekršajnih naloga u ukupnom iznosu od 1.163.450 KM. Naplaćen je iznos od ukupno 110.944,94 KM na ime naknada za vode, šume, ceste i zrak.\nIzrečene su ukupno 173 upravne mjere, 20 mjera privremene zabrane rada, a od 416 kontrolisanih privrednih subjekata u pogledu primjene Zakona o fiskalnim sistemima, konstatovano je da svi subjekti nadzora posjeduju fiskalni uređaj.\nUtvrđeno je da 80 subjekata nadzora nije izdavalo fiskalne račune za prodate robe i izvršene usluge, a od 1.685 kontrolisanih radnika, zatečeno je 79 radnika „na crno“.\nTakođer, napominjemo da će pojačane inspekcijske aktivnosti biti nastavljene u kontinuitetu.\nBlokada ključkih javnih preduzeća: Općina se ne miješa u svoj posao već pet godina


Kompanija za informacionu tehnologiju Comp – it iz Sarajeva, izradila je namjenski program za Bambinose po uzoru na klubove iz engleske Premijer lige.\nPrema riječima predsjednika ove prestižne škole fudbala Elmira Behlulovića, cilj je bio olakšati operativni rad administraciji kluba i pojednostaviti vodjenje baze podataka za članove. “Koristeći se softverom za operativni menadžment izbjegavamo nepotrebnu papirlogiju čime pritiskom na jedno dugme tastature dobijemo sve podatke za igrača,” naglašava Behlulović. “Drago nam je da smo napravili iskorak u organizaciji i menadžmentu i na ovaj način dali doprinos razvoju i osavremenjivanju bh. fudbalske industrije. Svi koji se bave fudbalom i vode klubove, svjesni su da su organizacija i upravljanje jednako važni za postizanje rezultata kao i sama igra.”\nBehlulović dodaje da su spremni prenijeti svoja iskustva drugim klubovima i školama nogometa kako bi unaprijedili organizaciju, te time stvorili više prostora za kvalitetniji rad na terenu.\nDirektorica firme Comp – it Lejla Zaćiragić istakla je da njena kompanija kroz rad sa Bambinosima uvidjela da postoji ogroman prostor za digitalizaciju kompletnog sporta u Bosni i Hercegovini, a ne samo fudbalskih klubova. “Korištenje modernih informacionih tehnologija u sportu zasigurno može promjeniti dosadašnji način funkcionisanja sportskih organizacija i timova,” kaže direktorica Zaćiragić.\n“Od 1995. od kada postoji firma slične sisteme koji olakšavaju poslovanje instalirali smo u kompanije u raznim oblastima. Bambinosi su prvi u sportskoj sferi koji su ovo uradili čime su pokazali pravac drugima kako sportu dati novu dimenziju i svjetski standard u upravljanju, na čemu im iskreno čestitam.”


Telekom Srbija kupila Kopernikus za oko 200 miliona evra - Balkanska\nTelekom Srbija kupila Kopernikus za oko 200 miliona evra\nKompanija Telekom Srbija je kupila Kopernikus Technology za oko 200 miliona evra, što je 1.000 evra po korisniku jer taj lokalni internet i TV distributer ima 200.000 korisnika, objavila je danas Balkanska istraživačka mreža – BIRN.\nKako BIRN navodi na portalu javno.rs, kompanija Kopernikus Technology prethodno je bila u vlasništvu niškog preduzetnika Srđana Milovanovića, odnosno poljskog investicionog fonda Abris, koji je kao većinski vlasnik posedovao 51 odsto udela preko svog povezanog pravnog lica, kao i kompanije Kopernikus Corporation LTD koja je kao manjinski vlasnik posedovala 49 odsto udela.\n“Svojom kvalitetnom korisničkom bazom i finansijskim pokazateljima Koperinkus Technology omogućiće Telekomu Srbija povrat investicije za manje od pet godina, doprineće povećanju vrednosti kompanije i dugoročnom povećanju operativnog profita (EBITDA) za više od 23 miliona evra godišnje”, naveo je Tekom Srbija u pisanom odgovoru BIRN-u.\nBIRN je podsetio da je kompanija Kopernikus bila dovođena u vezu sa vladajućom Srpskom naprednom strankom jer je brat vlasnika, Zvezdan Milovanović poverenik vladajuće partije za grad Niš.\n“Kablovski kanali TV Kopernikus bili su neka vrsta TV platforme za SNS u kampanji za izbore 2012. godine posle kojih su naprednjaci došli na vlast”, piše BIRN.\nNavedeno je u Telekomu nisu želeli da saopšte od koje su banke podigli kredit za ovu i neke buduće kupovine na tržištu kablovskih operatera i proizvođača sadržaja pravdajući se klauzulom o poverljivosti.\n“Telekom kupovinom Kopernikusa postaje konkurencija kompaniji SBB, najvećem kablovskom operateru u Srbiji i regionu. SBB je nedavno promenila vlasnika kada je KKR grupa svoj većinski paket akcija prodao investicionom fondu iz Engleske za oko 2,6 milijardi dolara, čime je ovo postala jedna od najvećih akvizija”, naveo je BIRN.\nTags: KABLOVSKI OPERATER, KOPERNIKUS, TELEKOM SRVIJA, TELEVIZIJA


Sedmični promet Banjalučke berze 1,7 miliona KM - Klix.ba\nBerza Sedmični promet Banjalučke berze 1,7 miliona KM\n16.11.2012. u 15:48\nNa ovosedmičnom trgovanju na Banjalučkoj berzi ostvaren je promet od 1.792.731,30 KM, kroz 430 transakcija.\nNa službenom berzanskom tržištu - segment Fondova ostvareno je 83.739,95 KM što predstavlja 4,67 posto od ukupnog ovonedeljnog prometa.\nOd akcija na službenom berzanskom tržištu – lista B najveći promet u ovoj sedmici imale su akcije Telekoma Srpske a.d. Banja Luka, kojima se trgovalo u vrijednosti od 106.315,46 KM. Prosječna cijena akcija na kraju ove sedmice bila je 1,60 KM i ostala je ista u odnosu na kraj prošle sedmice.\nNa službenom berzanskom tržištu – segment fondova najveći promet u ovoj sedmici imale su akcije ZIF Kristal invest fonda a.d. Banja Luka, kojima se trgovalo se u vrijednosti od 47.523,04 KM. Prosječna cijena akcija na kraju ove sedmice bila je 5,05 KM, čime je ostvaren pad od -0,39 posto u odnosu na kraj prošle sedmice.\nObveznicama je ostvaren promet od 1.333.673,32 KM, što predstavlja 74,39 posto ukupnog prometa. Najveći promet je ostvaren obveznicama Republika Srpska - stara devizna štednja 4 kojima se trgovalo u vrijednosti od 757.945,30 KM.\nDobitnik među fondovima je ZIF Jahorina Koin a.d. Pale čije su akcije porasle za 16,33 posto, i na trgovanju u petak se njima trgovalo po prosječnoj cijeni od 3,49 KM po akciji.\nGubitnik među fondovima je ZIF Privrednik invest a.d. Banja Luka čije su akcije pale za -0,85 posto, i na trgovanju u petak se njima trgovalo po prosječnoj cijeni od 1,17 KM po akciji.\nOd akcija na slobodnom berzanskom tržištu najveći promet u ovoj sedmici imale su akcije preduzeća Čajavec uslužne djelatnosti a.d. Banja Luka, kojima se trgovalo se u vrijednosti od 116.734,38 KM.


ZBOG ODRONA DANAS NEĆE SAOBRAĆATI VOZ BEOGRAD–POŽEGA-KRALJEVO · Kraljevo.online\nNASLOVNA GRADSKI SERVIS ZBOG ODRONA DANAS NEĆE SAOBRAĆATI VOZ BEOGRAD–POŽEGA-KRALJEVO\nZBOG ODRONA DANAS NEĆE SAOBRAĆATI VOZ BEOGRAD–POŽEGA-KRALJEVO\nKraljevo – Zbog odrona između stanica Ražana i Kosjerić u prekidu pruga Beograd – Bar. Vozovi iz Beograda za Bar voze idu peeko Lapova i Kraljeva.\nKako se navodi u saopštenju Železnica Srbije, vozovi između Beograda i Bara će zbog toga saobraćati pomoćnim prevoznim putem preko Lapova i Kraljeva, dok ova deonica barske pruge ponovo ne bude osposobljena za redovan saobraćaj.\n“Inter Siti Srbija”, voz koji po redu vožnje iz Beograda u 16.55 polazi za Kraljevo, danas zbog toga neće saobraćati. U toku je organizacija putničkog železničkog saobraćaja na ovom delu barske pruge, o čemu će javnost biti blagovremeno obaveštena, dodaje se u saopštenju.\nPustite voz sta se to danas desilo na ginekoligiji u kraljevu, ko su dve devojcice koje su dovedene…


Humani gest Zlatiborskog Eko agrara oduševio decu Zračka (VIDEO) - Užice Oglasna Tabla\nHumani gest Zlatiborskog Eko agrara oduševio decu Zračka (VIDEO)\nсептембар 8, 2018 037\nKorisnicima Dnevnog boravka „Zračak“ jedan naizgled uobičajen dan ulepšao je odlazak u kupovinu, gde su zahvaljujući vaučerima dobijenim od Zlatiborskog Eko agrara obnovili obuću i garderobu. Ovaj humani gest doneo je sreću i osmehe na licima dece, koja su za sebe odabrala skromne poklone.\nKao i svako dete, odlazak u kupovinu obradovao je i korisnike Dnevnog boravka „Zračak“, koji su zajedno sa svojim vaspitačima i darodavcima posetili radnju „Planeta sport“ na Zlatiboru. Pažljivo su birali odeću, obuću, stvari za školu…, sve u skladu sa njihovim potrebama i skromnim željama. Ova aktivnost sprovedena je zahvaljujući timu Zlatiborskog Eko Agrara koji je prilikom organizovanja Festivala dobrih ukusa (održanog 5. avgusta na Zlatiboru) sav prihod od prodaje vaučera upotrebio u humanitarne svrhe.\n„Na Festivalu je prikupljeno oko 100 000 dinara. Za svu decu iz Dnevnog boravka „Zračak“ nabavili smo vaučere vrednosti po 6 500 dinara. Neki su u kupovinu krenuli sa nama, a deca koja nisu sada tu vaučere su dobili na ruke, pa u kupovinu mogu da odu sa svojim roditeljima“ rekla je Milica Milutinović iz Zlatiborskog Eko agrara.\nPokretačima ove ideje zahvalila se koordinatorka usluge Dnevnog boravka „Zračak“ Marina Kutlešić, istakavši da sa Eko agrarom imaju odličnu saradnju:\n„Oni su naši veliki prijatelji i često nas posećuju. Drže radionice našim korisnicima, redovno se odazivaju na naše priredbe, tako da želim da im se zahvalim na svemu, posebno na ovom lepom humanom gestu.“\nSa ovakvom praksom Zlatiborski Eko agrar nastaviće i u narednom periodu. U znak zahvalnosti, njihovim predstavnicima korisnici Zračka uručili su prigodan poklon, u nadi da će ponovo biti prilike za ovakva druženja. Uputili su zahvalnost svima koji na bilo koji način pomažu rad Dnevnog boravka, jer to im omogućava da svakodnevne aktivnosti upotpune novim sadržajima:\n„Veoma često naše korisnike vodimo u obilazak turističkih destinacija. Idemo na izlete, u luna park, na sladoled, kokice… Sve to ulazi u našu svakodnevnicu, a mi se trudimo da im ulepšamo svaki dan“, dodaje koordinatrka usluge Dnevnog boravka.\nUkiseljena jaja u tegli: Salata u kombinaciji slatkog, slanog i kiselog oduševiće sve koji je probaju\nBolji uslovi za đake OŠ „Milivoje Borović“ u selu Šljivovica (FOTO)\nPorodica iz Kosjerića već tri generacije POŠTUJE NEOBIČAN ZAVET i uspomenu na čoveka kog nikada nisu upoznali, a sve zbog...


Novinar ekonomske rubrike Danasa Gojko Vlaović ovogodišnji je dobitnik nagrade „Kroz inovacije do zelene budućnosti“ koju dodeljuje kompanija Simens Srbija. Petočlani žiri je odlučio da je njegov rad najbolji u kategoriji „industrija“.\nNagradu u kategoriji „energetika“ dobili su Jasmina Lazić, novinarka Vremena i Slobodan Pašić, novinar Večernjih novosti. Nagrađenim novinarima plakete je uručio Predrag Stefanov, profesor Elektrotehničkog fakulteta u Beogradu, ekspert na polju elektroenergetskih sistema i oblasti obnovljivih izvora energije. Konkurs za Simensovu godišnju novinarsku nagradu bio je otvoren za novinare čiji su tekstovi na temu zelenih tehnologija, energetske efikasnosti i zaštite životne sredine objavljeni u štampanim medijima ili internetu na području Srbije. Primarni cilj programa „Siemens godišnja novinarska nagrada - Kroz inovacije do zelene budućnosti“ jeste razvijanje, negovanje i unapređenje kvaliteta izveštavanja o energetskoj efikasnosti i zaštiti životne sredine.


Požari nas ne smiju opet iznenaditi - Vijesti.me\nSjutra ističe rok da se revizorima dostave planovi za bolju zaštitu prirode\nDRI je krajem oktobra objavila Izvještaj “Uspješnost sprovođenja politike zaštite životne sredine u Crnoj Gori - zaštita od šumskih požara”, a revizijom je utvrđeno da država još nema uspostavljen dovoljno efikasan sistem zaštite od šumskih požara, da su njeni kapaciteti u tom smislu ograničeni i da dovode do toga da se “svake sezone kreće gotovo iz početka” Edit\n932 pregleda 0 komentar(a)\nPožar u Nacionalnom parku Prokletije (Foto: Arhiva Vijesti)\nDamira Kalač 11. decembar 2019, 21:17\nDirektorat za vanredne situacije i druge institucije i resori koji su predmet revizije uspjeha o sprovođenju politika zaštite od požara, sjutra bi Državnoj revizorskoj instituciji (DRI) trebalo da dostave planove aktivnosti za realizaciju preporuka vrhovne državne revizije.\nDRI je krajem oktobra objavila Izvještaj “Uspješnost sprovođenja politike zaštite životne sredine u Crnoj Gori - zaštita od šumskih požara”, a revizijom je utvrđeno da država još nema uspostavljen dovoljno efikasan sistem zaštite od šumskih požara, da su njeni kapaciteti u tom smislu ograničeni i da dovode do toga da se “svake sezone kreće gotovo iz početka”.\nRevizijom su obuhvaćeni MUP, odnosno Direktorat za vanredne situacije, čiji je direktor Mirsad Mulić, Ministarstvo poljoprivrede i ruralnog razvoja (MPRR), Ministarstvo održivog razvoja i turizma, Uprava za šume, Nacionalni parkovi i službe zaštite i spašavanja Podgorice, Nikšića, Berana i Pljevalja.\nU cilju umanjenja štetnih efekata požara na šume Crne Gore, DRI je tada dala 42 preporuke, dvije Ministarstvu održivog razvoja, po osam MUP-u i vladinom Koordinacionom timu za zaštitu i spašavanje, te po devet resoru Milutina Simovića i jedinicama lokalne samouprave.\nNjima je dat rok od 45 dana da izrade i dostave DRI plan aktivnosti za realizaciju preporuka koji sadrži mjere, nosioce, aktivnosti i rokove.\nČlan Senata DRI i rukovodilac revizije, Branislav Radulović, podsjetio je da na ocjenu DRI da sistem zaštite od požara “nije dovoljno efikasan u objezbjeđenju zaštite od te elementarne nepogode”, kazao da je ona sve učestalija, između ostalog i zbog klimatskih promjena, te da realizacija 42 preporuke “treba da doprinese uspostavljanju efikasnijeg sistema zaštite”.\nPrema njegovim riječima, ključne preporuke DRI su prije svega one čija realizacija treba da obezbijedi uspostavljanje odgovarajućeg informacijskog servisa i baze podataka, adekvatnu procjenu rizika, mapiranje i lokaciju (zone) opasnosti, adekvatan nadzor nad izvršavanjem zadataka, bolju koordinaciju među učesnicima sistema zaštite i spašavanja, adekvatnu i dovoljnu opremu…\nU reviziji stoji da MUP, odnosno Direktorat za vanredne situacije, iako je to obaveza tog resora, nije izradilo program razvoja sistema zaštite i spašavanja. Nije izrađena ni Nacionalna procjena rizika od katastrofa, a programi i procjene rizika ne postoje ni na lokalnom nivou. Država još nema ni sistem za obavještavanje ugroženog stanovništva o pojavi određene vrste opasnosti.\nU reviziji još stoji da Uprava za šume i MPRR i dalje nemaju efikasan i funkcionalan sistem za razmjenu informacija, iako je taj projekat započet prije 10 godina. Da nema adekvatnog nadzora nad izvršavanjem zadataka, da koordinacija između Uprave za šume i službi zaštite postoji samo prije požarne sezone, a da se saradnja “bazira na usmenim dogovorima”.\nU sistemu zaštite i spašavanja, kako je “Vijestima” kazao Radulović, ključna uloga pripada Direktoratu za vanredne situacije MUP-a.\n“Koji je posebno revizorski tretiran, između ostalog, jer su njegove nadležnosti: koordinacija rada učesnika sistema zaštite i spašavanja, planiranja, pripreme i sprovođenja mjera i aktivnosti na smanjenju rizika od katastrofa, praćenje i analiziranje stanja u oblasti zaštite i spašavanja, osposobljavanje i usavršavanje pripadnika jedinica civilne zaštite, specijalističkih i dobrovoljnih jedinica, obavještavanje i uzbunjivanje građana…”, rekao je on.\nRadulović(Foto: Luka Zeković)\nIzvještaj o reviziji objavljen je 28. oktobra, subjektima revizije dat je rok od 45 dana da dostave plan aktivnosti za realizaciju preporuka. Taj rok ističe danas.\n“Direktorat za vanredne situacije MUP-a već je izvijestio da je ispunio ovaj dio svojih obaveza iz nalaza vrhovne državne revizije. DRI očekuje i da drugi subjekti revizije blagovremeno i u skladu sa nalazom DRI ispune svoje obaveze, primarno da u roku od šest mjeseci DRI i Vladu izvijeste o realizaciji izdatih preporuka”, kazao je Radulović.\nNovi tip revizija\nRevizije poput one o zaštiti od šumskih požara, DRI objavljuje od 2014. godine, a održivi razvoj, odnosno zaštita životne sredine, biće u fokusu i narednih revizija.\nPrema riječima Radulovića, osim toga kako se troši novac, cilj je ispitati da li se realizuju zacrtane politike.\n”Revizija uspjeha je novi tip revizija, koja ima za cilj da nezavisno i objektivno ispita da li subjekti javnog sektora, sistemi, programi ili planirane aktivnosti funkcionišu ili se ostvaruju u skladu sa utvrđenim politikama i planovima, a ne samo da li su zakonito i pravilno evidentirani troškovi”, kazao je on.\nRevizije uspjeha, kako je dodao, dodatno doprinose efikasnom i efektivnom načinu upravljanja i imaju za cilj da pojačaju odgovornost i transparentnost državnih organa i drugih subjekata u sprovođenju zadatih politika.\nOd 2014. sprovedeno je još 17 revizija uspjeha. U narednom periodu, fokus će biti na održivom razvoju.\n“Prepoznajući važnost Agende UN za održivi razvoj, odnosno Nacionalne strategije održivog razvoja do 2030. godine, fokus ovog tipa revizija u narednom periodu će biti na održivom razvoju, u kom zaštita životne sredine zauzima posebno mjesto.\nZadaci Direktorata za vanredne situacije\nDirektorat za vanredne situacije bi, prema preporukama, trebalo da u narednih šest mjeseci, pored ostalog izradi predlog programa razvoja sistema zaštite i spašavanja, izradi nacionalnu procjenu ugroženosti, odnosno procjenu rizika od katastrofa. Trebalo bi i da bliže propiše mjere zaštite šuma od šumskih požara, da prema Zakonu o zaštiti i spašavanju donese preostala podzakonska akta i interne procedure postupanja, da sprovede analizu potreba opreme za požare, te da osigura donošenje, redovno praćenje i ažuriranje planova zaštite i spašavanja svih u tom sistemu.\nVELIKI UDAR NA POLJOPRIVREDU\nGreen Home: Crna Gora nedovoljno slijedi propise klimatske politike\nPekara u Župi nikšićkoj: Neće povećavati cijene, niti otpuštati radnike\nBečić: Sa pažnjom i zabrinutošću pratimo kako se Ulcinj bori sa koronavirusom


Monitoring /Dva kantona na plaće daju čak dvije trećine budžeta, KS izdvaja najmanje / Radio Sarajevo\nMonitoring / Dva kantona na plaće daju čak dvije trećine budžeta, KS izdvaja najmanje\n09. 02. 2018. u 12:55:00 Fena\nOd 2.350.000.000 KM, koliko zbirno iznose svi kantonalni budžeti, u 2018. godini na plaće i naknade zaposlenim i doprinose poslodavaca bit će potrošeno oko 1.220.000.000 KM.\nTo je više od polovine svih budžetskih sredstava – izjavila je danas konsultantica za monitoring Centara civilnih inicijativa Lejla Deronja Suljić.\n"Stepen realizacije planiranih mjera smanjuje se sa povećanjem njihove važnosti, pa je tako realizacija svih planiranih mjera kantonalnih vlada 61 posto, zakona 41 posto i strategija 15 posto", kazala je Deronja Suljić.\n"Nažalost, podaci o skromnom broju utvrđenih temeljnih zakona i strategija, generalni zastoj u realizaciji reformske agende, manjak tolerancije i zaokupljenosti političara uskostranačkim umjesto interesima građana, ne bude nadu u pozitivnu promjenu u skorije vrijeme. Za takvu promjenu potrebno je da dođe do povećanja efikasnosti u realizaciji zakona i strategija te poštovanje pravne države", zaključeno je na predstavljanju monitoringa rada kantonalnih vlada u prošloj godini, koji su uradili Centri civilnih inicijativa.\nTagovi: CCI kanton plaća naknade budžet\nStatistika / CCI: Plaća zastupnika u NSRS-u oko 3.000 KM, a neki ne progovore ni riječ\nStanje nacije / Izvještaj CCI-a: Ekstremna stopa nezaposlenosti mladih još uvijek 68 posto\nSDP / Mašić pita Vladu FBiH: Zbog čega je zaustavljena izgradnja tunela Hranjen?\nCOVID bilten / U Kantonu Sarajevo raste broj novozaraženih: Ovo su novi podaci


Huligani zapalili kulturni centar u predgrađu Stokholma (VIDEO) – Net.hr\nHuligani zapalili kulturni centar u predgrađu Stokholma (VIDEO)\nAutor: Ivana Barać 16:55 22.05.2013\nNeredi u Švedskoj se nastavljaju\nNeredi koji su pre dva dana započeli kada je policija ubila jednog čoveka u predgrađu Stokholma, proširili su se i na druga prigradska naselja, sedmoro ljudi je jutros privedeno, a premijer Frederik Rajnfelt oštro je kritikovao “huliganstvo” i pozvao na smirivanje situacije.\nGrupa od oko 60 mladih ljudi palila je automobile, razbijala prozore na radnjama i zapalila kulturni centar u jednom predgrađu švedske prestonice, javlja agencija AP, a prenosi Tanjug.\nPolicijski portparol Kjel Lindgren rekao je da je sedmoro ljudi pritvoreno i da je jedna osoba uhapšena pod optužbom da je zapalila kulturni centar, smešten u zgradi iz 19. veka.\nPortparol je naveo da je u protekla 24 sata 30 vozila zapaljeno u šest prigradskih naselja, u kojima uglavnom žive imigranti, a najnoviji neredi se šire iz severozapadnih ka južnim delovima prestonice.\nPrema njegovim rečima, jedna škola i jaslice u dva najsiromašnija kvarta u Stokholmu su zapaljene, a na vatrogasce, policajce i njihova vozila bacane su kamenice, javlja AFP, a prenosi Tanjug.\nNeredi su započeli u nedelju zbog ubistva jednog 69. godišnjeg čoveka 13. maja u severozapadnom naselju Husbi.\nRajnfeld je danas poručio da “svi moraju da preuzmu odgovornost za smirivanje situacije“.\n– Važno je imati na umu da spaljivanje susedovog auta nije primer slobode govora, već je to huliganstvo – rekao je on švedskoj novinskoj agenciji TT.\nAntiimigrantski nastrojena stranka Švedske demokrate danas je ocenila da su neredi rezultat “neodgovorne” imigracione polike i da nikada ranije nije toliko novca trošeno na predgradja puna imigranata, kao što je to danas slučaj.\nPremijer je juče rekao da je ponosan što je Švedska zemlja koja prima velike grupe ljudi iz drugih zemalja, dodavši da “često postoji period tranzicije izmedju različitih kultura“.\nneredi stokholm švedska


PLAKETA Akademiji umjetnosti Univerziteta u Banjoj Luci\nFakultet umetnosti Univerziteta u Nišu proslavio je 18 godina uspješnog postojanja i rada.\n"Dobro nam ide i nećemo stati. Srećni smo što ovaj značajan dan, delimo sa svima vama i najavljujemo intenzivniji razvoj Fakulteta umetnosti Univerziteta u Nišu."\nSavet Fakulteta umetnosti, već devetu godinu za redom, dodeljuje priznanja Fakulteta najznačajnijim institucijama i ličnostima koji su doprineli njegovom razvoju i afirmaciji.\nMeđu priznanjima dodijeljena je i PLAKETA kao visoko priznanje Akademiji umjetnosti Univerziteta u Banjoj Luci.\nOpširan tekst možete pročitati na FB stranici Fakulteta umetnosti Univerziteta u Nišu.\nStrana 6 od 180


Joksimović pozdravila poruke EP upućene EK, očekuje finansijsku podršku Srbiji\n► Joksimović pozdravila poruke EP upućene EK, očekuje finansijsku podršku\nMinistarka za evropske integracije Jadranka Joksimović pozdravila je poruke koje su funkcioneri Evropskog parlamenta zajednički uputili komesarima Evropske komisije i kazala da se nada da će EK odgovoriti konkretnim merama i pružiti finansijsku podršku Srbiji i drugima sa Zapadnog Balkana za borbu protiv pandemije korona virusa i za "veliki posao" ekonomsko-socijalnog oporavka od njenih posledica.\nU pismu funkcionera EP ukazano da jedino uz punu solidarnost i udruživanjem napora i svih resursa Evrope - članice ali i kandidati i potencijalni kandidati u neposrednom susedstvu, mogu izaći na kraj sa jednim od najvećih izazova u njenoj modernoj istoriji - korona virusom.\n"Posebno pozdravljam i naglašavam njihov poziv EК na potrebu da mere koje preduzima EU, posebno postupak odobravanja izvoza medicinske opreme iz Evropske unije, ne smeju da negativno utiču na sposobnost da se i naša i druge države u pregovorima uspešno suprostave pandemiji", kazala je Joksimović, a saopštilo Ministarstvo.\nPredsedavajući Odbora EP pozvali su Evropsku komisiju da izvesti Evropski parlament o dodatnim finansijskim merama koje će Evropska komisija doneti za pomoć trećim državama i u tom smislu pre svega o merama za jačanje kapaciteta zdravstvenog sistema tih država i prevazilaženja društveno-ekonomskih posledica.\nPodržavajući aktivnosti koje Evropska komisija preduzima u cilju podrške ovim državama iz sredstava IPA, programa EU i Mehanizma civilne zaštite EU predsedavajući ovih Odbora su podržali predlog da se Fond solidarnosti EU koristi i u slučaju ugrožavanja opšteg javnog zdravlja.\n"Posebno značajno je i što su ukazali na potrebu da finansiranje ovakvih mera treba da podrazumeva dodatna sredstva, a ne samo preusmeravanje već postojećih sredstava čime se mogu usporiti reformske i druge aktivnosti koje se sprovode", istakla je Joksimović.


FBI ima dokaze za najveću teoriju zavere o Adolfu Hitleru – Alternativno\nNovember 14, 2017 alternat\t0 Comments\nOno što baca blagu sumnju na ovaj izveštaj je činjenica da je detalje ove priče FBI-ju direktno prosledio reporter “Los Anđeles egzaminera”.\nNaime, u julu 1945. godine, reporterov prijatelj “Džek” susreo se u SAD sa jednim bivšim zvaničnikom argentinske vlade, koji je obećao da će mu ispričati sve detalje ukoliko se njegovo ime ne otkrije, jer je strahovao da će biti deportovan u Buenos Ajres.\nHitler i njegov najuži krug saradnika koristio je bankovni račun pod imenom “Gospođa Ajhorn”, žene koji je vodila veliki spa hotel u La Faldi, u Argentini. Na bankovnom računu bilo je oko dva miliona dolara. U izveštaju je navedeno da je gospođa Ajhorn ranijih godina nekoliko puta posećivala Nemačku, gde ju je ugošćavao lično Hitler.\nAugust 21, 2019 alternat\t0\nAugust 9, 2017 alternat\t0


RFE: Neki od proizvođača respiratora kažu da nisu dizali cene\n► RFE: Neki od proizvođača respiratora kažu da nisu dizali cene\nNeki od proizvođača kliničkih respiratora kažu da potražnja jeste ogromna, ali da cene nisu menjali, dok državni vrh u Srbiji upozorava da su cene aparata za mehaničku ventilaciju enormno povećane, prenosi Radio Slobodna Evropa (RSE).\nU nemačkoj kompaniji "Dräger", jednoj od vodećih proizvođača medicinske opreme, od koje je Srbija u martu kupila 15 respiratora, kažu za RSE da do sada nisu povećavali cene proizvoda tokom ove krize, te da trenutno nude "manje popuste".\nKako se navodi u pisanom odgovoru "Narooma Medical" iz Irske, prošlog meseca je potražnja bila 10 puta veća od uobičajene. Najjeftiniji model košta 11.900 evra.\n"Neke kompanije su menjale cene, ali mi u 'Narooma Medical' to nismo uradili niti ćemo", kažu u ovoj kompaniji i dodaju da od početka pandemije nisu odbili nijednog kupca, kao i da nemaju listu čekanja.\nDa je potražnja "enormno povećana" kaže i Jens Halek (Hallek), generalni direktor švajcarske kompanije "Hamilton Medical AG", koja od 1983. godine izrađuje respiratore.\nHalek napominje da su cene respiratora ostale onakve kakve su bile i pre pandemije virusa korona. "Osuđujemo bilo kakvo oportunističko korišćenje ove humanitarne krize, uključujući povećanje cena", kaže on.\nNi u ovoj kompaniji ne otkrivaju cene svojih proizvoda, ali Halek kaže da "cene u velikoj meri zavise od tipa respiratora i njegove konfiguracije". Na sajtu ove kompanije može se naći deset različitih vrsta respiratora.\nU opširnom tekstu RSE podseća na izjave srpskih zvanilčnika o problemima vezanim za nabavku respiratora i povećanja cena, kao i na pisanje izraelske štampe o porastu cena.\nKomisija za zaštitu konkurencije Srbije objavila je danas da je, na osnovu podataka Eurostata za 2019. ukazala da su cene potrošačke elektronike u Srbiji bile za 13 odsto više u odnosu na...\nU poslednja 24 sata u Srbiji je registrovano novih 254 slučajeva zaraze korona virusom, na respiratorima je 87 osoba, a u bolnicama su 2.454 pacijenta, saopštilo je danas Ministarstvo zdravlja.\nU Srbiji od koronavirusa umrlo još osmoro, 311 novoinficiranih\nU Srbiji je, objavljeno je danas, u prethodna 24 časa od posledica infekcije koronavirusom umrlo osam osoba, pa je ukupan broj umrlih tokom epidemije povećan na 590.


ENEMO: Akreditovano šest eksperata i 10 dugoročnih posmatrača za parlamentarne izbore\nBeta 2. marta 2022. 12:55\nEvropska mreža organizacija za praćenje izbora (ENEMO) akreditovala je šest medjunarodnih eksperata i 10 dugoročnih posmatrača za vanredne parlamentarne izbore u Srbiji 3. aprila, saopštio je danas šef misije ENEMO Pjer Pejtie.\nPejtie je u Medija centru u Beogradu kazao novinarima da je u planu ENEMO da akredituju misiju za posmatranje predsedničkih izbora, kada oni budu bili zakazani.\nOn je naveo da će misija posmatrati i pratiti tokom kampanje da li se poštuju osnovna ljudska i politička prava, ali će pratiti i ponašanje organa za upravljanje izborima, registraciju birača, kampanju izbornih takmičara, žalbe i izveštavanje medija.\n„Privremeni izveštaj misije ćemo izneti najkasnije dve nedelje pre izbora, dok ćemo izjavu preliminarnim nalazima i zaključcima objaviti već 4. aprila“, naveo je on.\nPejtie je naveo da su glavni prioriteti misije objektivnost, nepristrasnost i verodostojnost informacija.\n„Svi posmatrači misije su potpisali kodeks ponašanja za medjunarodne posmatrače izbora kao i deklaraciju o principima za medjunarodno posmatranje izbora“, rekao je šef misije ENEMO.\nOn je kazao da je cilj misije da proceni li je izborni proces u Srbiji u skladu sa medjunarodnim standardima, ali i da prati da li su izbori održani u skladu sa zakonima u Srbiji, kao i da iznese svoje predloge za poboljšanje procesa izbora.\nPrema njegovim rečima, analitičari i dugoročni posmatrači će imati pomoćnike na terenu.\nPrema njegovim rečima, deset dugoročnih posmatrača te misije će obilaziti biračka mesta na dan izbora a jedan posmatrač na dan izbora može obići od 10 do 15 biračkih mesta.


Albansko-američki lobi lažima „prekraja“ Srbiju! - 06.02.2017, Sputnik Srbija\nU razmaku od dve nedelje u našim medijima pojavila su se dva spina za koje su zaslužni debelo plaćeni lobisti Kosova. U oba slučaja govorilo se o „razmeni... 06.02.2017, Sputnik Srbija\n14:49 06.02.2017 (Osveženo: 14:54 30.08.2021)\n© AP Photo / /Saul Loeb, PoolHilari Klinton u albanskom parlametnu\nSmena u američkoj administraciji ponovo je aktivirala albanski lobi u Americi pokušavajući na sve načine da Kosovo održi u „žiži“ interesovanja Vašingtona. Prvo je portal „Preševa jone“ objavio „intervju“ ministra spoljnih poslova Srbije Ivice Dačića (što je on demantovao i najavio tužbu protiv portala) u kome se on navodno „zalaže za međunarodnu konferenciju, na kojoj bi se razgovaralo o razmeni teritorije između Srbije i Kosova, da bi se samo desetak dana kasnije pojavilo navodno pismo republikanskog kongresmena Dejna Rorabahera, koji je i predsedavajući Odbora za spoljnu politiku u Evropi, a u kome predsedniku Srbije Tomislavu Nikoliću predlaže isto — razmenu teritorija jugu Srbije za sever Kosova i Metohije, kao rešenje za smirivanje napetosti u ovom delu Balkana.\nU kabinetu srpskog predsednika demantovano je da je ovakvo pismo uopšte stiglo, a to je za Sputnjik potvrdio i savetnik predsednika Srbije za spoljnu politiku Ivan Mrkić.\nOno na šta Mrkić, međutim, stavlja akcenat je pre svega sledeća činjenica:\n„Šta znači uopšte razmena teritorije kad sve teritorije pripadaju Srbiji, po našem Ustavu! Ali iz toga se vidi jednostranost u pogledu na stvari, jer taj kongresmen misli da je Kosovo nezavisna država, a mi to ne mislimo! Pretpostavljam da je viđenje jednog čoveka iz Amerike, koja je priznala jednostranu secesiju Kosova, od strane albanske manjine nešto što je automatski ovde naišlo na neprijatnu reakciju“, kaže Mrkić.\nOn napominje da čak i kad bi takvo pismo stiglo do kabineta na njega predsednik Srbije ne bi odgovarao.\n„Time bi se bavio neko iz Skupštine, tačnije iz Odbora za spoljnu politiku ili neko sličnog institucionalnog nivoa. Predsednik Srbije svakako ne bi bio adresa za odgovor na takva pisma, jer to rešavaju izvršne vlasti“, kaže Mrkić ponavljajući da su obe pomenute teritorije — teritorije države Srbije.\nPismo koje je republikanski kongresmen Dejna Rorabaher navodno uputio predsedniku Srbije, u kom predlaže razmenu teritorija na jugu Srbije za sever Kosova i Metohije kao rešenje za smirivanje tenzija u ovom delu Balkana, osvanulo je u medijima. Mediji u Srbiji su preneli da je pomenuti gospodin u svom pismu istako da je bolje da „umesto negativnih primera kao što je slanje voza sa provokativnim simbolima na Kosovo, razmotri razmenu teritorije, što bi rezultovalo većim brojem Srba u Srbiji, i većim brojem Kosovara na Kosovu“. On je takođe, po pisanju medija, poručio da je „ova opcija moguća“ i da je „ne bi trebalo ignorisati“.\nKongresmen Dejna Rorabaher nije nepoznato ime u regionu, posebno na Kosovu i Metohji. Tokom ratova devedesetih, još od Bosne, zalagao se za bombardovanje srpskih vojnih snaga na tlu Srbije, pa je čak i kritikovao NATO da nije dovoljno efikasan, jer je svoje dejstvo ograničio na „male napade“.\nŠto se tiče Kosova, od Albansko-američke građanske lige, najjačeg albanskog lobija u Americi, svojevremeno je dobio pohvale zbog podrške inicijativi da se OVK više ne vodi kao teroristička formacija u Americi. Rohrabaher i danas podržava javno nezavisno Kosovo, a svojevremeno se vatreno zalagao da Amerika jače naoruža OVK. Da se albanski lobi u Americi ponovo razbudio, dokaz je i prvi „uspeh“ postignut na inauguraciji Donalda Trampa za predsednika Amerike. Naime, ambasadorka Kosova u Americi Vljora Čitaku, uspela je da se na balu posle inauguracije na nekoliko sekundi obrati Trampu, što je zabeleženo na fotografijama koje su odmah planule u kosovskim medijima i na njenom profilu na Fejsbuku — kao „dokaz“ da je Amerika i dalje uz Kosovo. Nezvanično, priča se da su kosovski lobisti za ovaj „trenutak“ platili čak milion dolara!\nInače, opšte je poznato da Albanci imaju najbogatiju dijasporu u svetu, a zastupaju ih prestižne marketinške kuće koje ovi plaćaju milijardama dolara. Albanci sa Kosova ugovor o lobiranju u Americi zvanično imaju od 1999. godine sa lobističkom kućom „Ruder i Fin“, a prošle godine taj ugovor je obnovljen na period od pet godina.\nPosle Trampove pobede, angažovali su i Klintonovu fondaciju da im pomogne u lobiranju, a to nije jeftino s obzirom da se cene angažovanje nekog bivšeg senatora, recimo, kreću od 350.000 do 500.000 dolara godišnje, plus plaćeni telefonski računi i službena putovanja. U agendu američkog Kongresa Kosovo se, međutim, našlo još 1990. godine, kada je organizovana prva konferenciju o ljudskim pravima u istočnoj Evropi, Jugoslaviji, i posebno na Kosovu. Ovoj konferenciji prethodila je poseta američkih senatora i kongresmena, u kojoj je tada bio i Robert Dol, osnivač albansko-američkog lobija, koji je započeo sardnju sa Bilom Klintonom, predsednikom Amerike u dva mandata.\nKasnije, kada je ovo pitanje internacionalizovano, različitim medijskim i lobističkim kampanjama rezultiralo je time da Albanci iz dana u dan poboljšavaju svoju međunarodnu poziciju i autoritet, pogotovu tadašnjih vođa u albanskoj alternativi — Dola, Diogvardija i Lanatoša, kojima su se kasnije pridružili i Džozef Bajden i Eliot Endžel… Zahvaljujući njima, američki Kongres je usvojio mnoštvo rezolucija protiv tadašnje Jugoslavije. U Vašingtonu su lobisti iz etničkih zajednica koji se angažuju na problematizaciji nacionalnih pitanja u određenim državama, ili čak u secesionističke svrhe vrlo važni, što je Kosovo iskoristilo devedesetih godina, i kasnije kad su kosovski Albanci 2008. proglasili nezavisnost države Kosova.


Subota, 14. Maja 2022.\nNaslovna/Banjaluka/Počela izgradnja vodovoda za više zone Zelenog vira\nBANJALUKA – U banjalučkom naselju Zeleni vir danas je počela izgradnja 1,7 kilometara vodovodne mreže za više zone ovog naselja, koja će obezbijediti bolje snabdijevanje vodom za oko 50 domaćinstava, a vrijednost radova je 140.000 KM.\nGradonačelnik Banjaluke Igor Radojičić, koji je posjetio radilište, rekao je novinarima da se ovaj vodovod gradi u okviru velikog projekta vodosnabdijevanja “Voda jedan” kojim se želi obezbijediti stabilno snabdijevanje vodom za što veći broj građana.\nOn je naveo da prostor više zone Zelenog vira nije imao stabilo riješeno vodosnabdijevanje, te da su se snabdijevali vodom sa lokalnog izvorišta i stare lokalne vodovodne mreže.\n“Kroz projekat `Voda jedan` obezbijeđeno je da se oko 1,7 kilometara nove vodovodne mreže izgradi, prikopča na gradski vodovod, dobije stabilno snabdijevanje. Procjena je da na četiri kraka na kojima se radi ima oko 50 domaćinstava”, rekao je Radojičić.\nOn je dodao da je izvođač radova kompanija “Hidrokop”, a rok za završetak tridesetak dana.\n“Želimo da građani u svim dijelovima grada imaju stabilno vodosnabdijevanje”, istakao je Radojičić.\nOn je najavio da će u petak, 28. februara, biti otvoren vrtić u naselju Starčevica.\nRadojičić je rekao da će vrtić za smještaj 50 mališana biti stavljen u funkciju krajem ove sedmice, u okviru velikog plana proširenja kapaciteta predškolskih ustanova čiji je cilj da se otvori 600 novih mjesta u gradskom sistemu vrtića.\nOn naveo da je u toku gradnja vrtića u naselju Petrićevac, a tokom ljeta se očekuje završetak druge faze radova na vrtiću u naselju Lazarevo.\nČlan Savjeta mjesne zajednice Vrbanja Branko Milinković rekao je da je danas veliki dan za više od 40 domaćinstava više zone naselja Zeleni vir koji će izgradnjom vodovodne mreže imati bolje snabdijevanje vodom.\nBanjaluka gradonačelnik izgradnja Kompanija lazarevo projekat smještaj Starčevica voda Vodosnabdijevanje vodovod Vrbanja vrtić\n„Banja Luka se gradi“: Otvara se 30 javnih gradilišta\nZbog završetka kružnog toka: Potpuna obustava saobraćaja kod „Sirana“\nZemljotres uzdrmao Banjaluku\nViše zelenila u centru Banjaluke\nBanja Luka i ove godine u akciji „Sat za našu planetu“\nLančani sudar u Zalužanima


Planirano jačanje obima premija i dobiti prije oporezivanja - Lovćen osiguranje a.d.\nNaslovna Vijesti Planirano jačanje obima premija i dobiti prije oporezivanja\nPlanirano jačanje obima premija i dobiti prije oporezivanja\nPlan poslovanja Triglav grupe za 2020. godinu\nTriglav grupa će u 2020. godini nastaviti da sprovodi usmjerenja svoje poslovne strategije. Uzimajući u obzir predviđene uslove poslovanja, planira da poveća konsolidovanu bruto premiju na oko 1,2 milijarde eura (plan za 2019. godinu: 1,1 milijardi eura) i dobit prije oporezivanja između 95 i 105 miliona eura (plan za 2019. godinu: između 90 i 100 miliona eura), a kombinovani količnik se predviđa ispod 95 odsto, ispod prosječne strateške ciljne vrijednosti od oko 95 odsto. Poslovanje će se odvijati u zahtjevnim uslovima, u osiguranju će dominirati efekti jake konkurencije, a na investicioni dio će uticati nepovoljno finansijsko okruženje. U razvojnim aktivnostima Triglav će biti fokusiran na svoju viziju dinamičkog razvoja novih načina poslovanja, koji su osnova odgovornog dugoročnog razvoja Grupe, sa fokusom na klijenta, uz profitabilno i sigurno poslovanje.\nTriglav grupa očekuje da će se poslovanje u sektoru osiguranja odvijati u nešto manje, ali još uvijek povoljnim makroekonomskim prilikama na tržištima regiona u kojem je prisutna. Dosljednim sprovođenjem razvojnih aktivnosti, Grupa će se prilagoditi kompetitivnoj situaciji i ostvariti zacrtane strateške ciljeve. Kvalitet, jednostavnost i integritet usluga prilagođenih potrebama i očekivanjima kupaca glavni su pokretači svih aktivnosti. Oni će nastaviti da pokrivaju razvoj usluga i prodajnih procesa zasnovanih na inovativnim i naprednim tehnologijama, poboljšanje i nadogradnju stalne komunikacije sa klijentima i povećanje efikasnosti prodajnih kanala. Triglav grupa će na tim osnovama, uz nastavak disciplinovanog preuzimanja osiguravajućih rizika, jačati obim premije i čuvati profitabilnost osiguravajućeg dijela poslovanja na svojim tržištima. Na području šteta očekuje trendove slične ranijim godinama i čuva svoju brižno odabranu reosiguravačku zaštitu. Planirani rast obima poslovanja nastaviće da povećava troškovnu efikasnost Grupe, pošto je projektovani rast troškova manji od planiranog rasta premije.\nU slučaju nepovoljnih kamatnih stopa, visoki prioritet cjelokupnog investicionog portfelja ostaje prioritetni cilj investicione politike Triglav grupe. Njegova struktura ostaje relativno konzervativna, zadržavajući dominantan udio obveznica i druga ulaganja u fiksni prihod. Glavni elementi investicione politike tako ostaju nepromijenjeni, a u nekim dijelovima portfelja Triglav grupa planira da postigne nešto veće prinose i nižu likvidnost investicija kroz veće usklađivanje ročnosti sredstava i obaveza.\nU oblasti upravljanja imovinom klijenata, Grupa Triglav će povećati obim imovine u upravljanju prodajom postojećih proizvoda osiguranja i investicionih fondova. I dalje će aktivno tražiti mogućnosti koje proizilaze iz konsolidacije industrije za upravljanje imovinom u regionu.\nTriglav grupa i dalje je strateški fokusirana na postizanje dugoročnog, stabilnog ekonomskog prinosa i unapređenja vrijednosti Grupe. Poslujući na taj način Grupa slijedi svoju misiju - Stvaranje sigurnije budućnosti za sve naše zainteresovane strane. Sa fokusom na kupce i njihove potrebe, nastaviće da razvija svoju ponudu usluga i proizvoda i proširuje je dodavanjem srodnih usluga koje jačaju i njeno poslovanje, osiguranje i upravljanje imovinom. Unutar Grupe glavne aktivnosti ostaju usmjerene na razvoj zaposlenih, kreiranje kooperativne i agilne organizacije i kulture.\nAndrej Slapar, predsjednik Upravnog odbora Zavarovalnice Triglav, izjavio je: „Procjenjujemo da će tržište osiguranja u regionu i dalje rasti naredne godine, ali očekujemo da će situacija biti nešto izazovnija zbog neznatnog pogoršanja perspektiva ekonomskog rasta. Takođe očekujemo da se situacija sa istorijski niskim kamatnim stopama nastavi. To smo uredno uzeli u obzir u našim planovima, kao i dosljednost sprovođenja planiranih razvojnih aktivnosti u 2020. godini. Na osnovu ovih planova planiramo veću dobit prije oporezivanja u odnosu na plan za 2019. godinu i veći obim premija, koji smo uspješno ojačali u poslednjih pet godina. Naša briga ostaje očuvanje finansijske snage Grupe Triglav i pravilno upravljanje rizikom, budući da su naše sigurno i profitabilno poslovanje od presudnog značaja za naše kupce, akcionare, zaposlene i ostale zainteresovane strane. Ulazimo u razboritu 2020. godinu, ali sa energijom i odlučni u ostvarenju naših ciljeva. Verujem da će naš tim od preko 5.000 zaposlenih biti uspešan u tome. "


Brodovi će ploviti direktno preko Sjevernog pola do 2050. godine\nBrodovi će biti u mogućnosti da plove direktno preko Sjevernog pola do 2050. godine, što će znatno umanjiti troškove trgovine između Evrope i Kine, ali i postaviti nove ekonomske, strateške i ekološke izazove za vlade, tvrde naučnici.\nDrastično smanjenje morskog leda tokom proteklih sedam godina omogućilo je nekim brodovima da plove sjeverom Rusije sjevernomorskom rutom.\nTokom prošle godine 46 brodova prešlo je preko Arktičkog prelaza, ali uz velike troškove zbog pratnje razbijača leda.\nPrema tvrdnjama Laurencea Smitha i Scotta Stephensona sa Univerziteta Californija, obični brodovi će moći ploviti bez ikakvih problema sjevernomorskom rutom, a brodovi specijalno napravljeni za razbijanje leda bi mogli ploviti najkraćom rutom između Pacifica i Atlantskog okeana do 2050. godine.\n"Istraživanjem i simulacijama je utvrđeno da će morski led postati toliko tanak da će tehnički problemi biti savladani, a najkraća ruta će biti izvodljiva i za brodove koji nemaju jake razbijače leda", naveli su ovi stručnjaci u naučnom časopisu PNAS.\nSjeverna morska ruta skraćuje putovanje između Norveške i Kine za 18 dana i štedi 580 tona pogonskog goriva.\nBrodovlasnici su izjavili kako bi im to sačuvalo između 200.000 i 350.000 eura tokom svakog puta.\nDirektna ruta preko Sjevernog pola mogla bi uštedjeti 40 posto goriva i vremena.


Aerodrom Varsava, Aerodrom u Varsavi, aerodrom\n» Navijačka okupacija Varšave, aerodrom Varšava\nNavijačka okupacija Varšave, aerodrom Varšava\nAerodrom Varšava (baš kao i aerodrom Kijev) će ovih dana biti jedan od najprometnijih u Evropi kao i u narednih mesec dana. Ako vam na prvu ne pada na pamet šta je tome razlog, jasno je da niste fan sporta, tačnije fudbala, naime u sledećih mesec dana u Poljskoj i Ukrajini se održava Evropsko prvenstvo u fudbalu a očekuje se veliki broj navijača koji će prisustvovati utakmicama i imati prilike bolje se upoznati sa lepotama ovih dveju istočnoevropskih zemalja.\nMeđunarodni aerodrom Varšava koji se još zove i Šopen, na poljskom Chopin, zabeležilo je rekordan promet već u maju, što je samo naznaka onoga što ih čeka u junu i julu. Prošlogodišnja statistika glavnog poljskog aerodroma bila je rekordna sa 116.693 poletanja/sletanja i 9,337.456 putnika koji su prodefilovali kroz aerodromske terminale. Statistika u ovoj godini nedvosmisleno pokazuje da je broj putnika koji dolaze u Varšavu porastao ali je isti takav trend i onih koji iz nje odlaze (verovatno će mnogi Poljaci iskoristiti godišnje odmore i priliku da pobegnu od čitavog „cirkusa“ dok traje EURO). Nažalost fudbalska reprezentacija Srbije se nije kvalifikovala na prvenstvo, i navijača u dresovima „orlova“ će biti na stadionima u Poljskoj i Ukrajini u broju nivoa statističke greške, no to nije razlog da se ipak ne kažu reč dve o aerodromu u Varšavi.\nDo aerodroma u Varšavi možete leteti za samo 130€. zavisno od datuma putovanja. Sve informacije o cenama avio karata možete pogledati u okviru stranice Avio karte Beograd Varšava.\nAerodrom Šopen / Chopin u Varšavi je matični i glavni aerodrom poljske aviokompanije LOT. Putnicima iz naše zemlje ovaj aerodrom najčešće predstavlja tranzit ako lete sa LOT-om u pravcu Severne Amerike. Aerodrom ima dva terminala, Južni i Severni koji su veoma pregldni, konforni i puni servisnih službi koje putnicima olakšavaju lakše snalaženje i boravak na aerodromu. Zanimljivo je da je od 1. juna ove godine Aerodrom Šopen povezan i železničkom linijom sa centrom Varšave, a prevoz organizuju dve železničke kompanije. U toku jutarnjih i popodnevnih špiceva vozovi sa aerodroma do centra grada polaze u periodu od svakih 10 do 12 minuta. Putovanje od aerodroma do centra grada traje oko 25 minuta, a za prevoz važe sve neiskorištene karte gradskog javnog prevoza, koje se mogu kupiti u kioscima, automatima ili u vozu. Cena karte za jednu vožnju unutar prve zone (u kojoj je aerodrom) košta 3,6 poljskih zlota (0,9 evra).


U Somboru otvoren 44.međunarodni sajam peradarstva - Somborski informativni portal - Agencija Soinfo\nU Somboru otvoren 44.međunarodni sajam peradarstva\nSombor je tradicionalno, poslednjeg vikenda u mesecu januaru, centar odgoja sitnih životinja, ne samo u Srbiji, Balkanu, nego u čitavom ovom delu Evrope.\nNajstarija sajamska manifestacija 44. Međunarodni sajam peradarstva i Državni šampionat sitnih životinja Republike Srbije, kao i prvi memorijal prim. dr Zoran Parčetić – Nona svečano je otvoren danas u Gradskoj hali „Mostonga“ i trajaće do nedelje 26. januara. Otvaranju sajma prisustvovali su: Nenad Katanić pomoćnik ministra Ministarstva poljoprivrede, Antonio Ratković, zamenik gradonačelnice Sombora, Ljiljana Tica, predsednica Skupštine grada Sombora, Igor Gromilović, predsednik Saveza odgajivača sitnih životinja Srbije i direktor ovog sajma, kao i brojni posetioci – ljubitelji sitnih životinja.\nSajam je i ove godine otvorio Nenad Katanić pomoćnik ministra Ministarstva poljoprivrede koji se zahvalio organizatorima koji su uložili napor da više od 3.500 eksponata bude izloženo u Somboru, poželevši izlagačima da najbolji pobedi, da šampion bude šampion, a sudijama fer i pošteno suđenje.\nOrganizatorima i učesnicima se u ime grada Sombora zahvalio Antonio Ratković, zamenik gradonačelnice Sombora koji je istakao da ima veliku čast da se obrati na 44. Međunarodnom sajmu peradarstva i prvom memorijalu Prim. dr Zoran Parčetić – Nona, koji je imao nemerljivo veliku ulogu u organizaciji i održavanju ove sajamske manifestacije:\n„Svi mi znamo koliko je dr Parčetić uložio vremena i znanja da ovaj sajam izgleda onako kako izgleda danas, a ja sam siguran da će njegovi naslednici i Igor nastaviti njegovim stopama i ovaj Sajam iz godine u godinu podizati na još veći nivo, što su već dokazali i prilikom organizacije ovogodišnjeg sajma “ rekao je Antonio Ratković, zamenik gradonačelnice Sombora.\nPosetioci sajma kao i prethodnih godina biće u prilici da vide najkvalitetnije primerke u desetak izložbenih kategorija. Predstavili su se uzgajivači golubova, grlica, kanarinaca, egzota, ptica evropske faune, hibrida, tigrica, papagaja, agarponisa, prepelica i jerebica, kunića. Po prvi put posle desetak godina vraćena je teraristika i akvaristika. Ova peta sekcija osnovana je u čast pokojnog dr Zorana Parčetića a organizatori su sigurni da će upravo ova sekcija biti zanimljiva najmlađim posetiocima sajma. Svi učesnici kao i svake godine imaju samo jedan cilj, a to je da budu deo najveće manifestacije ove vrste na Balkanu.\nMeđunarodni sajam peradarstva u Somboru okupi svake godine nekoliko hiljada posetilaca i izlagača koji provedu tri nezaboravna sajamska dana. Poslednjeg dana sajma i ove godine pred halom će biti organizovana tradicionalna berza, koja okuplja brojne ljubitelje ptica i sitnih životinja sa teritorije Balkana.\nOrganizator, Društvo odgajivača sitnih životinja „Sombor1871“, uz podršku grada Sombora i ove godine pripremio je gostima brojna lepa iznenađenja.\nViše iz ove kategorije « 40 izbegličkih porodica u Somboru dobilo svoj novi dom\tNa prelazu Bački Breg zaplenjeno 28 kilograma marihuane »