Abazović sa Jelstadom: Saradnja sa Norveškom u okviru NATO na visokom nivou\nRazgovarali o reformi u oblasti vladavine prava\nCrna Gora pouzdan je NATO partner, a saradnja sa Norveškom u okviru tog savezništva je na visokom nivou, istakao je potpredsjednik Vlade Dritan Abazović tokom sastanka sa ambasadorom Norveške u Crnoj Gori Jernom Eugenom Jelstadom.\nPodnaslov: Razgovarali o reformi u oblasti vladavine prava\nTizer: Crna Gora pouzdan je NATO partner, a saradnja sa Norveškom u okviru tog savezništva je na visokom nivou, istakao je potpredsjednik Vlade Dritan Abazović tokom sastanka sa ambasadorom Norveške u Crnoj Gori Jernom Eugenom Jelstadom.\nKako navode iz Vlade, sastanak je bio prilika da Abazović i Jelstad razgovaraju i o značaju reformi u oblasti vladavine prava kao ključnog problema u nastavku evropskih integracija, ali i postignutim rezultatima u borbi protiv organizovanog kriminala i korupcije na visokom nivou, kao i izazovima koji predstoje na tom polju.\nAbazović je naglasio značaj saradnje između Crne Gore i Norveške kroz sistem odbrane i bezbjednosti i istakao da naša zemlja želi još više da unaprijedi odnose sa saveznicama unutar Alijanse.\nAbazović i Jelstad konstatovali su da postoji ogroman prostor za unapređenje saradnje u oblasti turizma, naročito zdravstvenog, konstatujući istorijski dobru povezanost između Crne Gore i norveških turista.\n07.04.2022 - 17:35 | *\n07.04.2022 - 17:35\nAbazović sa Jelstadom\nTagovi: Vlada Crne Gore, Dritan Abazović, NATO, Norveška, jern eugen Jelstad\nDojče vele: Neformalni dogovor članica NATO da ne šalju tenkove Ukrajini\nDok njemačke vlasti tvrde da u okviru NATO postoji "neformalni" dogovor da se Ukrajini ne isporučuju tenkovi zapadne proizvodnje jer bi to Rusija mogla da dočeka kao provokaciju, neki misle da je to samo izgovor, piše danas Dojče vele (DW).


Crna Gora privremeno zatvorila značajno poglavlje 30 - European Western Balkans\nAleksandar Andrija Pejović; Foto: Ministarstvo za evropske poslove\nLUKSEMBURG – Na Međuvladinoj konferenciji danas u Luksemburgu, Crna Gora je otvorila dva nova pregovaračka poglavlja, 1. Sloboda kretanja robe i 22. Regionalna politika i koordinacija strukturnih instrumenata i privremeno zatvorila pregovore u poglavlju 30. Ekonomski odnosi sa inostranstvom.\nU obraćanju predstavnicima država članica i Evropske komisije, šef crnogorske delegacije, ministar evropskih poslova Aleksandar Andrija Pejović, naglasio je da današnje zatvaranje Poglavlja 30 predstavlja značajnu prekretnicu u pregovaračkom procesu.\n“Nakon dve godine uspješnog rada, u potpunosti smo uskladili svoju trgovinsku politiku sa politikom Evropske unije, čime smo zavredili zatvaranje ovog značajnog poglavlja i ulazak u novu fazu pregovaračkog procesa. Ovo praktično znači da je Crna Gora, kada je riječ o pravilima i procedurama koje važe u oblasti međunarodne trgovine, razvojne politike i humanitarne pomoći, već gotovo postala deo Evropske unije ”, naveo je Pejović.\nCrna Gora je nakon pet godina pregovaračkog procesa, otvorila 28 od ukupno 33 poglavlja u kojima se vode pregovori i privremeno zatvorila tri pregovrarčka poglavlja.


vesna djogani djole djogani brak skandal porodica\n- Ženu koja je bila u pitanju poznajem lično. Đoleta znam 20 godina, tačno znam ko mu se sviđa a ko ne i gde bi mogao da „padne“ a gde ne. Oni koji nisu poverovali da mi je Đole veran, to je njihov problem, ja zaista ne mogu još i tuđe probleme da rešavam - kaže Vesna, a na pitanje da li je njihov brak imao i mnogo teže ispite, samo nisu došli do javnosti, priznaje:\n- Apsolutno, uh, svašta je tu bilo. Evo, upravo ovih dana imam jednu veliku „igranku“ u kući, ali ne smem još da pričam, treba mi vremena da je proživim, da dođem do rešenja, pa ću tek onda moći da analiziram - otkriva Vesna, pa priznaje kakva bi bila Đoletova reakcija da su paparaci nju uslikali sa drugim muškarcem u autu:\n- Ne mogu to ni da zamislim, a verovatno ni on, jer ima jednako veliko poverenje u mene koliko i ja u njega. Svakako je uvek za to da probleme rešavamo između sebe pre nego što postanu javni. Možda i najteža tačka u našem braku do sada bila je moja postporođajna depresija, ali upravo me je Đole izvukao zahvaljujući razumevanju i ljubavi prema meni, ali i iskustvu nekoga ko ima mnogo sestara u familiji. Dve osobe koje se razumeju kao on i ja danas, mogu da prevaziđu bilo kakvu prepreku - završava pevačica za gorepomenuti izvor.


Obama ima ograničene opcije za Siriju\nGrad Homs u Siriji.\nUnutrašnji pritisci čine malo verovatnim da bi predsednik prihvatio opciju upućivanja američkih kopnenih snaga radi rešavanja sukoba u Siriji.\nUkoliko se utvrdi da je Damask upotrebio hemijsko oružje, SAD će ponovo razmotriti vojnu opciju za rešavanje dvogodišnjeg građanskog rata u Siriji, izjavio je predsednik Barak Obama. Medjutim, unutrašnji pritisci čine malo verovatnim da bi predsednik prihvatio opciju upućivanja američkih kopnenih snaga radi rešavanja sukoba u Siriji.\nDok u Siriji i dalje besni građanski rat, administracija predsednika Obame pokušava da pouzdano utvrdi da je sirijska vlada upotrebila hemijsko oružje protiv sopstvenog naroda.\nPredsednik Obama je više puta ponovio da bi to predstavljalo prekretnicu.\n“To bi po našem mišljenju predstavljalo povećanje opasnosti po bezbednost međunarodne zajednice, naših saveznika i Sjedinjenih Država, što znači da bismo razmotrili i opcije koje inače ne bi dolazile u obzir,” rekao je američki predsednik.\nPojedini republikanci smatraju da već postoji dovoljno dokaza na osnovu kojih bi SAD mogle da deluju odlučnije u Siriji, bilo naoružavanjem pobunjenika ili uspostavljanjem zone zabranjene za letove.\nRepublikanski senator Džon Mekejn bio je ovih dana gost programa “Susret sa štampom,” televizijske mreže NBC.\n“Jedna učiteljica mi je rekla: ‘senatore Mekejn, vidite li ovu decu? Oni će se osvetiti onima koji su odbili da im pomognu.’ Ti ljudi su gnevni i ogorčeni i ta osećanja će potrajati ukoliko im ne pružimo pomoć,” rekao je senator Mekejn.\nAli čak i Mekejn se protivi slanju američkih vojnika u Siriju, sa čime se slaže i analitičar u Institutu Brukings, Majkl O’Henlon.\n“Mislim da bi administracija bila obavezna da preduzme nešto, ili bar da oseti da ima tu obavezu. To ne znači da bi zbog nekog malog korišćenja hemijskog oružja trebalo poslati u Siriju 75 hiljada američkih vojnika”, kaže O’Henlon.\nAnkete američkog javnog mnjenja ukazuju da Amerikanci nisu zainteresovani da se dublje angažuju u Siriji, čime se slažu i posetioci sa kojima smo razgovarali u Vašingtonu.\n“Ne možemo da kontrolišemo svet. Trebalo bi da postoji vrlo krupan razlog da bismo u to ušli,” kaže Hauard Ebenstajn, iz Merilenda.\n“Mislim da vlada zamor prema slanju trupa. Sloboda, naravno, ima svoju cenu, a mislim da mi to često preduzimamo,” kaže Ričard Gotlib iz Severne Karoline.\nPosle dugotrajnih ratova u Iraku i Avganistanu Amerikanci su izgubili strpljenje prema vojnim intervencijama u drugim zemljama,” kaže Kerol Doerti iz Pju centra za ispitivanje javnog mnjenja.\n“Javnost je zadovoljna što smo odatle otišli i, zavisno od političkog opredeljenja, podeljenog je mišljenja o tome da li je angažovanje bilo ispravno ili ne. Međutim, oseća se zamor zbog tih napora, bez obzira što se trupe još uvek nalaze u Avganistanu,” navodi Kerol Doerti.\nMeđutim, zagovornici veće američke uloge u Siriji još uvek se nadaju da će Obamina administracija reagovati na postojeću humanitarnu krizu. Džim Arkedis je saradnik Instituta za progresivnu politiku.\n“Dok Obamina ekipa kreira svoje spoljnopolitičko nasleđe, postoje načini na koje može da se bude aktivan na međunarodnom planu, bez angažovanja trupa. Nadam da će doći do trenutka kada će postati agresivniji u promovisanju američke uloge u svetu,” kaže Arkedis.\nPrema najnovijim anketama Si-bi-es njuza i Njujork tajmsa, 24 odsto Amerikanaca smatra da SAD imaju obavezu da intervenišu u Siriji, dok se 62 odsto tome protivi.


Pogon kanadske Magne počeo da radi u Aleksincu, u planu zapošljavanje 1.000 ljudi - Cansee\n03. June 2020. Type: News\nU Aleksincu je počeo da radi pogon kanadske Magne Seating, koja proizvodi opremu za automobile. Proizvodiće se presvlake za sedišta za sve automobilske brendove.\nMagna, kanadska firma, prisutna je u Srbiji već šest godina, a u Odžacima ima veći pogon. U Aleksincu je pogon pokrenut u postojećoj iznajmljenoj hali i reč je o braunfild investiciji.\nOno što je još bitnije, u drugoj fazi predstoji grinfild investicija, odnosno gradnja nove veće hale, u koju će biti preseljena cela proizvodnja i gde će biti zaposleno, procenjuje se, oko 1.000 ljudi.\nPremijerka Ana Brnabić istakla je u Aleksincu da će Magna zapošljavati u Srbiji ukupno 3.000 radnika. Dodaje da su too su trenutni planovi i da je to posebno važno ne samo za Aleksinac nego za taj deo Srbije.\nOcenjuje da je to za Srbiju važno ne samo time što Magna posluje u Odžacima, nego što se kako ističe, ta firma, odlučuje da nakon šest godina poslovanja, širi i dalje u Srbiji i pređe sada u Aleksinac.\n- To je najbolja moguća referenca za nas da dalje promovišemo Srbiju i za njihove partnere da kažu - da, Srbija je odlična lokacija, odlična destinacija za vas, naše partnere da dođete, poslujete, investirate u Srbiju, otvorite svoje pogone i zapošljavate svoje ljude - navodi premijerka Brnabić.\nPremijerka je ovom prilikom ukazula i da je u prvom kvartalu ove godine, uprkos krize izazvanom kovidom ukupan priliv direktnih stranih investicija za 3,7% veći nego u istom periodu prošle godine, koja je, kako je navela, istorijski najbolja u toj oblasti.


Gradska opština Palilula Niš | RAVNOMERNI RAZVOJ I UNAPREĐENJE KVALITETA ŽIVOTA\nAleksandar Ždrale, predsednik Gradske opštine Palilula, gostovao je 08.februara u emisiji „U FOKUSU“ – TV ZONAplus. U razgovoru sa Danijelom Ivanković, urednicom emisije, predsednik opštine Palilula govorio je o aktivnostima opštine, radu opštinske Uprave i odgovarao na pitanja brojnih gledalaca.\n„Nezaposlenost i veliki broj socijalno ugrženih najveći je problem opštine koja se realno može svrstati u treću ili četvrtu kategoriju razvijenosti u Srbiji, istakao je predsednik opštine Palilula, Aleksandar Ždrale. Najveći problem 15 sela na teritoriji Palulule su nepostojanje vodovodne i kanalizacione mreže. Građani često otvoreno negodiju zbog dinamike, ali i kvaliteta izvedenih infrastrukturnih radova. Selo Lalinac, koje „hrani „Niš, nema kanalizaciju što je nedopustivo.\nPo rečima predsednika, Palilula je i dalje na vrhu lestvice gradova i opština u Srbiji po broju realizovanih i budućih projekata prekorganične saradnje. Samo jedan u toku ove godine, koji se ostvarukje sa bugarskom opštinom Pirdop doneće lokalnoj zajednici više od 130 hiljada evra.


Predstavljeni privredni potencijali opština |\nPredstavljeni privredni potencijali opština\nPALE – Na poslovnom forumu, koji je počeo na Palama, privrednici i rukovodstva niške gradske opštine Pantelej, Gradiške i lokalne zajednice koja je domaćin predstavili su privredne potencijale ovih sredina radi uspostavljanja dalje saradnje i novih ulaganja.\nNačelnik opštine Pale Miodrag Kovačević istakao je da je cilj bio da se uspostave prvo politički kontakti ove tri opštine, što treba da omogući privrednu, kulturnu i sve druge vidove saradnje.\n„Mislim da opština Pale i grad Istočno Sarajevo imaju mnogo toga da ponude, pogotovo kada je riječ o privredi i turizmu, kao i ostalim oblastima saradnje koje spajaju Republiku Srpsku i Srbiju“, rekao je on.\nKovačević je podsjetio da je ta saradnja počela 17. novembra prošle godine kada je rukovodstvo opštine Pale posjetilo Niš, a ovo je sada uzvratna posjeta, tokom koje je organizovan i poslovni forum.\n„Važno je da počinjemo saradnju sa ovom regijom u Srbiji i ovo danas će dati pozitivan efekat na sve sfere društva“, rekao je on.\nKovačević je istakao i dobru saradnju sa opštinom Gradiška, od koje su preuzeli model rješavanja komunalnih problema, a posebno toplane na bazi obnovljivog izvora energije, što će i opština Pale uraditi na isti način.\nOn je istakao da je saradnja sa opštinom Gradiška važna, jer se ona granični sa EU, ima najveći granični prelaz i svi investitori će prvo ući u ovu lokalnu zajednicu, a onda u Republiku Srpsku i BiH.\nPredsjednik niške gradske opštine Pantelej Srđan Savić istakao je da je razgovarano o različitim modalitetima saradnje u oblasti prehrambene, metaloprerađivačke i drvoprerađivačke industrije i turizmu.\n„Razgovarali smo i o intenziviranju saradnje u oblasti kulture i sporta, što je prethodnica svakoj daljoj saradnji, a prepoznali smo da postoje mnoge prednosti koje imaju i Pantelej i Pale“, istakao je Savić.\nPrema njegovim riječima, Pale su im „vrata“ prema Istočnom Sarajevu i Republici Srpskoj, a opština Pantelej će Palama otvoriti put prema Nišu i drugim gradskim opštinama, kao i prema okrugu.\nNačelnik opštine Gradiška Zoran Latinović naglasio je da se u ovim teškim ekonomskim uslovima moraju tražiti načini da se poveća privredna aktivnost i na taj način povećaju budžeti.\n„Naši potencijali su u poljoprivredbnoj proizvodnji, u proizvodnji voća, mesa i mlijeka, što nam daje osnovu da dugoročno razmišljamo. Naš problem je nedostatak prerađivačkih kapaciteta, ali nastojimo iskoristiti i prednost najznačajnijeg graničnog prelaza u BiH za privlačenje stranih i domaćih investicija“, rekao je on.\nPredsjednik Saveza privrednika i klastera jugoistočne Srbije sa sjedištem u Nišu Branislav Mihajlović rekao je da je cilj današnjeg foruma da se uspostavi privredna saradnja sa Palama i šire u sektoru prehrambene i metalne industrije i da su ovakvi forumi najbolji način za uspostavljanje kontakata i novih poslova.\nPredstavnik drvoprerađivača opštine Pale Radomir Petrović istakao je da opština Pale ima šta da ponudi, a posebno u sektoru drvne industrije, gdje je zabilježen znatan napredak izvoza drvnih proizvoda na prostor bivše Jugoslavije i Evrope, a sada se otvara i tržište Bliskog istoka.


NOVI MINIMALAC VEĆI ZA ČETIRI DO ŠEST ODSTO: Sindikati i dalje nezadovoljni, ne žele da radnici ostanu 'jeftina radna snaga'\nNOVI MINIMALAC VEĆI ZA ČETIRI DO ŠEST ODSTO: Sindikati i dalje nezadovoljni, ne žele da radnici ostanu 'jeftina radna snaga'\nAutor: Glas javnosti 02.09.2020. u 07:12\nVlada Republike Srbije je "izašla" pred Sindikat sa novim predlogom iznosa minimalca za zaposlene od četiri do šest odsto, na šta mnogi nisu imali dobre reakcije jer i dalje smatraju da se neguje politika "jeftine radne snage".\nZa razliku od prošle godine kada su radnici dobili i veće povećenje minimalca nego što su očekivali, novi vladin predlog o minimalnoj zaradi za narednu godinu, nije se baš poklopio sa očekivanjima sindikata.\nPredloženi rast od četiri do šest odsto, što bi za trenutni minimalac od 30.300 dinara značilo povećanje u rasponu od 1.200 do 1.800 dinara, je kako tvrde, neprihvatljiv, a jedan od razlog je, kažu, činjenica da ga prima sve veći broj ljudi.\n- Do početka korona krize i njenog uticaja na srpsku privredu baratalo se sa cifrom od 350.000 radnika. Danas minimalac prima bar 100.000 ljudi više, a do kraja godine taj broj bi mogao biti i veći - kaže Zoran Mihajlović, sekretar Saveza Samostalnih sindikata Srbije.\nIstina jeste da je poslednjih meseci sve više firmi koje radnike šalju na plaćeni odmor zbog nedostatka posla i to najčešće u delatnostima poput turizma i ugostiteljstva. Svima njima poslodavac je najčešće smanjio platu na minimalac, a što je bila praksa i u mnogim drugim sektorima.\n- To može da bude jedan od razloga za povećanje broja radnika na minimalcu. Činjenica je, međutim, i da je u poslednjih nekoliko meseci rasla zaposlenost i da su poslodavci zbog podrške države, radnike mahom prevodili iz sive zone u legalne tokove. Među njima je sigurno bilo onih koji su primali minimalnu zaradu - kaže on.\nVlada je izašla sa stavom da minimalac za sledeću godinu treba da bude veći za četiri do šest odsto, a vodeći se time da je privreda bila pod spoljnim pritiscima i da je ekonomija u celom svetu u krizi.\nPredstavnici Unije poslodavaca (UPS) poručili su istovremeno da su spremni na kompromis po pitanju minimalca u 2021, ali tako da taj rast ne ugrožava poslovanje preduzeća u Srbiji.\nPočasni predsednik Unije Nebojša Atanacković kaže da se takav predlog države u potpunosti slaže sa onim što je Unija poslodavaca predlagala, imajući u vidu da treba sagledati realnu situaciju u kojoj se nalazi privreda, a da se, sa druge strane, poboljša i materijalni status radnika.\n- Zadovoljni smo odnosom Ministarstva finansija koje je pokazalo stabilnost, važno je da povećanje ne bude iznad onoga što privreda u ovom trenutku može da podnese. Raspon od četiri do šest odsto predstavlja optimizam i biće dobro da budemo u situaciji da za toliko povećamo zarade - rekao je Atanacković .\nU Uniji poslodavaca navode da su predstavnici sindikata pregovore započeli sa zahtevom za povećanje minimalne cene rada na 37.000 dinara, što je iz ugla poslodavaca neprihvatljivo.\nSindikati su imali još dva predloga: da novi minimalac bude 35.000 dinara i 34.000 što bi bila njihova, kako kažu, donja granica.\nDuško Vuković iz SSSS kaže da je za sindikat neprihvatljiv predlog o povećanju minimalne cene rada od četiri do šest odsto i da su i dalje pri stavu da mora da prati cenu minimalne potrošačke korpe.\n- Tako bi se i dalje reprodukovala politika jeftine radne snage, i sa tako malim povećanje minimalca ne mogu biti zadovoljni ni sindikati, a ni radnici koji primaju minimalnu zaradu - rekao je Vuković.\nVlada SrbijeminimalacSavez samostalnih sindikata Srbije\nSRPSKO "ZLATNO DOBA": Na minimalcu oko 400.000 građana, a broj se stalno povećava - ljudi jedva sastavljaju kraj s krajem\nSrbija na ROŠTILJU slavi Međunarodni praznik rada 1. maj ali koliko zaista imamo razloga za slavlje? (HIT VIDEO)\nMNOGO SE RADI, ALI ZARADA IDE I DO 2.000 EVRA! Ovo su trenutno najtraženije profesije u Srbiji: MAJSTORA ZAKAZUJU KAO SVADBU


PET SREDNJIH ŠKOLA U NIŠU NEMAJU SALE ZA FIZIČKO VASPITANJE: Časovi u sali za slikanje\nPočetak/Društvo/PET SREDNJIH ŠKOLA U NIŠU NEMAJU SALE ZA FIZIČKO VASPITANJE: Časovi u sali za slikanje\nZa učenike pet niških škola, od kojih se tri nalaze u strogom centru grada, počinje još jedna školska godina bez adekvatnih časova fizičkog vaspitanja po nastavim planovima i programima.\nUčenici ovih škola časove fizičkog vaspitanja imaju, uglavnom, u Tvrđavi gde, u toku letnjih meseci, sugrađani mogu često da ih vide, ili na gradskom bazenu Čair, a kada dođe zima vežbaju u tesnim učionicama. Radi se o Školi mode i lepote i Prehrambeno-hemijskoj školi, a njima se pridružuju i Umetnička i muzička, kao i Pravno-poslovna škola. Direktori ovih škola kažu da postoje urađeni planovi za izgradnju fiskultirnih sala, ali da se na njih čeka već pet decenija.\nMilorad Gavrilović, direktor Pravno birotehničke škole\n„Obično u letnjem periodu, kada je još toplo i suvo, učenici časove fizičkog vaspitanja imaju u Tvrđavi ili sa profesorom odlaze na gradski bazen“, objašnjava direktor Gavrilović. „U zimskim mesecima za časove fizičkog vaspitanja smo, do sada, uzimali u zakup neki od većih lokala u TC „Kalča“. Koristili smo u toku zime i bazen ali i ledenu dvoranu Sporstkog centra, a škola je sve to sama plaćala. U svakom slučaju, časovi fizičkog vaspitanja se ne izvode na adekvatan način, a sve je to na štetu đaka“.\nOlivera Mićunović, direktorka Umetničke škole\nfizičko vaspitanje Pravno birotehnička škola Škola mode i lepote umetnička škola


17.01.2022 u 12:53\nPlenković: Stavite kune u banke radi zamene za evro\nZAGREB - Hrvatski premijer Andrej Plenković je saopštio danas da će od 5. septembra ove godine početi dvojno iskazivanje cena u Hrvatskoj, u kunama i evrima, i pozvao građane da gotovinu koju drže kod kuće polože u banke kako bi ona automatski bila konvertovana u evre. Plenković je na konferenciji za medije, predstavljajući Predlog zakona o uvođenju evra kao zvanične valute u Hrvatsku, rekao da će jedinstvena valuta biti uvedena 1. januara 2023. godine, a od 5. septembra ove godine će se cene iskazivati dualno. „Cene će još godinu dana, cele 2023, biti istaknute u kunama i evrima. Kune će od 1. januara 2023. moći da se menjaju u evro godinu dana. Novčanice kuna će moći u Hrvatskoj narodnoj banci zauvek da se menjaju besplatno”, dodao je on. Ministar finansija Zdravko Marić je na istoj\n10.01.2022 u 14:12\nU opticaju nova kovanica od dva evra\nPovodom 20. godišnjice evra i početka francuskog predsedavanja Savetu Evropske unije u opticaj je puštena nova kovanica od dva evra. Francuske vlasti su na sajtu posvećenom predsedavanju uniji istakle da kovanicu krase hrast i stablo masline, koji predstavljaju snagu, mudrost i prirodu. Dva drveta uokvirena su šestouglom, simbolom Francuske, i okružena sa 12 zvezda. Francuzi, kao i drugi Evropljani veoma su vezani za evro, više nego ikada. Evropljani podržavaju jedinstvenu valutu, smatraju je elementom stabilnosti i zaštite naših ekonomija koje su nas štitile i tokom krize”, izjavio je francuski državni sekretar za evropska pitanja Kleman Bon.\n07.01.2022 u 13:47\nLUKSEMBRUG - Inflacija u evrozoni porasla je u decembru 2021. godine na 5 procenata međugodišnje, što je novi rekordan nivo, prema današnjim preliminarnim podacima statističke službe Evropske unije, Evrostata. Međugodišnja inflacija u monetarnom bloku iznosila je u novembru 4,9 posto. Rastu indeksa potrošačkih cena u evrozoni u decembri najviše je doprinelo poskupljenje energenata od 26 odsto na godišnjem nivou, dok su cene hrane, alkohola i duvana povećane za 3,2 procenta, neenergetskih industrijskih proizvoda za 2,9 posto, a usluga za 2,4 procenta, objavljeno je na veb sajtu Evrostata. Najviše stope inflacije među državama članicama evrozone zabeležene su u decembru u Estoniji od 12 posto na godišnjem nivou, i Litvaniji od 10,7 procenata, dok su najniže stope registrovane na\n04.01.2022 u 19:38\nOmiljena među međunarodnim gangsterima, i otud odavno ozloglašena, „ljubičasta” novčanica od 500 evra prepoznaje se po jako dugačkom ultrasavremenom mostu. Ona od 200 oslikana je mostovima, lukovima i vratima u stilu secesije (19. vek), dok zelenu „stotku” krase opet mostovi, lukovi i vrata u stilu baroka i rokokoa iz 18. veka. Koliko Evropljani danas mogu da se identifikuju s ovim novčanicama monetarne unije EU, dizajniranim još 1996. godine? U jeku posustale briselske debate o budućnosti Evrope (zvanično pokrenute u maju 2021), Evropska centralna banka (ECB) odlučila je nedavno da prvi put posle 20 godina temeljno izmeni izgled banknota na kojima ne figurira nijedno ljudsko lice. Sem u tragu potpisa predsednika ECB. U međuvremenu, Konferencija o budućnosti Evrope – inicijativa\n31.12.2021 u 11:57\nEvro slavi 20. rođendan\nEvro, prva nova valuta koja je u 21. veku uvedena u opticaj, mada je kreirana u 20. veku, slavi prvog januara 2022. godine dvadeseti rođendan otkako je u fizičkom obliku puštena u promet. Novčanice i kovanice evra prvi put su se prvog januara 2002. godine našle u fizičkom obliku u džepovima oko 300 miliona žitelja članica evropskog monetarnog bloka, koji je tada činilo 12 država. Tog dana, u istoriju su otišle nacionalne valute 12 članica evrozone - nemačka marka, francuski franak, italijanska lira, austrijski šiling, španska pezeta, grčka drahma i druge. Tokom godina broj članica evropskog monetarnog bloka se proširio na sadašnjih 19, pa su se tako i Estonci oprostili od domaće novčane jedinice estonske krune, Litvanci od litasa, Slovenci od tolara... Ime evro je zvanično\nVlada Slovačke predložila je danas plan da se osobama starijim od 60 godina da vaučer u iznosu od 500 evra ukoliko se vakcinišu protiv korona virusa, saopštio je ministar finansija te zemlje Igor Matovič. Ova mera, koju je najavio ministar Matovič, trebalo bi da poveća stopu vakcinacije, koja je među najnižima od zemalja EU, navodi agencija AP. U zemlji koja ima 5,5 miliona stanovnika, do sada je u potpunosti vakcinisano samo 46,1 odsto građana. AP navodi da je vladajuća koalicija u Slovačkoj podeljena po pitanju novog plana. Stranka „Sloboda i solidarnost” usprotivila se ovom predlogu vlade i navela da je spremna da podrži vaučer u iznosu od 150 evra, prenosi Tanjug. Navodi se da će predlog zakona sada ići na izglasavanje u parlament, a biće potrebna i podrška opozicije


TS: Izveštaj Evropske komisije ukazuje na korupciju u Srbiji\n8. oktobar/listopad, 2020.\nIzveštaj Evropske komisije ukazuje na korupciju kao veliki problem za napredak Srbije na evropskom putu, saopštila je nevladina organizacija Transparentnost Srbija (TS).\nU saopštenju navode da je izveštaj Evropske komisije potvrdio da državni organi Srbije nisu primenili zakone i planove za borbu protiv korupcije, i da ukazuje na nedopustivu praksu da se javne nabavke i javno-privatna partnerstva ugovaraju na osnovu međudržavnih sporazuma.\nEvropska komisija: Suzbijanje korupcije prioritet država Zapadnog Balkana\nTransparentnost Srbija ocenjuje da je jednako važan i poziv EK za unapređenje pravila o finansiranju predizborne kampanje, kao i da se u izveštaju "konstatuje kršenje zakona kada je reč o v.d. stanju u državnoj upravi", ali da je EK propustila da ukaže da "isti problem postoji u još drastičnijem obimu kod javnih preduzeća".\n"Pored toga što se reč 'korupcija' pominje na čak 77 mesta u ovogodišnjem izveštaju, o značaju koji je dat ovom problemu svedoči i činjenica da se o njemu govori u vezi sa svim ključnim uslovima evrointegracija - u okviru političkih kriterijuma, vladavine prava, ekonomskog razvoja i javne uprave", navodi Transparentnost Srbija.\nBreme koje Ana Brnabić prenosi u drugi mandat\nKako ukazuje TS "ovogodišnji izveštaj, jasnije nego ikad ranije, ukazuje na nedopustivu praksu da se javne nabavke i javno-privatna partnerstava umesto po zakonu, ugovaraju na osnovu međudržavnih sporazuma i na osnovu posebnih procedura za izbor 'strateških partnera' kod infrastrukturnih projekata 'od nacionalnog značaja' ".\n"EK je takođe podsetila na obavezu koju Srbija nije poštovala - da se i za hitne nabavke u vezi sa pandemijom COVID-19 obezbedi primena zakonskih načela transparentnosti i konkurencije", saopštila je Transparentnost Srbija.\nKako navodi TS, jednako je važan i poziv za unapređenje pravila o finansiranju predizborne kampanje i podsećanje na neispunjene preporuke OEBS što se navodi u drugom izveštaju, Kancelarije OEBS za demokratske institucije i ljudska prava (ODIHR) o junskim izborima.\nIzveštaj ODIHR o izborima u Srbiji: Sprečiti pritisak na birače\n"Izričito je ukazano na 'nejasno razgraničenje između obavljanja javne funkcije i predizborne promocije' u slučaju predsednika Republike na proteklim izborima", navodi TS i dodaje da se ta ocena jednako može dati i za brojne druge funkcionere jer nije bilo spremnosti da se problem vođenja "funkcionerske kampanje" reši adekvatnim zakonskim normama.\nKada je reč o gonjenju korupcije na visokom nivou, Transparentnost Srbija ističe da je važno što Komisija ponavlja ocene o nedovoljnom broju osuda, i na potrebu proaktivnog postupanja javnih tužilaštava.\n"EK izričito ukazuje na potrebu zaštite uzbunjivača u takvim slučajevima, pominjući poimence 'Krušik'. Treba istaći da to nipošto nije jedini slučaj u kojem su u medijima iznete argumentovane sumnje o mogućoj korupciji, a što tužilaštvo nije ispitivalo", piše u saopštenju TS.\nTS navodi da je važno to što je Komisija istakla neke od problema u primeni Zakona o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja upravo u delu izveštaja koji se odnosi na borbu protiv korupcije, kao i to što se u ovom izveštaju prvi put osvrće na Zakon o ispitivanju porekla imovine i posebnom porezu.\nKljučne ocene Evropske komisije o državama Zapadnog Balkana


U Nemačkoj rast krivičnih dela motivisanih ekstremizmom i mržnjom\nOkupljanje ultradesničarske Alternative za Nemačku\nU Nemačkoj je broj politički motivisanih krivičnih dela u prošloj godini znatno porastao, a više od polovine tih delikata mogu da se pripišu krajnjoj desnici, piše portal EURAKTIV Nemačka.\nBroj politički motivisanih krivičnih dela porastao je u 2019. za 14 odsto u odnosu na prethodnu godinu na 41 hiljadu. To proizlazi iz Izveštaja o politički motivisanom kriminalu koji su predstavili ministar unutrašnjih poslova Horst Zehofer i šef Savezne uprave za kriminalitet (BKA) Holger Minh.\nPrema izveštaju, politički kriminal dostigao je prošle godine drugi po visini nivo od kako je postao predmet statističke obrade 2001. godine. Krivična dela iza kojih stoje osobe sa desnog političkog spektra sa 22.000 čine više od polovine (54,3 odsto) registrovanih dela. U poređenju sa 2018. godinom taj je broj porastao za oko 10 odsto.\n"Najveću pretnju i dalje predstavlja desni ekstremizam. Postoje svi razlozi da tu postupamo posebno ažurno", rekao je Zehofer na konferenciji za novinare prilikom predstavljanja izveštaja.\nNajviše je, međutim, procentualno porastao broj krivičnih dela sa korenom u levom političkom spektru. Tu je broj dela u 2019. godini porastao za 24 odsto na gotovo 10.000. Značajan pad zabeležen je u oblasti verski motivisanih dela, gde su i dalje najbrojniji delikti sa islamističkom pozadinom.\nU značajnoj meri je porastao i broj krivičnih dela motivisanih mržnjom, u koja se ubrajaju i dela motivisana mržnjom prema strancima i antisemitski delikti. Sa porastom od 13 odsto u odnosu na 2018. godinu na 2.000, broj antisemitskih krivičnih dela dostigao je rekordni nivo. Više od 90 odsto tih dela statistika pripisuje desnoj političkoj sceni.\n"Za Jevreje u Nemačkoj antisemitizam je postao svakodnevna pojava", ocenio je predsednik Centralnog saveta Jevreja u Nemačkoj Jozef Šuster. On je zatražio da se "posebna pažnja posveti" rastućem desnom ekstremizmu.\nStatistika je prvi put obuhvatila i krivična dela izvršena putem interneta.\n"Razvoj politički motivisanog kriminala pokazuje nam u prvom redu jednu novu dimenziju kada je reč o ugrožavanju naše demokratije", izjavio je ministar unutrašnjih poslova pokrajine Tiringije Georg Majer, dodajući da pravna država takvim pretnjama mora da se suprostavi svim sredstvima.\nUpravo zato savezna ministarka pravde Kristine Lambreht najavila je poseban zakon koji bi se odnosio na desni ekstremizam i krivična dela motivisana mržnjom. Ministarka iz Socijaldemokratske partije Nemačke (SPD) ocenila je nakon predstavljanja izveštaja da upravo statistika i brojevi dokazuju da je takav zakon hitno potreban.\nNemačka vlada je još u februaru usvojila nacrt zakona koji ne uključuje samo nova krivična dela i načine njihovog izvršenja, nego predviđa i efikasniji krivični progon.\nUz to je predviđeno i da se operateri većih društvenih mreža obavežu da će uklanjati postove koji raspiruju mržnju i nadležnim organima prijavljivati sadržaje koji predstavljaju krivično delo. Taj zakon parlament bi trebalo da usvoji još pre leta.


Dva aviona “Er Fransa” prinudno sletela zbog pretnji bombom | Marsh online\nDva aviona “Er Fransa” koja su iz SAD poletela za Pariz prinudno su sletela i bezbedno prizemljena nakon što je ta aviokompanija primila anonimne dojave o bombi, saopštio je danas francuski avioprevoznik.\nAvioni na letu 65 iz Los Anđelesa i na letu 55 iz Vašingtona bili su “predmet anonimnih pretnji koje su upućene nakon što su juče poleteli”, precizira se u saopštenju, prenosi AFP.\nDo ovog incidenta je došlo samo pet dana nakon što je u Parizu izveden niz terorističkih napada u kojima je 129 ljudi ubijeno, a koji su posejali strah u francuskoj prestonici i šire.\n“Kao meru predostrožnosti i da bi se sprovele sve neophodne bezbednosne provere, “Er Frans”… je odlučio da zatraži sletanje oba aviona”, saopštila je francuska aviokompanija dodavši da lokalne vlasti sprovode temeljan pregled letelica, putnika i njihovog prtljaga.\nVlasti, takođe, pokušavaju da uđu u trag “izvoru telefonskih poziva”, dodaje se u saopštenju.\nPrethodno : Ban od ponedeljka u poseti Pjongjangu\nSledeće : Obama: Rusija da premesti fokus na rat protiv IS


Beta 29. oktobra 2020. 18:50\nAzerbejdžanske snage nalaze se na nekoliko kilometara od strateškog grada Šuše u Nagorno-Karabahu, rekao je danas predsednik te separatitičke oblasti gde se od kraja septembra vode borbe izmedju Azerbejdžana i jermenskih separatista.\n„Neprijatelj je na nekoliko kilometara od Šuše, na pet kilometara maksimum“, rekao je Araik Harutiunijan u videu objavljenom na Fejsbuku. „Glavni cilj neprijatelja je da zauzme Šušu .. i ko kontrolliše Šušu ima kontrolu nad Artsahom“, rekao je on koristeći jermenski naziv za Nagorno-Karabah.\nKontrolom Šuše koja je izgradjena na uzvišenju omogućava da se direktno cilja glavni grad Stepanakert.\n„U danima koji dolaze treba preokrenuti situaciju na frontu i kazniti neprijatelja direktno na vratima Šuše“, rekao je Harutionijan u videu snimljenom u istorijskoj jermenskoj crkvi koja se nalazi u tom gradu. „Ujedinimo se i borimo se zajedno“, dodao je on.\nTa oblast koju podržava Jerevan proglasila je nezavisnost posle rata 1994. ali to nije priznala medjunarodna zajednica pa ni Jermenija.


Porsche Mobility Moratorijum (COVID-19) - Zakup - Porsche Leasing SCG\nZakup Porsche Mobility Moratorijum (COVID-19)\nNa osnovu člana 388 Zakona o privrednim društvima i Statuta Društva, imajući u vidu trenutnu kriznu situaciju, direktori Porsche Mobility doo Beograd, Zrenjaninski put 11, MB: 20162660, PIB: 104424492 u želji da pomognu svojim korisnicima, dana 20.03.2020. godine objavljuju sledeću:\nza zastoj u otplati obaveze (moratorijum) koje proizilaze iz zaključenih ugovora o zakupu vozila\nPORSCHE MOBILITY DOO BEOGRAD ovom ponudom pruža mogućnost svim svojim korisnicima usluge zakupa vozila da zastanu sa plaćanjima ugovorenih obaveza koje dospevaju tokom vanrednog stanja na period od 90 dana.\nZakupac je oslobođen bilo kakvih dodatnih troškova povodom prihvatanja ove ponude.\nOlakšice se neće primenjivati ukoliko Zakupac izričito odbije ovu ponudu za zastoj u plaćanju ili nastavi sa redovnim izmirivanjem obaveza.\nUkoliko Zakupac želi da nastavi sa otplatom zakupnina nije neophodno da šalje obaveštenje o tome, već samo da nastavi sa izmirivanjem obaveza po fakturama koje mu budu dostavljene, kao i do sada.\nPreuzmite Porsche Mobility ponudu za zastoj u otplati mesečnih zakupnina (moratorijum) (183 KB)


Stoltenberg: Trideset odsto građana Crne Gore glasalo bi za izlazak iz NATO-a - Sputnjik Srbija\n11:18 17.03.2021 (osveženo 15:08 24.03.2021) Preuzmite kraći link\nU izveštaju, koji je juče predstavio generalni sekretar Jens Stoltenberg, navodi se da je na nivou zemalja članica podrška NATO-u i dalje visoka, prenosi In4s.\n„Kao i 2019. godine, većina građana bi na referendumu glasala za to da njihova zemlja ostane član NATO-a (62 odsto, u poređenju sa 64 odsto 2019), a samo 11 odsto izjavilo je da bi glasalo za izlazak svoje zemlje iz Alijanse“, navodi se u izvještaju.\nNa pitanje „Kada biste mogli da glasate za ili protiv članstva svoje zemlje u NATO-u“, 30 odsto građana Crne Gore kaže da bi glasalo za izlazak iz NATO-a, 50 odsto za ostanak u Alijansi, dok je 20 odsto njih neopredeljeno.\n© Foto : nato.int/screanshoot\nGrafikon podrške NATO-u u godišnjem izveštaju za 2020.\nU izveštaju piše i da većina savezničkih građana (58 odsto) i dalje doživljava članstvo u NATO-u kao šansu za smanjenje verovatnoće napada strane države, a samo 16 odsto se ne slaže sa tom izjavom.\nKad je u pitanju Crna Gora, 45 odsto građana se slaže sa izjavom, dok je 22 odsto protiv. Ostali nemaju stav.\nCrna Gora je, prema objavljenom dokumentu, u 2020. godini potrošila na odbranu 73 miliona evra, što je 1,72 odsto crnogorskog bruto društvenog proizvoda ili 113 dolara po glavi stanovnika.\nU poređenju sa 2019. godinom, to predstavlja rast od sedam miliona evra izdvajanja više, kada je Crna Gora za odbranu izdvojila 66 miliona.\nCilj Crne Gore je, prema ranijim najavama Ministarstva odbrane, da do 2024. godine dostigne izdvajanja od dva odsto BDP-a za odbranu, što je i zahtev Alijanse.\nNajviše novca Crna Gora je izdvojila za lične rashode, čak 65,28 odsto troškova, dok je za opremu potrošeno 20,86 odsto.\nZa infrastrukturu je izdvojeno 1,67 odsto, dok je za ostale troškove, u koje spadaju operacije i nepredviđeni troškovi, izdvojeno 12,29 odsto.\nOd suseda najviše je izdvojila Hrvatska 986 miliona dolara (oko 830 miliona eura), Slovenija 584 miliona dolara (oko 491 milion eura), Albanija 210 miliona dolara (oko 176 miliona eura).\nNajviše novca, očekivano, izdvojile su SAD, čak 784 miliona dolara.\nNemačka je izdvojila oko 470 miliona evra (560 miliona dolara). Prednjači i Velika Britanija sa izdvojenih oko 490 miliona evra (590 miliona dolara).\nKad je u pitanju broj vojnih lica, Crna Gora prema ovom dokumentu ima 1900 vojnika, dok najmanje ima Luksemburg, 900. Island, iako članica Alijanse, nema nijednog vojnika.\nNajbrojniji su Amerikanci kojih ima 1.386.000, dok od zemalja šireg regiona prednjači Hrvatska sa 15.200 vojnika. Slovenija ima 7.000 vojnih lica, a Albanija 6.700, dok vojsku Severne Makedonije čini 6.100 vojnih lica.\nU godišnjem izveštaju NATO-a naglašava se da je Misija Kfora i u prošloj godini nastavila da doprinosi održavanju sigurnog i bezbednog okruženja i slobode kretanja za sve zajednice na Kosovu, kao što nalaže Rezolucija Saveta bezbjednosti Ujedinjenih nacija 1244.\nNapomena: Sputnjik je izmenio podatke u tekstu pod nazivom "Stoltenberg: 50 odsto građana Crne Gore glasalo bi za izlazak iz NATO-a" koji je preuzet sa portala "Pobjeda", a koji više nije dostupan. Ubačen je i skrinšot grafikona sa zvaničnog sajta Alijanse, na kojem se jasno vide tačni podaci ankete iz izveštaja NATO-a za 2020.\nJens Stoltenberg, izveštaj, NATO, Crna Gora\n09/05 09:42 Popović: Istorija je samo jedna ― Srbi i Rusi su oslobodioci cele Evrope u Drugom svetskom ratu


Petrović: Nema elemenata separatizma | Autonomija\nNacrt statuta Vojvodine sačinjen je u skladu s Ustavom Srbije i ne sadrži elemente separatizma, izjavio je juče koordinator vladajuće koalicije u pokrajinskom parlamentu Dragoslav Petrović. On je u saopštenju dostavljenom agenciji Beta istakao da predloženi statut doprinosi demokratskom razvitku, evropskim integracijama i stabilnosti i razvoju Srbije. Po njegovim rečima, statut je napisan u skladu s članovima Ustava koji određuju pravo i obavezu da se urede organi i javne službe autonomne pokrajine i koji određuju način donošenja odluka i drugih opštih akata. Petrović je dodao da takav statut na savremen način reguliše status i ulogu autonomnog regiona po evropskom modelu i predstavlja značajan doprinos daljoj demokratizaciji, harmonizaciji, efikasnosti i stabilnosti Srbije.\n“Neodgovorni su pokušaji dela političkih partija katastrofalno poraženih na ovogodišnjim izborima koje zloupotrebljavaju normalnu, demokratsku proceduru, dižu tenziju i na taj način pokušavaju da skrenu pažnju sa svog neuspeha i odsustva bilo kakvog značajnijeg uticaja u biračkom telu i među građanima Vojvodine”, ocenio je Petrović.


Uragan Lesli preti Portugalu i Španiji\n► Uragan Lesli preti Portugalu i Španiji\nPortugal je na većem delu teritorije danas proglasio crveni nivo upozorenja u očekivanju dolaska uragana Lesli, moguće najjačeg koji je tu zemlju pogodio od 1842. pre nego što nastavi ka susednoj Španiji.\nPortugalska civilna zaštita preporučila je stanovništvu da napusti priobalna područja i da bez potrebe ne napušta kuće, i precizirala da će noć između subote i nedelje biti najkritičniji period. Udari vetra bi mogli dostići i 120 kilometara na sat.\nOčekuje se da snažni vetrovi i kiša stignu u područje Lisabona oko 18.00 po lokalnom vremenu, navela je meteorološka služba.\nRečeno je da će oluja, dok se bude kretala ka severozapadu, gubiti snagu i preći u kategoriju tropske oluje.\nTačnu putanju uragana nije moguće sa sigurnošću utvrditi zbog druge oluje koja se regionu približava sa severa.\nPomorske vlasti su savetavale ribarima koji se nalaze na moru da se vrate u luke a aviokompanija TAP Portugal je oktazala sedam letova u i iz Lisabona.


Crna Gora igra u Prvoj konferenciji - Vijesti.me\nODLUKA EVROPSKE RAGBI FEDERACIJE\nCrna Gora igra u Prvoj konferenciji\nRagbi reprezentacija Crne Gore (Foto: Ragbi savez Crne Gore)\nGoran Kapor 6. januar 2018, 09:45 ažurirano 4. april 2019, 23:42\nEvropska ragbi federacija primila je Crnu Goru u Prvu konferenciju za takmičenju u olimpijskoj verziji ovog sporta - ragbiju 7, umjesto diskvalifikovane Malte.\nPredsjednik Ragbi saveza Crne Gore Mišel Milović kazao je da će se ovo takmičenje održati 23. i 24. juna ove godine u Zenici.\n"Osim Crne Gore, u ovoj Konferenciji su i Moldavija, Češka, Slovačka, Srbija, Norveška, Bosna i Hercegovina, Turska, Monako, Slovenija, Austrija i Finska. Takođe naša ženska ragbi 7 reprezentacija primljena je u Konferenciju 1, a domaćin tog takmičenja biće Hrvatska. Očekujemo podršku Ministarstva sporta i Crnogorskog olimpijskog komiteta kako bismo se kvalitetno pripremili i predstavljali Crnu Goru na ovom takmičenju", kazao je Milović.\nKonferencija 1 je treći rang takmičenja u evropskom ragbiju, nakon dva profesionalna nivoa. Crna Gora je prije dvije godine, osvajanjem drugog mjesta u Konferenciji 2, izborila učešće u elitnijoj grupi, ali je ispala nakon lošeg rezultata na turniru u Bugarskoj.\nCrnogorsku ragbi reprezentaciju na proljeće očekuje takmičenje i u Evropskom kupu nacija. U prvoj utakmici crnogorski „vukovi” biće domaćini Bugarskoj 14. aprila, a narednu utakmici igraće protiv Turske u Ankari 28. aprila.\n"Novom selektoru Danilu Ćeraniću pomoći se bivši selektor, francuski trener Erik Merkadie, koji je postao direktor za razvoj ragbija u Crnoj Gori kao i francuski stručnjak Didije Alase koji ostaje trener linije", kazao je Milović.\nPripreme crnogorske reprezentacije počinju od 14. januara, a planirano je više prijateljskih utakmica sa Srbijom, Bosnom i Hercegovinom, kao i Hrvatskom.\nU najavi je i odmjeravanje snaga sa novozelandskim „NZ Ambassadors”, timom veterana iz zemlje svjetskog prvaka koja putuje planetom u cilju popularizacije ovog sporta.


„Mačva“ u nedelju protiv „Radnika“ – Podrinske\n„Mačva“ u nedelju protiv „Radnika“\nU desetom kolu Super lige Srbije, fudbaleri „Mačve“ u nedelju od 16 sati na svom terenu dočekuju „Radnik“ iz Surdulice. Dosadašnji mečevi i kvalitet ekipa pokazali su da u ovoj ligi svako svakog može da pobedi, i sa tim su saglasni i šef stručnog štaba Dragan Aničić i igrači, Nenad Gavrić i Marko Đurišić, koji su se na redovnoj konferenciji za novinare osvrnuli i na poraz od ekipe „Vojvodine“ u sredu u Novom Sadu rezultatom 1:0.\n-Ova liga je takva da to što je „Radnik“ pobedio „Čukarički“ nije neko iznenađenje. Sve ekipe su istog kvaliteta i svako svakog može da pobedi, ne računajući Crvenu zvezdu i Partizan, koji su, realno, iznad ostalih ekipa. Radnik predvođen Bulatovićem i Mićićem je veoma nezgodna ekipa, imaju igrače koji su hitri u napadu, kao i nekoliko igrača koji su dobri u skok igri. Kada igrate protiv njih morate da vodite računa o mnogo stvari- rekao je Aničić i dodao da ne traži alibi za poraze, te da nema šta da zameri igračima, jer su pokazali borbenost na terenu, ali na realizaciji mora još da se poradi, jer je rezultat merilo svega.\nGavrić je poručio da je pred „crveno- crnima“ teška utakmica\n-Očekuje nas teška utakmica, ekipu „Radnika“ predvodi odličan trener Sima Krunić. Mićić je postigao gol protiv Čukaričkog, čini mi se i u Kruševcu. On je igrao sa mnom u Napretku, tako da se sigurno radi o jednom dobrom igraču, a tu su još i Radović, Bulatović… Mislim da uz podršku navijača možemo doći do toliko željene pobede pred našom publikom- istakao je Gavrić.\nĐurišić, koji je u meču protiv Vojvodine debitovao u dresu „Mačve“, podvukao je da je Radnik ozbiljna ekipa i dodao da mu je Mićić bivši saigrač.\n-Radnik je ozbiljna ekipa, znamo da nas čeka teška utakmica. Na nama je da pokažemo kvalitet i pobedimo- naveo je Đurišić.\nDosadašnji rezultati pokazali su da prvotimci „Mačve“ bolje igraju u gostima nego kod kuće, a to objašnjavaju blagim psihološkim pritiskom, jer su očekivanja publike velika.\n-Naravno da postoji mali pritisak pred našom publikom, jer oni očekuju najbolje od svojih igrača, kao što i mi očekujemo da pobedimo u svakoj utakmici. Šabačka publika je, kao i kruševačka, malo specifična, očekuju dva gola u prvom minutu. Šalu na stranu, ja ovu publiku zaista volim, bez njih ne bi bilo ni nas igrača, ali ih pozivam da se strpe. Sigurno je da će biti teško, ali uz njihovu podršku, siguran sam da ćemo izboriti bodove u nedelju- podvukao je Gavrić.\nBiletarnice počinju sa radom od 13 sati, a kapije stadiona su otvorene od 14 sati. U skladu sa Zakonom o policiji Republike Srbije, ovlašćeni službenici Ministarstva unutrašnjih poslova u Šapcu fotografisaće i snimati posetioce i učesnike.


FBI upao u Ducati - Moto Berza\nAmerički Savezni istražni biro, poznatiji po skraćenici FBI je krajem decembra posetio sedište severnoameričke filijale kompanije Ducati.\nNekih 30 agenata su se našli su zgradi smeštenoj u mestu Mauntin vju u Kaliforniji, naoružani i sa nalogom za pretres.\nPrema dostupnim informacijama, u zgradi se nalazio mali broj zaposlenih, jer je kompanija, usled pandemije kovida-19, veći broj njih poslala da rade od kuće.\nIako je prošlo gotovo mesec dana od ovog događaja, detalji tek sada postaju dostupni javnosti i to zahvaljujući jednom od zaposlenih, koji se nalazio u zgradi. Međutim, on je nakon objavljivanja ovih informacija ostao bez posla.\nU međuvremenu su se oglasili i FBI i Ducati, šturim, zvaničnim saopštenjima u kojima su samo potvrdili da se racija dogodila, pritom ne navodeći razloge zbog kojih je do nje došlo.\nFBI je u svom saopštenju poručio da ne može da otkrije više detalja, jer je “istraga još uvek u toku”. Ducati je naglasi da će “u potpunosti sarađivati” sa svim vladinim agencijama.\nKawasaki lansirao novi KLR650\nKawasaki je privukao dosta pažnj... Detaljnije »\nStigao je novi KTM 1290 Super Adventure S\nKTM je otkrio novo izdanje svog ... Detaljnije »\nTriumph otkrio novi Speed Triple 1200 RS\nNovi Triumph Spped Triple 1200 R... Detaljnije »\nPočela proizvodnja Ducati SuperSport 950\nU Ducati fabrici u Borgo Panigal... Detaljnije »\nHondin salon pretvoren u vakcinacioni centar\nKada ljudi izlaze iz Honda centr... Detaljnije »\nAprilia Racing RS 660 Trofeo spreman za stazu\nOvaj žestoki momak stiže na staz... Detaljnije »\nLansiranje novih Suzuki modela u februaru\nSuzuki će 5. februara održati sv... Detaljnije »\nHonda kompletirala ponudu modela za 2021.\nGold Wing je, u svom izdanju za ... Detaljnije »


Izveštaj EK: Većina zemalja EU treba da smanji emisiju zagadjujućih gasova | Boom93\nVećini zemalja Evropske unije (EU) preti neispunjavanje obaveza o smanjenju emisije zagadjajujućih gasova do 2030. godine, upozorila je danas Evropska komisija u izveštaju.\n„Poruka u izveštaju je jasna. Svuda u Evropi za mnoge gradjane preti disanje lošeg vazduha. Efikasne mere su neophodne za smanjenje zagadjenja vazduha u mnogim državama EU i to u sektorima poljoprivrede, energetike i saobraćaja“, navodi se u tekstu.\nEvropska komisija je danas objavila prvi izveštaj o proceni primene direktive o kvalitetu vazduha od 2020. do 2030. godine. Izveštaj se pozvao na analize nacionalnih programa za kontrolu zagadjenja koje su dostavile zemlje članice.\nKomisija je prema razmatranju tih analiza zaključila da polovina zemalja EU neće moći da ispuni svoje obaveze o smanjenju zagadjujućih gasova, poput izduvnih gasova i sitnih čestica PM2,5.\nPosebnu zabrinutost izaziva emisija amonijaka koji se koristi u poljoprivredi, navodi se u izveštaju.\nKako bi se smanjila ta vrsta zagadjenja, u maju je predstavljen akcioni plan „Od farme do tanjira“ u cilju smanjenja upotrebe djubriva do 50 odsto do 2030. godine.\nKomisija je pokrenula više od 30 postupaka kao upozorenje državama da preduzmu mere u borbi protiv zagadjenja vazduha pošto mnoge od njih nisu poštovale ograničenje emisije sitnih čestica.\nOznakeEvropska komisija Evropska unija Smanjenje emisije gasova Srbija\nKoronavirusom zaraženo 210 studenata, četvrtina iz studentskih domova


U šta sve više ulažu imućne američke porodice – Bankar.me\nJune 19, 2019 BIZNIS, SAD, SVE VIJESTI Leave a comment\nŠume i zelene površine postaju sve privlačnija investicija za bogate američke porodice. Taj trend je uzeo toliko maha da je Bank od America, multinacionalna investiciona banka, osnovala posebnu kancelariju, tzv. Grupu za upravljanje posebnom imovinom (SAM) koja, za svoje bogate klijente, upravlja s 94.000 različitih šuma, polja, farmi i rančeva ukupne vrijednosti 13,6 milijardi dolara, piše Index.\nDa interes bogatih porodica za ekološke i održive investicije raste, istakao je John Kelley, izvršni direktor SAM-a, dodajući da sve svoje klijente podstiču da pogledaju i osjete ono u šta ulažu.\n„To ima transformišući efekat, kada mogu vidjeti, osjetiti, dotaći, a ponekad u slučaju životinjskih farmi i pomirisati, ono u šta ulažu novac“, objasnio je Kelley.\nGrupa za upravljanje posebnom imovinom ima više od 38 zaposlenih, „specijalista u čizmama“, s višegodišnjim šumarskim iskustvom. Njihov zadat je da daju klijentima informacije direktno s terena, ali i da siguraju da klijent na svojoj investiciji nešto i zaradi.\nMeđutim, kod „zelenih“ ulaganja teško je predvidjeti kada će se tačno „ubrati plodovi“ investicije. Zaradu generiše, na primjer, proizvodnja drvne građe, usjeva, stoke, ulja, ali ulagači, priča Kelley, moraju da budu svjesni da je to dugoročno ulaganje. Na primjer, šuma može odmah donijeti dobit, a da bi se to dogodilo mogu biti potrebne godine i decenije, u zavisnosti od starosti drveća, tržišnim uslovima i krećeli se od zrelog ili tek zasađenog drveta.\nPOJMOVIamerički bogataši američki milijarderi\nPrevious Elon Musk odlučan da čovječanstvu obezbijedi besplatan internet\nSljedeći Pogledajte kako izgleda svjetski tok novca (infografika)


O nama - Fabrika pokreta\nUdruženje građana “Element” osnovano je 11.9.2008 a u APR-u registrovano pod brojem 17738003. Jedan od osnovnih ciljeva organizacije je zаštitа, očuvаnje i promocijа zdrаvljа stаnovništvа u celini, ili pojedinih populаcionih grupаcijа ili pojedinih lokаlnih zаjednicа (što sve podrаzumevа termin „Javno zdravlje“) kroz reаlizаciju određenih аktivnosti u okvirima fizičke aktivnosti i sporta.\nTokom osam godina postojanja, pomoću portala BesplatanSport.com činili smo da sport bude dostupan što većem broju dece, kroz organizovanje i promovisanje velikog broja besplatnih sportskih aktivnosti. Portal www.BesplatanSport.com je tokom 2009. i 2010. godine finansiran od strane Ministartva omladine i sporta, a od 2011. portal je održavan volonterskim radom članova organizacije\nU skladu sa dosadašnjim radom i željom da se usmereno fizičko vežbanje i sport svima podjednako omogući, pokrenuli smo nov pilot projekat pod nazivom “MOVEMENT FACTORY” – Fabrika pokreta, gde bi bavljenje sportom učinili dostupnim onima koji to sebi ne mogu da priušte.\nU cilju samoodrživosti “Fabrika pokreta” funkcionisaće po principima socijalnog preduzeća sa fokusom na profit, a u cilju ostvarivanja pozitivnih efekata na društvo i lokalnu zajednicu. To znači da će centar pored besplatnih nuditi i širok spektar komercijalnih usluga poput školica sporta, škola borilačkih veština, različitih vrsta individualnih i grupnih fitnes treninga… Profit od komercijalnih aktivnosti biće korišćen za pokrivanje troškova onih grupa koje nemaju sredstava da plate istu ili sličnu uslugu kao i za održavanje samog centra. Za početak fokus je na osiromašenim sugrađanima, a tokom rada širiće se i na ostale socijalno ugrožene i socijalno isključene grupe.\nOsnovni cilj projekta „Fabrika pokreta“ je da usmereno fizičko vežbanje i sport budu svima podjednako omogućeni, obzirom na dobrobiti koje imaju na unapređenje kvaliteta života i obogaćivanje društvenih odnosa građana.\nPrelazak u veći prostor.\nNašu viziju pretvorili smo u realnu ideju, a zatim je sproveli u delo sa nadom da će postati novi obrazac „sportskog menadzmenta“ širom društva.


- Mora čovek da bude sposoban da radi, da se ne plaši visine, tu postoje razni pokretni delovi kojih se treba čuvati, ali kad stekne neko iskustvo, zna kako da se ponaša, kako da priđe, kako da uđe. Lift je jedna naprava bezbedna za korisnike a za servisere može da bude opasna, ali ako su dovoljno pažljivi mogu da sačuvaju sebe, stalno moraju da su na oprezu- navodi Darko Denčić, vlasnik i serviser u firmi za popravku liftova, piše "RTS".\n- Kad pomogne tim ljudima koji ostanu zaglavljeni u liftu, ne znam lift kada je u bolnici, pa tu je potrebno isto da se brzo reaguje, čovek praktično dobije neku moralnu nadoknadu kad pomogne svim tim ljudima. S obzirom da je velika nestašica radne snage tu ima prostora da se zaradi, mora čovek da radi naporno, ali može i da zaradi dobro od tog posla - dodaje Denčić.\nAko je majstor dobar, i više od 100.000 dinara. Ali kako doći do kvalitetnih servisera i montera? Ne predstavljaju problem samo stari liftovi, kojih je u Beogradu oko 7.000 hiljada.\nU Privrednoj komori Srbije (PKS) osnovan je Savet za liftove. Zbog opasnosti koje ovaj posao nosi, nije dozvoljeno da se školuju mlađi od 18 godina.


Vijesti: Srbija konfiskovala tri respiratora Crne Gore - Blok vesti\nNaslovna Iz minuta u minut Vijesti: Srbija konfiskovala tri respiratora Crne Gore\nOd pet respiratora koje je Fond za zdravstveno osiguranje naručio od predstavnika švedskog proizvođača, tri su juče zadržana na granici sa Srbijom, a potom i konfiskovani, pišu podgoričke Vijesti kojima je tu informaciju potvrdio direktor Fonda Sead Čirgić.\n“Što se tiče tri respiratora, ne možemo računati na njih, jer ih je konfiskovala Republika Srbija. Aparati su naručeni od predstavnika švedskog proizvođača respiratora, koji ima sedište u Srbiji. Ali s obzirom na to da je za tu vrstu opreme uvedena zabrana, isporuka nije moguća”, rekao je Čirgić “Vijestima”.\nPredsednici parlamenata zemalja zapadnog Balkana pisali su juče Evropskoj komisiji i Evropskom parlamentu povodom odluke da se ne izvozi medicinska oprema van EU, tražeći da se na države u tom regionu ne odnosi ta vrsta restrikcije…\nPrethodni tekstBezbedna kupovina: Zašto su dobri (i) kiosci\nSledeći tekstLEGENDARNI GLUMAC POZVAO SVE DA KORONU SHVATE OZBILJNO: Ljudi, ovo je borba za OPSTANAK!


November 2011 - Aviokarta.net\nNova osmatračnica na ciriškom aerodromu\nNa ciriškom aerodromu se sutra svečano otvara nova osmatračka terasa. Ona se nalazi na terminalu B. Izgradnja terase je trajala 18 meseci nakon dve godine projektovanja. Rezultat ovolikog truda ciriškog aerodroma je jedno od najpoželjnijih mesta na svetu za ljubitelje avijacije.\nAerodrom na koji sleće preko 60 aviokompanija iz celog sveta i sa koga svake godine\nPrijava protiv Jat Airways-a\nDržavna revizorska institucija (DRI), je danas podnela zahtev za pokretanje prekršajnog postupka protiv Jat Airways-a i nekoliko odgovornih ljudi u toj kompaniji. Prijava za privredni prestup je upućena tužilaštvu zbog toga što su tokom kontrole poslovanja u prošloj godini državni revizori utvrdili kršenje više zakona.\nU izveštaju koji su dostavili Upravnom odboru Jat Airways-a, Skupštini i\nAmerican Airlines proglasio stečajni postupak\nAMR Corporation je pokrenula stečajni postupak nad svojim kompanijama American Airlines i American Eagle.\nOva korporacija je pokrenula postupak poznat u Sjedinjenim državama kao "Chapter 11" koji podrazumeva stavljanje kompanije pod zaštitu radi primene postupka restruktuiranja i oporavka, a u cilju sprečavanja bankrota.\nDugovi AMR koproracije narasli su na četiri milijarde dolara a samo će u ovoj godini\nPlaćanje lowcost letova u agencijama\nGlobalni rezervacioni sistem Amadeus je u najnovijem biltenu objavio informaciju da je sa sklopio ugovor sa novim niskotarifnim avioprevoznicima o prodaji njihovih letova. Još polovinom septembra novih 11 aviokompanija pristupilo je rezervacionom sistemu čime je ponuda jeftinih letova u turističkim agencijama širom sveta porasla za oko 74 miliona sedišta godišnje.\nKroz Amadeus je moguće vršiti rezervacije\nSvi britanski aerodromi su najavili potencijalna kašnjenja letova\nSpanair pauzira sa letovima do Beograda tokom februara\nSpanair će napraviti pauzu sa letenjem na redovnoj liniji Barselona-Beograd-Barselona. Kako smo ranije najavili pauza je trebalo da bude tokom februara, ali će po najnovijim informacijama iz ove kompanije ona biti nešto duža nego što je prvobitno planirano.\nPauza će trajati sedam nedelja. Sa letom u subotu 14. januara 2012. Spanair će suspendovati saobraćaj sve do\nWizz Air počeo da nudi rezervisanje sedišta\nPočev od petka, 25. novembra 2011. Wizz Air je uveo dodatnu opciju za svoje putnike. Od tog dana putnici mogu da rezervišu sedište u prva dva reda. Ova specifična usluga putnicima ne nudi putnicima mnogo, ali ih spašava od jurnjave putnika prilikom ukrcavanja, kako bi se dokopali dobrih mesta za sedenje.\nPutnici koji budu platili osam\nUkida se taksa za prelet preko Sibira\nRusija planira da ukine taksu za strane aviokompanije koje su u preletu preko Sibira. Ukidanje ove ekonomski nelogične takse je deo neophodnih aktivnosti na učlanjenju Rusije u Svetsku trgovinsku organizaciju (WTO). Evropske aviokompanije trošile su oko 400 miliona dolara godišnje na plaćnje takse koja potiče još iz perioda hladnog rata.\nTaksa za prelet preko Sibira uvedena\nTomislav Lang, generalni direktor SkyWork-a\nMala švajcarska aviokompanija SkyWork, počela je u ovoj godini veliku ekspanziju širom Evrope. Sa aerodroma u Bernu, SkyWork je u poslednje vreme otvorio mnoštvo novih linija koje održava manjim, veoma udobnim avionima i uz veoma kvalitetnu uslugu koja se značajno izdvaja od uobičajene ekonomske klase. Avioni SkyWork-a lete do 24 grada u Evropi, a među njima\nIzložba posvećena Andriću na beogradskom aerodromu\nIzložba posvećena Ivi Andriću biće postavljena 27. novembra na aerodromu “Nikola Tesla” u Beogradu, u okviru obeležavanja jubileja tog književnika i diplomate, jedinog dobitnika Nobelove nagrade za književnost sa ovih prostora.\nPostavka posvećena Andriću, koju će otvoriti ministar kulture, informisanja i informacionog društva Srbije Predrag Marković i generalni direktor aerodoma “Nikola Tesla” Velimir Radosavljević, podeljena je


Otvoren Dnevni boravak za osobe sa invaliditetom starije od 27 godina – Pljevaljske novine\nPočetna / Vijesti / Društvo / Otvoren Dnevni boravak za osobe sa invaliditetom starije od 27 godina\nPljevaljske Novine oktobar 29, 2021\tDruštvo Ostavite komentar 569 Pregledi\nU cilju poboljšanja socijalne inkluzije i unaprijeđenja sistema socijalne i dječije zaštite u Pljevljima , 29. oktobra, svečano je otvaren novi servis Dnevni centar za osobe sa invaliditetom starije od 27 godina, koji je opremljen kadrovski i prostorno, u okviru JU Dnevni centar. Na ceremoniji otvaranja prisustvovali su predsjednik Opštine Pljevlja Igor Golubović sa saradnicima, državni sekretar u Ministarstvu finansija i socijalnog staranja Janko Odović i direktorica ustanove Svetlana Dujović, korisnici usluge i njihovi roditelji.\nPredsjednik Opštine Igor Golubović kazao je da je lokalna uprava svojim budžetom djelimično finansirala rad JU Dnevni centar, a zbog izmjene zakonodavnog okvira kompletno budžetiranje biće na teretu Opštine Pljevlja i iznosiće oko 180.000 evra, čime će se participacije za boravak korisnika u ustanovi, sa članova porodice prebaciti na budžet Opštine. Opština Pljevlja će ta sredstva nadomjestiti na osnovu Pravilnika o visini sredstava za razvoj, odnosno finansiranje usluga socijalne i dječije zaštite i kriterijuma za njihovu raspodjelu, od Ministarstva finansija i socijalnog staranja.\n„Ovaj projekat je potvrda vizije države i lokalne uprave da gradimo infrastrukturu koja će biti u funkciji poboljšanja kvaliteta života vulnerabilnih kategorija. Ne smijemo zaboraviti da je iz Pljevalja, prije skoro 20 godina kroz osnivanje NVU „Zračak nade“, pokrenuta borba za bolji kvalitet života djece sa smetnjama u razvoju i odraslih lica sa invaliditetom. Tada je, prije svega nekolicina žena, naših heroina, krenula u borbu za bolje sjutra svojih najmilijih. Možda bez nekog dugoročnog plana, ali strpljivo i malim koracima, one su te zbog kojih su danas Pljevlja primjer dobre prakse, kako u državi, tako i u regionu, po pitanju velikog broja servisa podrške osobama sa invaliditetom i djece sa posebnim potrebama”, kazao je Golubović.\nOtvoreni Dnevni boravak za osobe sa invaliditetom starije od 27 godina je rezultat projekta „Razvoj i pružanje licenciranih usluga socijalne i dječije zaštite za djecu i mlade sa smetnjama u razvoju i odrasla lica sa invaliditetom starija od 27 godina“ koji realizuju JU Dnevni centar Pljevlja i NVU „Zračak nade“, koji finansiraju EU i Vlada CG, u okviru programa EU i Crne Gore za zapošljavanje, obrazovanje i socijalnu zaštitu. Projekat su finansijski podržali i Opština Pljevlja, Ministarstvo javne uprave, digitalnog društva i medija, UNICEF i Ambasada Kraljevine Norveštke.\nSvečano otvoren Dnevni centar za starije od 27 g\nDnevni centar Dnevni centar za starije od 27 godina Pjjevlja\t2021-10-29\nKljučne rečiDnevni centar Dnevni centar za starije od 27 godina Pjjevlja\nPrethodna Završen parking u Ulici Mila Peruničića\nSledeća Identifikovati probleme i barijere u vršenju poslova lokalne uprave\nOštećen lokalni put prema Vrbi, mještani zabrinuti i zahvalni braći Dujović\nPrijem prvaka u OŠ „Mihailo Žugić“ u Odžaku


VALIDNOST ELEKTRONSKE FAKTURE I FAKTURE BEZ PEČATA I POTPISA\nDatum objave: 13-12-2017\nPrema saopštenju Vlade Republike Srbije od 13. decembra 2017. godine, nadležnim organima i institucijama dostavljeno je Objašnjenje u vezi sa izdavanjem i knjiženjem računa (faktura) u papirnom i elektronskom obliku bez upotrebe pečata i potpisa.\nU navedenom objašnjenju, u skladu sa Zakonom o elektronskom dokumentu, elektronskoj identifikaciji i uslugama od poverenja u elektronskom poslovanju ("Službeni glasnik RS", broj 94/2017) koji je na snazi od 27. oktobra 2017. godine, više nije obavezno štampanje fakture koja je izvorno nastala u elektronskom obliku, niti da se na eventualno odštampan dokument stavlja otisak pečata kako bi se smatrao validnim.\nNaime, elektronska faktura je validna u elektronskom obliku, bez potpisa i pečata, ne mora da se štampa i ne mora da se šalje poštom.\nFaktura koja je izvorno nastala u papirnom obliku ne mora da sadrži pečat i potpis odgovornog lica. Faktura koja je nastala u elektronskom obliku ili digitalizacijom, takođe ne mora biti potpisana elektronskim potpisom.


Kako je kriza uticala na zemlje jugoistočne Evrope i kakav će biti njihov oporavak\nKada je najbolje prati zube\nEU: Oko četvrtine stanovništva primilo barem prvu dozu cjepiva protiv covida\nTržni centri u Beču i Donjoj Austriji ponovo otvoreni\nPfizer objavio koliko je zaradio od vakcine protiv korone\nBeč od sredine maja vakciniše trudnice\nTri opcije za normalan život u Austriji: Testiranje, vakcina ili dokaz o preležanom covidu\nCovid testovi u obliku lizalica u vrtićima u Austriji\n14 biljaka odličnih za tjeranje pauka, mrava, žohara, moljaca\nStudija: Ova grupa ljudi je pod većim rizikom covida-19\nMogu li cigarete oslabiti učinak cjepiva protiv covida-19?\nVi ste ovdje:Home»Story»Kako je kriza uticala na zemlje jugoistočne Evrope i kakav će biti njihov oporavak\nBy Redakcija on\t 14. Septembra 2020 Story\nZemlje iz regiona jugoistočne Evrope imaju nekoliko prednosti u suočavanju sa predstojećom ekonomskom krizom, a samo nekoliko zemalja jugoistočne Evrope moći će sljedeće godine da obnovi BDP-a na nivo od 2019. godine, pokazuje najnovija analiza, prenosi Danas. Analiza predstavlja trenutni sažetak situacije i pruža prognozu zasnovanu na do sada preuzetim mjerama oporavka u zemljama jugoistočne Evrope.\nSrbija bi trebalo da vidi oporavak BDP u 2021. godine, iako je zemlja izložena velikom riziku od gubitka sektora koje je najviše pogodila pandemija virusa Covid-19. Uz to, Srbija je jedna od tri zemlje gdje je pad prihoda od poreza veliki, jer ti isti sektori, stvaraju više od polovine svih poreza u zemlji.\nZahvaljujući snažnom poljoprivrednom sektoru, Albanija je najbolje pozicionirana od svih 11 ekonomija obuhvaćenih u izvještaju, u pogledu prilika za ublažavanje uticaja ekonomske krize izazvane pandemijom, objašnjava Danas. U pogledu slabosti, paket mjera koje je vlada najavila u vezi sa krizom iznosi 2,8 posto BDP-a, što predstavlja jedan od najnižih procenata u cijelom regionu jugoistočne Evrope.\nBiH je bila među srednje uspješnim zemljama u inicijalno primijenjenim restriktivnim mjerama povodom pandemije Covid-19. Kada je u pitanju ekonomska aktivnost, ekonomija BiH ima srednji nivo rizika oporavka BDP-a u 2021. godini, na nivo prije pandemije virusa Covid-19. Kako piše Danas, zanimljiva je činjenica da je u mjesecima kada su postojale mjere zatvaranja, BiH bila zemlja sa drugim najmanjim padom u industrijskoj proizvodnji.\nBugarska je među zemljama u jugoistočnoj Evropi koja ima srednji rizik od oporavka BDP-a u 2021. godini na prije pandemijski nivo. Jedan od faktora koji utiče na to je zavisnost zemlje od izvoza. Bugarska ima drugi najveći odnos učešća izvoza u BDP u 2019. godini (poslije Slovenije). S obzirom na nemogućnost da se predvidi razvoj pandemije, nesigurnosti u kanalima distribucije i mogućnost od zatvaranja trgovine čine ekstremni rizik za ekonomiju. Fiskalne i monetarne mjere za ograničavanje negativnih efekata krize čine do 10,7 posto BDP-a što stavlja ovu zemlju na treće mjesto u regionu poslije Slovenije i Srbije. Važno je napomenuti da neke od ovih mjera imaju za cilj jačanje bankarskog sistema i nisu direktno usmjerene ka stimulaciji ekonomije.\nKako objašnjava Danas, Sjeverna Makedonija je zemlja koja je pokazala najniže rezultate u jugoistočnoj Evropi u pogledu početnog zatvaranja u vezi sa pandemijom virusa Covid-19. Stepen zaraženosti je bio iznad svjetskog prosjeka čak i sredinom juna, prije nego što je došlo do naglog povećanja slučajeva u regionu. Zemlja je srednje izložena očekivanim gubicima iz sektora koji su najranjiviji pandemijom virusa Covid-19.\nSlovenački početni ekonomski paket odgovora na krizu predstavljao je 13,4 posto BDP-a, postavljajući je na prvo mjesto u regionu jugoistočne Evrope. Vlada se nada da će ove mjere uspjeti da ublaže uticaj krize, s obzirom da su početne prognoze stavljale zemlju među one koje neće oporaviti svoj BDP na prije pandemijski nivo u 2021. godini. Ipak, Slovenija je najmanje izložena BDP šoku koji dolazi iz privatne potrošnje i bruto kapitalnih izdataka. Ove dvije komponente su činile samo 52 posto BDP-a u 2019. godini, dajući zemlji dovoljno prostora u suočavanju sa pandemijom.\nHrvatska je među zemljama sa najboljim rezultatima u početnom periodu kada su trajale restriktivne mjere u vezi sa pandemijom virusa Covid-19 i mogu se pohvaliti sa najmanjim procentom zaraženih u jugoistočnoj Evropi sredinom juna, pozicionirajući zemlju u povoljan položaj čak i nakon što je broj slučajeva počeo da raste u regionu. Iako je među nekoliko zemalja za koje se očekuje da neće moći da dostigne BDP nivo koji je bio prije pandemije u 2021. godini, tržište rada bi trebalo u velikoj mjeri da se vrati na prije pandemijski nivo u narednoj godini, sa očekivanim procentom nezaposlenosti od 8 posto.\nAnaliza pokazuje da se očekuje da će Crna Gora biti jedna od zemalja jugoistočne Evrope koja je najteže pogođena recesijom izazvanom pandemijom virusa Covid-19, kako u pogledu jačine tako i u pogledu trajanja, s tim u vezi je malo vjerovatno da će svoj BDP u 2021. godini vratiti na pred pandemijski nivo, prenosi Danas. Osim toga, početni paket fiskalne podrške je nizak u poređenju sa regionalnim i evropskim, a nedostatak ukidanja kamatnih stopa takođe može spriječiti brzi oporavak investicija i potrošnje. Međutim, reakcija vlade na krizu ocijenjena je pozitivno u oblastima monetarne politike, sektorske politike, podrške malim i srednjim preduzećima i očuvanja zaposlenosti.\n5. Maja 2021 0\n1. Maja 2021 0\nŠta je popularno među Bečlijama za ovogodišnji ljetni odmor\n28. Aprila 2021 0\nKako Beč živi uprkos lockdownu i strogim mjerama\n21. Aprila 2021 0 “Bilo je poput noćne more”: Poznati glumci i uloge zbog kojih su se pokajali\n31. Marta 2021 0 Premješten grob Đorđa Balaševića\n22. Marta 2021 0 Mlada glumica optužila Branislava Lečića za silovanje


Promene u naplati veb sadržaja | Medijska pismenost\nAutor: Gurdžit Degun\nPrema istraživanju od prošle godine u kojem je učestvovalo 32 člana Udruženja internet izdavača (AOP) i u kojem je pokriveno više od 1.500 naslova, 62 posto izdavača su izjavili da će naplaćivati ili već naplaćuju veb sadržaj.\nDvadeset i jedan posto izdavača su izjavili da već naplaćuju veb sadržaj ili planiraju da uvedu naplatu na “svim” ili na “većini” sajtova u sledećih 12 meseci, u poređenju sa 27 posto u 2013. godini. Ovo znači da 47 posto njih nemaju sistem naplate pristupa internet sadržaju PayWall ili imaju nameru da ga uvedu, dok je prošle godine takvo mišljenje imalo 38 posto izdavača.\nSkoro 30 posto ispitanika su izjavili da će sledeće godine biti najprisutniji slobodni modeli. Međutim, prema AOP-u “to ne znači da je ovo jedini model i u portfolijima neki mogu da budu naplaćivani, delimično naplaćivani ili potpuno slobodni”.\nU izveštaju se ističe, takođe, da je pristup preko mobilnih uređaja još uvek na vrhu liste prioriteta za izdavače. Skoro 70 posto njih su izjavili da pristup preko mobilnih uređaja i “bihevioralno oglašavanje” predstavljaju najznačajnije prilike u sledećih 12 meseci. AOP je zaključio da 74 posto ispitanika imaju sajtove u većini svojih portfolija koji su optimizovani za mobilne uređaje.\nNa ekonomiju se više ne gleda kao na pretnju ovoj industriji, jer samo 17 posto njih smatraju da je ovo problem, u poređenju sa 58 posto od prošle godine. Glavna pretnja sada su konkurenti, kažu 51 posto ispitanika.\nOriginalni tekst na http://www.campaignlive.co.uk/news/article/1316727/publishers-u-turn-charging-content/


Podaci Centralne banke BiH pokazuju “Devizne rezerve u avgustu iznosile 15,5 milijardi KM\n14.10.2021. / 16:47\nSARAJEVO – Devizne rezerve Centralne banke BiH na kraju avgusta iznosile su 15,5 milijardi KM i povećane su za 911,1 milion KM ili 6,2 odsto u odnosu na prethodni mjesec.\nNa godišnjem nivou, devizne rezerve Centralne banke porasle su za 2,19 milijardi KM ili 16,4 odsto, navedeno je komentaru monetarnih kretanja u avgustu Odjeljenja za statistiku i publikacije Centralne banke.\nKada je riječ o ukupnim kreditima u BiH, oni su na kraju avgusta iznosili 20,83 milijarde KM i u odnosu na prethodni mjesec povećani su za 14,2 miliona KM ili 0,1 odsto.\nKreditni rast registrovan je u sektoru stanovništva, i to za 40,5 miliona KM ili 0,4 odsto, te javnih preduzeća 3,9 miliona KM ili 0,8 odsto, dok je pad registrovan u sektoru privatnih preduzeća, i to za 22,2 miliona KM ili 0,3 odsto, vladinih institucija za 2,9 miliona KM ili 0,3 odsto, te ostalih domaćih sektora za 5,1 milion KM ili tri odsto.\nGodišnja stopa rasta ukupnih kredita u avgustu iznosila je 2,4 odsto ili 491,9 miliona KM.\nGodišnji rast kredita registrovan je u sektoru stanovništva za 403,5 miliona KM ili 4,1 odsto, privatnih preduzeća za 105,9 miliona KM ili 1,2 odsto, te vladinih institucija za 36,8 miliona KM ili 3,3 odsto, dok je smanjenje kreditnog rasta registrovano u sektorima javnih preduzeća za 43,1 milion KM ili osam odsto, i ostalih domaćih sektora za 11,1 milion KM ili 6,4 odsto. Srna\nTagovi: centralna bankadevizne rezerve\nNBS: Na kraju maja devizne rezerve 14 milijardi evra\nU januaru devizne rezerve veće za 111,3 miliona evra\nNBS: Najviši nivo deviznih rezervi od maja 2000. godine


eKapija | Realizovano 17 preporuka Sive knjige - Najbolji rezultat u poslednjih pet godina, tvrdi NALED\nIzvor: eKapija | Utorak, 11.02.2020.| 15:53\nRealizovano 17 preporuka Sive knjige - Najbolji rezultat u poslednjih pet godina, tvrdi NALED\nPriznanja su uručena na 12. godišnjoj konferenciji o ekonomskim reformama, na kojoj je NALED predstavio 12. izdanje Sive knjige, sa 100 preporuka ministarstvima, lokalnim samoupravama i drugim resornim institucijama za smanjenje birokratskih prepreka poslovanju u Srbiji, navodi se u saopštenju.\nNa konferenciji je istaknuto da su najviše uspeha u rešavanju preporuka prethodnog izdanja Sive knjige imali Ministarstvo finansija i Poreska uprava. Tokom prošle godine osmišljen je elektronski sistem i objektivna formula za automatsko obračunavanje paušalnog poreza koje uvodi predvidivost troškova za više od 100.000 preduzetnika.\nSledeći korak je uvođenje mogućnosti objedinjene uplate poreskih obaveza na jedan umesto četiri računa.\nProšle godine rešena je i najstarija preporuka Sive knjige i omogućeno elektronsko izdavanje poreskih uverenja, koje je sada besplatno.\nZa ovu godinu preporuka NALED-a je da isto rešenje zaživi i za uverenja koja izdaju lokalne poreske administracije. Ukidanjem poreskih prijava zaokružena je nova procedura upisa prava u katastar nepokretnosti što će u praksi značiti još dva šaltera manje za građane i privredu i uštede od oko 24 mil EUR u naredne četiri godine.\nU 2019. zaživeo je i elektronski sistem za sezonsko zapošljavanje u poljoprivredi - nova procedura omogućila je da već u prvoj godini broj registrovanih sezonaca bude povećan sa 3.500 na 26.600. Tokom 820.000 dana angažovanja za njih su plaćeni porezi i doprinosi u iznosu od 250 miliona dinara, a novi sistem koristilo je 311 poslodavaca. Zbog velikog uspeha ove reforme, preporuka Sive knjige 12. je da se ovaj sistem proširi i na druge sezonske poslove, kao što je pomoć u kući.\nTakođe, u novoj Sivoj knjizi, NALED preporučuje Ministarstvu građevinarstva da ubrza i pojednostavi postupak ozakonjenja i predlaže da se organima nadležnim za ovaj posao uvede mesečna norma, s obzirom na to da je rok za ozakonjenje do 2023. a da u zemlji ima oko 2 miliona objekata koji čekaju da prođu ovu proceduru.\nPosle 3. novembra 2023, ukoliko ne stignu na red da budu ozakonjeni, objekti bi trebalo da budu srušeni.\nBritanski fond za dobru upravu\nelektronski sistem paušalnog oporezivanja\nukidanje poreskih prijava\nspecijalna timska priznanja\nautomatsko obračunavanje paušalnog poreza\nobjedinjena uplata poreskih obaveza


Podsećajući prisutne na detalje o motivaciji za formiranje Inicijative za Društveni centar, legitimnosti ulaska i učinkovitosti boravka u kasarni „Dr Arčibald Rajs“, kao i o izbacivanju bez prilike za otvoreni dijalog, aktivisti Inicijative osvrnuli su se i na širi društveno-politički kontekst.\nU vladajućoj diktaturi neoliberalne ekonomije, u kojoj dolazi do komercijalizacije slobodnog vremena, koncept opšteg dobra deluje nefunkcionalno jer ograničava mogućnost privatne eksploatacije i isplativost u smislu sticanja materijalnog profita. Aktivisti su istakli da se naša zemlja od početka tranzicije okrenula isključivo materijalnim interesima - ekonomskom kapitalu i profitu, omogućavajući domaćim i stranim korporacijama i krupnim kapitalistima da utiču na državu i da u skladu sa svojim interesima konstruišu društvenu stvarnost. Rezultat takve politike neizbežno je odveo ka privatizaciji javnih dobara, uključujući i javne prostore.\nPored osnivanja Društvenog centra u Novom Sadu, ciljevi simboličnog čina ulaska aktivista i aktivistkinja u kasarnu „Dr Arčibald Rajs“ 22. decembra 2011. godine su i ukazivanje na važnost sprečavanja privatizacije javnih dobara i stvaranja novih javnih prostora koji bi doprineli unapređenju građanske participacije, aktivizma i socijalizacije. Ivana Volić naglasila je da ideja aktivnog uključivanja građana i građanki u procese promene namene bivših vojnih i industrijskih objekata nije nova i da predstavlja deo šireg koncepta o pravu na grad. Pravo na grad jeste aktivno pravo građana i građanki da grad učine drugačijim, da ga oblikuju u skladu sa svojim željama i stvore novo urbano zajedničko dobro. Cilj aktivista i aktivistiknja jeste i da bliže upoznaju građane i građanke sa konceptom prava na grad koje predstavlja čvrst postulat na kojem se temelji delovanje Inicijative za Društveni centar. Da bi se građanski aktivizam u Srbiji razvijao, a time jačao i civilni sektor, neophodno je da, pre svega, sama država to omogući, jasno stane u odbranu ljudskih prava i svoje građane i građanke zaštiti od nasilja i pretnji nasiljem. Učesnici tribine zaključili su, međutim, da je društvo u kojem se bore za kvalitetniji život još uvek velikim delom letargično i indiferentno, više inertno protiv nego kritično, zbog čega promene i dalje zavise isključivo od (ne)postojanja političke volje. Oni koji imaju moć da odlučuju, selektivno biraju probleme građana i građanki koje će rešavati, na osnovu sopstvenih interesa.\nZbog velike potrebe da razvijaju aktivno civilno društvo, da se bore za svoja prava, da se sreću, razmenjuju ideje i sarađuju, ispoljavaju svoju kreativnost i doprinose boljitku čitave zajednice, ljudi ujedinjeni oko Inicijative za Društveni centar pronašli su novi napušten prostor koji su odlučili da ožive – ispune sadržajem, namenom i smislom. Pozvali su sve prisutne da im se pridruže u nastojanju da napuštene objekte stave u funkciju građana i građanki Novog Sada.


IBNA istraživanje/ Albanci uštedeli 2 miliona USD nakon zabrane kockanja\nNove mere vlade za zabranu kockanja u Albaniji stupile su na snagu 1. januara 20019. U skladu sa ovim novim zakonom, vlada je zatvorila sva kazina i kladionice.\nIpak, vlada je odlučila da dozvoli rad kazina u hotelima sa pet zvezdica i turističkim odmaralištima.\nU međuvremenu, Nacionalna lutrija, u čijem su vlasništvu kockarnice i kazina te Telebingo, i dalje postoji.\nŠto se tiče kladionica, Vlada kaže da Albanci sada štede najmanje 1,5 do dva miliona dolara dnevno.\nDržavni ministar za odnose sa Parlamentom, Elisa Spiropali, saopštila je danas na konferenciji za štampu da su albanska domaćinstva uštedela najmanje 50 miliona dolara, mesec nakon zabrane kockanja i klađenja u zemlji.\nVlasti u zemlji kažu da je zatvoreno ukupno 4364 kladionica.\nSpiropali kaže da je ovo pozitivna stvar. “Ponosni smo što smo uspeli da se izborimo protiv ove pojave koja se hranila siromašnim ljudima ove zemlje,“ rekla je Spiropali.\nŠta se desilo sa oko 5 hiljada kladionica koje su postojale širom zemlje?\nIBNA je sprovela istraživanje na terenu i primetila da su nekadašnje kladionice prenamenovane u nešto drugo, uglavnom kafići, barovi i prodavnice.\nKomentarišući ovu činjenicu, Spiropali je rekla: „Otvaranje novih biznisa u bivšim objektima za kockanje pokazuje kako taj zakon pomaže ekonomiji i oslobađa mnoge porodice od teškog ekonomskog, socijalnog i psihološkog opterećenja“.\nMeđutim, one kladionice koje pripadaju velikim kompanijama i dalje ostaju zatvorene, što može značiti da, možda, čekaju da se situacija promeni.\nIstovremeno, IBNA je takođe primetila da se ilegalno kockanje i klađenje odvija i u ovim nekadašnjim lokacijama koje su sada pretvorene u kafiće i barove. IBNA je to potvrđeno u državnoj policiji, u kojoj je rečeno da se, zbog bavljenja ilegalnim kockanjem, ljudi hapse i osuđuju na dnevnoj bazi./IBNA/


Ministri: Odlični odnosi Srbije i Crne Gore\nŠefovi diplomatija Srbije i Crne Gore Ivica Dačić i Srđan Darmanović\nMinistri spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić i Crne Gore Srđan Darmanović saglasili su se danas u Podgorici da su dve zemlje posvećene razvoju najboljih mogućih odnosa "osnaženih zajedničkim evropskim ciljem".\nDačić je posle razgovora sa premijerom Duškom Markovićem i ministrom spoljnih poslova Srđanom Darmanivićem, novinarima u Podgorici kazao da su Srbija i Crna Gora "dve bratske, sestrinske države".\nDačić, koji je danas započeo dvodnevnu posetu Crnoj Gori, ocenio je da je u odnosima dve zemlje "došlo do velikog napretka u poslednjih pet-šest godina", da je kontinuirana komunikacija na najvišem nivou i da u sa takvom praksom treba nastaviti, prenosi Beta.\nDvojica minstara su za kraj februara najavili posetu predsendice Vlade Srbije Ane Brnabić Crnoj Gori.\nSaglasili su se po pitanju zajedničkih interesa u vezi sa integracijom u EU, a važne teme razgovora su bile manjine i ekonomska saradnja.\n"Crna Gora i Srbija su posvećene razvoju najboljih mogućih odnosa, koji su dodatno osnaženi zajednickim evropskim ciljem, stabilnosti i sigurnosti regiona... I utemeljenih na realnim interesima, istorijskoj, geografskoj i političkoj upućenosti jednih na druge", kazao je na zajedničkoj konferenciji za medije crnogorski ministar spoljnih poslova Srđan Darmanović.\nOn je saopštio da se sa Dačićem saglasio da zemlje regiona radi održavanja "dobre dinamike evropskih integracija, individualnog napretka, kao i snažnijeg ukupnog razvoja… treba da generišu snažniju i intezivniju saradnju na tom i drugim poljima".\n"S tim u vezi izrazili smo zadovoljstvo ohrabrujućim porukama iz Brisela, kojim se ističe da će 2018. godina biti ključna za Balkan u smislu konsolidovanja evropskog puta", rekao je Darmanović.\nDačić je istakao da se Srbija zalaže za napredak zemalja regiona u evropskim integracijama, ali da je u merenju i vrednovanju dostignuća, za takozvani princip regate, kojim se ceni individualni napredak zemalja kandidata za članstvo.\nGovoreći o statusu manjina, šef srpske diplomatije je kazao da Beograd ne želi da se meša u unutrašnje stvari Crne Gore, ali da je "zainteresovan" za položaj srpskog naroda u Crnoj Gori.\nPrecizirao je da Beograd u tom smislu podržava razgovore o jeziku, pismu, kulturnom identitetu, zastupljenosti Srba u državnoj admnistraciji, ali ne na način mešanja u unutrašnje stvari Crne Gore.\nDva ministra su se saglasila da napori dve vlade treba da budu usmereni ka poboljšanju prava manjina u obe države i najavili da će ta pitanja u narednom periodu "tretirati s dužnim senzibilitetom".\nDogovorili su jaču saradnju i u oblasti turizma, infrastrukture i energetike.\nDačić se u Podgorici sastao sa predsednikom države, vlade i skupštine, i domaćinom ministrom spoljnih poslova.\nNajavljen je susret sa liderom opozicionog Demokratskog fronta (DF) Andrijom Mandićem, kao i poseta Srpskoj kući u Podgorici.


Press Online :: Izložbe :: Otvorena izložba "Događaji i znaci zemlje makedonske" u čast slikara Čemerskog\nOtvorena izložba "Događaji i znaci zemlje makedonske" u čast slikara Čemerskog\nU čast nedavno preminulog makednoskog slikara Gligora Čemerskog, sinoć je u Galeriji Srpske akademije nauka i umetnosti otvorena izložba "Događaji i znaci zemlje makedonske", koja će trajati do 18. juna.\nČemerski je jedan od najznačajnih savremenih umetnika Makedonije, koji se osim kao slikar, oprobao i kao grafičar i mozaičar više monumentalnih dela.\nUpravo pripremajući ovu izložbu za SANU, Čemerski je umro u Skoplju.\nZahvaljujući želji porodice umetnika, te Makedonske akademije nauka i umetnosti, Ministarstva kulture Republike Makedonije, Galerije Gral - ovaj projekat nije odložen, već se održava kako je planirano, u galerijskom prostoru naše najviše naučne i umetničke institucije.\n"To je sasvim u duhu kosmopolitskog stava institucija ove sredine da lepota umetničkog izraza ne stane na državnim granicama. Mada, da se ne zavaravamo, ponekad je moguće da se čeka i duže," rekao u svom maniru predsednik SANU Vladimir Kostić.\nIzložbu su u velikom broju došli da vide, kako je rekao akademik Vlada Urošević u svom govoru, "zaljubljenici u njegovo slikarstvo, mi koji smo pratili s radoznalošću, s razumevanjem, i sa više ili manje otvorenom podrškom njegovu stvaralačku avanturu".\nPosetioci imaju priliku da na jednom mestu pogledaju više od 50 slika, upečatljivog izraza i kolorita.\nOva izložba akademika Čemerskog u Beogradu jedan je od zajedničkih projekata u okviru saradnje SANU i MANU, na osnovu Memoranduma o saradnji dveju Akademija, potpisanom u februaru ove godine.\nSvečanom otvaranju prisustvovali su visoki gosti iz MANU, srpske Akademije, ministri kulture Makedonije i Srbije Elizabeta Kančeska Milevskai Ivan Tasovac, kao i ambasadorka Makedonije u Srbiji Vera Jovanovska-Tipko.


Borelj: Još nema spremnosti za novi sastanak na visokom nivou Beograda i Prištine\nFoto: Tanjug/AP/Arhiva | Borelj: Još nema spremnosti za novi sastanak na visokom nivou Beograda i Prištine\nTanjug 07.12.2021 16:23\nBRISEL - Visoki predstavnik EU za spoljnu politiku i bezbjednost Žozep Borelj izjavio je danas poslije sastanka sa premijerom privremenih prištinskih institucija Aljbinom Kurtijem u Briselu da trenutno ne postoji spremnost za novi sastanak na visokom nivou u okviru dijaloga Beograda i Prištine.\nOn je odgovarajući na pitanje novinara da li će se organizovati još jedan sastanak na visokom nivou do kraja godine, rekao da se takvi sastanci i dijalog uvek organizuju u odgovarajuće vreme, a da novi sastanak još uvek nije najavljen.\n"Jasno smo posle dva sastanka rekli da će preduslov za novi sastanak biti spremnost dve strane da se saglase oko konkretnog rezultata", naveo je. "Bilo bi potpuno beskorisno sazivati sastanak ako nema tih uslova i da se sastanemo ni zbog čega. U ovom trenutku nema te spremnosti", rekao je Borelj odgovarajući na pitanje novinara da li će se organizovati još jedan sastanak na visokom nivou do kraja godine.\nAli, kako je dodao, godina još nije gotova i Brisel radi sve kako bi se pokušalo da se organizuje sastanak "iako ne možemo da budemo sigurni da će biti nekog ishoda i ne možemo da prisilimo strane da pokažu spremnost da se konstruktivno angažuju".


Gradonačelnik u Predsedništvu Srbije - izgradnja pogona ''Linglong Tajr'' počinje krajem marta | Зрењанин\nGradonačelnik u Predsedništvu Srbije - izgradnja pogona ''Linglong Tajr'' počinje krajem marta\n01. фебруар 2019. 14:27:27\nPolaganje kamena-temeljca za izgradnju pogona kineske kompanije “Linglong Tajr” u Zrenjaninu biće upriličeno krajem marta, dogovoreno je juče na sastanku u predsedništvu Srbije. Predsednik Srbije Aleksandar Vučić je na pres-konferenciji preneo novinarima da je o tome razgovarao s predsednikom te kompanije Feng Vonom i novom ambasadorkom Narodne Republike Kine u Srbiji Čen Bo, a sastanku je prisustvovao i gradonačelnik Zrenjanina Čedomir Janjić.\n- Krajem marta otpočinjemo radove na izgradnji velike fabrike, u pitanju je investicija od skoro milijardu dolara. Srednji Banat i Zrenjanin mogu da se raduju - rekao je Vučić novinarima.\nGradonačelnik Zrenjanina Čedomir Janjić potvrdio je da je juče u predsedništvu Srbije razgovarao s predsednikom Vučićem o početku realizacije te najveće privredne investicije ikada u Zrenjaninu i najveće direktne strane investicije u Srbiji. On je predsedniku Srbije i učesnicima sastanka preneo da je Grad Zrenjanin doneo sve neophodne zakonske odluke i da je spreman za otvaranje gradilišta u industrijskoj zoni “Jugoistok”.


U Roda centru uručena 300 hiljadita PIKA kartica u Srbiji (VIDEO) | RTK\nU Roda centru uručena 300 hiljadita PIKA kartica u Srbiji (VIDEO)\nU Roda centru u Kruševcu uručena je 300 hiljadita PIKA kartica u Srbiji, našoj sugrađanki Ružici Petrović\nU Roda centru u Kruševcu uz prigodan program uručena je 300 hiljadita PIKA kartica u Srbiji, našoj sugrađanki Ružici Petrović, čime je kompanija Merkator S obeležila izdavanje jubilarne kartice na tržištu Srbije.\nPika karticu svečano je uručila direktor Društva Merkator i Društva Pika kartice za istočnu Evropu Stanka Pejanović koja je ovom prilikom istakla da su u kompaniji Merkator zadovoljni što su u Kruševcu prepoznati kao moderan trgovac koji odgovara potrebama savremene porodice.\nMerkator koji posluje u 6 zemalja ima oko 2 miliona Pika kartičara, a na tržištu Srbije kartica funkcioniše od 2005.-te. Kao 300 hiljaditi Pika kartičar u Srbiji, Ružica Petrović odlučila je da poklon koji je dobila od kompanije Merkator ustupi humanitarnoj Fondaciji „Srce za decu“.\nPrethodno : Spomen soba Rasinske brigade za Dan Vojske (VIDEO)\nSledeće : „Informaciona i medijska pismenost – edukacija edukatora“ (VIDEO)


Potpisan sporazum o jedinstvenom europskom nebu – Informer\nAustrija, BiH, Hrvatska, Češka, Mađarska, Slovačka i Slovenija potpisale su Sporazum o stvaranju Funkcionalnog bloka vazdušnog prostora u srednjoj Europi /FAB CE/, što predstavlja važan korak u ostvarivanju jedinstvenog evropskog neba.\nSporazum o FAB CE dio je zajedničkog odgovora na plan rada jedinstvenog evropskog neba, čiji je cilj ostvariti optimalni efekat na području bezbjednosti, ekološke održivosti, kapaciteta, ekonomske isplativosti, efikasnosti letova i vojnih misija kreiranjem vazdušnog prostora i organizovanjem vazdušnog saobraćaja u određenom vazdušnom prostoru, bez obzira na postojeće granice.\nPotpredsjednik Europske komisije i komesar za transport Sim Kalas izjavio je da je Sporazum FAB CE važno postignuće kojim se pet država članica Europske unije /EU/ i dvije susjedne države udružuju u saradnji radi boljeg upravljanja vazdušnim prostorom i optimizacije pružanja usluga vazdušne plovidbe.\nSporazumom koji je potpisan 5. maja obilježena je realizacija četvrtog Funkcionalnog bloka vazdušnog prostora /FAB/ u Evropi.\nIz Delegacije EU u BiH saopšteno je da se očekuje da će i ostale zemlje članice EU iduće godine potpisati slične sporazume.\nU saopštenju se navodi da će uspješnost FAB CE zavisiti o efikasnom provođenju struktura na kojima se zasniva saradnja i optimizaciji pružanja usluga vazdušne plovidbe, s obzirom na položaj FAB-a na jugoistočnoj osi i predviđeni rast saobraćaja na tom području.\nStvaranje funkcionalnih blokova vazdušnog prostora jedan je od kamena temeljaca jedinstvenog europskog neba i važno sredstvo za postizanje boljeg rezultata, te se očekuje da će promijeniti usluge upravljanja vazdušnim saobraćajem.\nProfesoru i dileru droge Miri Šutalu 30 mjeseci zatvora


„Izgnanici bez svoje volje“ — izložba o ruskim piscima u emigraciji (foto, video) - Sputnjik Srbija\n20:22 13 Maj 2021\n14:16 20.02.2019 (osveženo 15:04 20.02.2019) Preuzmite kraći link\nČepurin je istakao da postavka, koju je Biblioteci grada Beograda ustupio Ruski fond kulture, svedoči o vrlo bitnom momentu za istoriju odnosa Srbije i Rusije i izrazio nadu da će izložba „Izgnanici bez svoje volje“ dodatno doprineti razumevanju dva naroda.\nIzložba otkriva istoriju života pisaca u egzilu i prikazuje pisma, beleške, autograme, fotografije I. A. Bunjina, I. S. Šmeljova, N. A. Tefi, A. M. Remizova, B. G. Pantelejmonova, K. D. Baljmonta.\n„Izgnanici bez svoje volje“ — izložba o ruskim piscima u emigraciji\nU prvom delu izložbe se mogu videti novine i časopisi ruskih emigranata, koje se nalaze u vlasništvu Srpskog bibliofilskog društva Srbije, i knjige i monografije o ruskoj migraciji, koje poseduje Biblioteka grada Beograda. Drugi deo izložbe prikazuje ruske emigrante koji su svoj talenat i stvaralaštvo ispoljili u Beogradu, pre svega strip crtače (Golovčenko, Ivkovič, Kuznjecov, Lobačov, Navojev, Ranhner, Solovjev i Šenšin) i njihove izuzetne ilustracije dela srpske književnosti i srpskih tema iz života.\nDeo postavke čine njihovi lični predmeti, pasoši, pisma, fotografije, prijave boravišta i drugo, a tu je i segment „Ruski strip kraljevine Jugoslavije“, koji je za ovu priliku ustupila autorka izložbe prof. dr Irina Antanasijević, profesor ruske književnosti na Filološkom fakultetu Univerziteta u Beogradu.\nDirektorka BGB-a Jasmina Ninkov je istakla da izložba predstavlja lična svedočenja pisaca i strip crtača koji su pre 100 godina došli u Beograd i uticali na njegovu kulturnu istoriju.\nAmbasador Rusije Aleksandar Čepurin ispred Biblioteke grada Beograda\nBiblioteka grada Beograda je od Ruskog fonda dobila preko 2.000 vrednih i luksuznih izdanja knjiga za decu i odrasle i multimedijalnu građu koja se nalazi u ogranku „Vladimir Desnica“ u Sava centru kao poseban fond pod nazivom „Biblioteka Sergej Mihalkov“.\nNinkova je rekla da će, zahvaljujući saradnji sa Ruskim fondom kulture, uskoro u tom ogranku početi besplatni kursevi ruskog jezika za decu i odrasle i da će to biti ruski kutak sa različitim sadržajima.\nPotomak ruskih emigranata i jedan od najpoznatijih hroničara ruske emigracije Aleksej Arsenjev je podsetio na veliki doprinos koji su Rusi dali u svim sferama društvenog i kulturnog života Srbije.\nNa otvaranju izložbe nastupili su crkveni dečiji hor „Orlić“ iz Batajnice, učenica trećeg razreda Devete gimnazije „Mihailo Petrović Alas“ Valentina Sjeničić i učenik Filološke gimnazije Danilo Danilović.\nPrema popisu iz 2002. godine u Srbiji živi 2.588 Rusa, od čega 90 odsto njih živi u Beogradu i Vojvodini.


Kurti: Vučić i Thaci žele razmjenu teritorija, od toga nema ništa – Fokus.ba\nkandidat za premijera kosova\nKurti: Vučić i Thaci žele razmjenu teritorija, od toga nema ništa\nSa mnom, kao premijerom, krenućemo od prve nedjelje u razgovore sa kosovskim Srbima, od najnižeg do najvišeg nivoa, za razvoj, za socijalnu integraciju, rekao je Kurti\nAlbin Kurti, kandidat za premijera Kosova iz Pokreta za samoopredjeljenje, čiji je lider, kazao je za Anadolu Agency (AA) da će proces dijaloga između Prištine i Beograda početi integracijom kosovskih Srba, a potom će razmotriti 33 sporazuma potpisana od početka pregovora i formiraće pregovarački tim, u kojem će biti i predstavnici opozicije.\nNa prijevremenim parlamentarnim izborima na Kosovu, održanim 6. oktobra ove godine, Kurtijev pokret je osvojio 25,49 posto glasova, dok je Demokratski savez Kosova (LDK) dobio 24,83 posto. Očekuje se da će ove dvije političke stranke formirati novu Vladu Kosova i da će je voditi Kurti.\nŠto se tiče pobjedničke stranke srpske zajednice na Kosovu, Srpske liste, Kurti je rekao da to nije omiljena stranka kosovskih Srba, već partija koju je stvorio Beograd. Rekao je i da će tražiti druge predstavnike srpske zajednice za saradnju.\n– Ideja razmjene teritorije još nije mrtva, ali će biti –\n“Prije nego što stignemo do Srpske liste, imamo i druge Srbe koji su političari, predstavnici koji priznaju nezavisnost Kosova, priznaju našu republiku i poštuju Ustav i zakone naše države. Zato ne možemo da odemo u Srpsku list bez susreta i saradnje sa tim Srbima koji su autentični u predstavljanju i pri djelovanju su izvan diktature iz Beograda“, rekao je Kurti, dodavši da će razgovarati sa poslanicima Srpske liste, jer će biti u Parlamentu Kosova, iako je po njemu ta činjenica slučajna.\nŠto se tiče eventualne razmjene teritorije Kosova i Srbije, Kurti je naglasio da ta ideja još uvijek nije mrtva, ali da njegovim dolaskom na vlast, ta ideja neće opstati.\n“Moram reći da ideja razmjene teritorije još uvijek nije mrtva, jer je i predsjednik Kosova i predsjednik Srbije preferiraju. Ali, s novom Vladom, osim što će neuspjeli projekti biti zapečaćeni kao neuspješni, i takva ideja će umrijeti. To su rješenja iz 19. vijeka, nalazimo se u 21. vijeku i trebamo što brže ekonomski rasti i što prije pristupiti Evropskoj uniji, sve zemlje Zapadnog Balkana“, poručio je Kurti.\nVjerovatni budući kosovski premijer kaže da će voditi dijalog sa Srbijom uz posredovanje EU, ali i da će dio pregovaračkog tima biti opozicija.\n“Sa mnom, kao premijerom, krenućemo od prve nedjelje u razgovore sa kosovskim Srbima, od najnižeg do najvišeg nivoa, za razvoj, za socijalnu integraciju. Priznajem, ovo je nešto drugačije. No, to ću započeti, jer do sada niti jedan premijer nije to uradio“, rekao je Kurti i istakao da će nakon toga uravnotežiti 33 sporazuma potpisana tokom šestogodišnjeg procesa u Briselu, kako bi se vidjelo koliko su zaista sprovedeni i kako bi se utvrdio njihov uticaj.\n– Sporazum sa Srbijom uključivaće priznanje nezavisnosti Kosova –\nNakon završetka tog procesa, Kurti je najavio da će se pripremiti za dijalog sa Srbijom, sa jasnim principima i kosovskim pregovaračkim timom s platformom i zahtjevima za drugu stranu.\n“Neću dozvoliti aroganciju vlasti prema opozicionim strankama i neću dopustiti Srbiji da djeluje kao klin na kosovskoj političkoj sceni i da nas dijeli. Moramo stati zajedno protiv Srbije, a sporazum sa Srbijom, koji će biti postignut jednog dana, uključivaće priznavanje nezavisnosti Kosova, izmjenu Ustava Srbije, sukcesiju imovine i vojnu odštetu“, istakao je Kurti.\nUpitan da li će se pridružiti takozvanom “Malom Schengenu“, ideji pokrenutoj na posljednjem sastanku u Novom Sadu između premijera Sjeverne Makedonije i Albanije Zorana Zaeva i Edija Rame, te srbijanskog predsjednika Aleksandra Vučića, Kurti je rekao da se ne protivi regionalnim inicijativama i da se Kosovo ne smije izostaviti iz takvih inicijativa.\nNaglašavajući da bi trebalo da se sastane sa premijerom Ramom, kako bi dobio informacije o ideji, planu i načinu realizacije te inicijative, Kurti je kazao:\n“Želim da Albanija vidi Srbiju očima Kosova. To je veoma važno.“\nTakozvani “Mali Schengen” ima za cilj oslabiti granične barijere između šest zemalja Zapadnog Balkana, omogućavajući slobodno kretanje kapitala, roba, usluga i ljudi. Sjeverna Makedonija, Albanija i Srbija u Novom Sadu potpisale su sporazum o tom pitanju, te pozvale Kosovo, Bosnu i Hercegovinu i Crnu Goru da se pridruže inicijativi.\nOkupljaju se demonstranti širom Srbije, zasad se drže novog plana\nKrizni štab usvojio mjere za Beograd, prva je zabrana okupljanja\nHrvatski ministar: Policija je u Srbiji postupala brutalno, čudi me Vučićeva izjava\nSnimak policijske brutalnosti: Pretukli mladiće koji su mirno sjedili na klupi (VIDEO)\nMladići koji su pretučeni vratili su se nakon nekoliko minuta na istu klupicu. Na društvenim mrežama ih već nazivaju herojima protesta


Audi A3 dobio najvišu ocenu za bezbednost\n1 Apr 2014 - 06:00 Vesti Link\nNemački automobil je nedavno na testu bezbednosti dobio dodatni "+" što ga čini jednim od najbezbednijih automobila u svom segmentu.\nAudi A3 je prvi model ovog proizvođača koji je na testu koji sprovodi "Institut za bezbednost na putu" dobio pored oznake "Top Safety Pick" dobio i dodatni +.\nOd kako je IIHS nedavno promenila svoje kriterijume za dobijanje vrhunskih ocena za bezbednost jedini je Audi A3 model iz Audi porodici koji ima sistem za upozorenje prilikom čeonog sudara dobio najveću ocenu koja uključuje i pomenuti +. Isti model bez navedenog sistema je takođe dobro prošao i dobio TSP ocenu.\nKako bi dobio pomenuto priznanje Audi A3 je dobio ocenu "Dobar" prilikom testiranja sigurnosti kod prevrtanja napred, sa strane, na krov, po pitanju obezbeđenja glava putnika i pri "pobadanju" automobila napred.\nZa dodatni + Audi A3 je takođe dobio ocenu "Dobar" kada je u pitanju sistem koji upozorava na čeoni sudar, koji u ovom automobilu dolazi uz "Advanced Technology" paket opreme koji uključuje još i senzor koji vas upozoravaju kada napustite svoju traku. Ovaj paket opreme košta dodatnih 1.000 evra i dostupan je samo kod modela Prestige.\nSa standardnim motorom zapremine 1.8 litara Audi A3 Prestige sa pomenutim paketom opreme košta oko 27.000 evra, dok sa motorom zapremine 2.0 litara cena skače do 32.000 evra.\nSa takvom cenom Audi A3 već ulazi u segment većih luksuznih limuzina koje su takođe dobile TSP+ na testu bezbednosti, a to su Lincoln MKZ i Volvo S60.