Katastrofe odnjele 175 milijardi dolara u 2016. – Bankar.me\nJanuary 10, 2017 OSIGURANJE, SVE VIJESTI, SVIJET Leave a comment\nIpak, broj žrtava prirodnih katastrofa je u 2016. godini bio znatno niži nego godinu prije, budući da je 8.700 ljudi izgubilo život u odnosu na 25.400, koliko je stradalo 2015, saopštila je reosiguravajuća kuća Minhen Re.\nDva zemljotresa na japanskom ostrvu Kjušu u aprilu i poplave u Kini u junu i julu označeni su kao najrazornije prirodne katastrofe u 2016. godini, pošto je Japanu nanjeta šteta od 31 milijarde dolara, a Kini šteta od 20 milijardi dolara, navodi reoisuguravajuća kuća.\nSjeverna Amerika se prošle godine suočila sa najvećim brojem prirodnih katastrofa od 1980. godine, kojih je, kako navodi Minhen Re, bilo ukupno oko 160.\nUragan “Metju” je u oktobru prouzrokovao štetu od 10,2 milijarde dolara, a živote je izgubilo 550 ljudi na Haitiju.\nU međuvremenu, Kanada se u maju borila sa šumskim požarima, koji su za posljedicu imali štetu od četiri milijarde dolara. Serija oluja širom Evrope krajem maja i početkom juna donjela je sa sobom poplave koje su koštale šest milijardi dolara.\nMinhen Re je saopštio i da oko 70 odsto gubitaka koje je registrovao nije bilo osigurano.\nPOJMOVIIsplate osiguranja nakon katastrofa Osiguranje od prirodnih katastrofa


Šahistkinja Sofija Stojanović ponovo na pobedničkom postolju - JuGmedia\nUčenica petog razreda OŠ „Vuk Karadžić“ u Vranju Sofija Stojanović, i članica Šahovskog kluba „Vranje 1923“, osvojila je prvo mesto na 22. Kadetskom festivalu ŠC Centralne Srbije u šahu koji je održan u Zaječaru od 14. do 17. februara.\nSofiji je pripala zlatna medalja u ženskoj konkurenciji do 12. godina, drugo mesto osvojio je Petar Spasić u omladinskoj konkurenciji, a dve bronzane medalje u konkurenciji do osam godina, pripale su Dunji Cvetanović i Iliji Stevanoviću.\nCvetanović Aleksija iz Vranja osvojila je sedmo mesto u konkurenciji do 12. godina.\nPrema rečima člana Šahovskog kluba „Vranje 1923“ Saše Stojanovića, na takmičenju je učestvovalo preko 200 takmičara i među veoma jakom konkurencijom, Vranjanci su postigli veoma zapažene rezultate.\n„Zahvaljujući njihovim trenerima Nebojši Ristiću i Zoranu Stojanoviću, i upornim radom, deca su postigla vrlo vredne rezultate. Ovim uspehom, ostvarili su pravo da učestvuju u daljim takmičenjima, pre svega na državnom prvenstvu u šahu koje bi trebalo da se održi u Kladovu“, kaže za Jugmediu Sofijin otac Saša Stojanović.\nOna je od 2015. godine stalni član Šahovskog kluba „Vranje 1923“, a u svet šahovske igre, rekla je ranije u razgovoru za Jugmediuu, uveli su je tata i deka.\nLeskovački plivači osvojili 35 medalja\nBravo Sofija, nas ponos!


Vesti online / Vesti / Svet / Sebastijan Kurc "pod nadzorom": Čuvaju ga Kobre zbog pretnji smrću\nAustrijskom kancelaru Sebastijanu Kurcu pojačano je obezbeđenje zbog pretnji smrću, koje su mu upućene preko socijalnih mreža nakon odluke austrijske vlade da protera više imama i zatvori sedam džamija, kao i islamsko versko udruženje Arapska verska zajednica.\n"Pripremi se da umreš" ili "Hoćeš li rat" neke su od pretnji, ali bilo je i antisemitskih poruka, pošto se Kurc nalazi u poseti Izraelu, kao što je: "Ti si cionista. Ti su igračka ubica. Nisi hrišćanin, ti si jadan Jevrej. Ti si sluga masona. Mrzimo te. Bićeš samo iskorišćen i onda ćeš se naći u kutiji."\nSavezna služba za zaštitu ustavnosti i borbu protiv terorizma pokrenula je istragu protiv pošiljaoca pretećih poruka.\n* Austrija proteruje imame, zabranjen rad sedam džamija\n* Erdogan: Na pragu rat krsta i polumeseca\n* Austrija još jedan korak od EU\n* "Migrante treba zaustaviti u Africi"\nObezbeđenje kancelaru je pojačano i od sada neprestano stan Kurca obezbeđuju Kobre.\nU Beču se pretpostavlja da iza pretnji stoje turski krugovi, imajući u vidu da je Kurcu u nedavnom govoru pretio i predsednik Turske Redžep Tajip Erdogan, koji je tražio od Nemačke da urazumi Kurca.\n- Može doći do rata između muslimana i hrišćana. Ti snosiš odgovornost za to - poručio je Erdogan Kurcu.


Međunarodni dan slepih i slabovidih: Obeležen Dan belog štapa u Inđiji – RTV Centar Srem\nMeđunarodni dan slepih i slabovidih: Obeležen Dan belog štapa u Inđiji\n18/10/2017 sofija Društvo, Glavno, Inđija 0\nPovodom Međunarodnog dana slepih i slabovidih Međuopštinska organizacija slepih i slabovidih sa sedištem u Inđiji obeležila je Dan belog štapa. U pitanju je organizacija koja je osnovana 1965. godine i danas nakon više od pola veka rada broji oko 320 članova iz Inđije i Stare Pazove.\nJedan od najvažnijih ciljeva Međuopštinske organizacije slepih i slabovidih Inđija- Stara Pazova jeste integracija slepih i slabovidih osoba u sve društvene tokove i svakodnevne aktivnosti, istaknuto je na svećanosti povodom obeležavanja Dana belog štapa.\n„Mi imamo službu koja svakodnevno radi od 07.00 do 15.00 časova, a sekretar i pomoćni radnik su angažovani na administrativnim poslovima i pružanju usluga našim članovima. Ljudi dolaze kako bi ostvarili njihova prava i potrebe, bez obzira da li je reč o socijalnim uslugama, zdravstvu, penzionom, zaposlenju i slično“, istakao je Slobodan Božić, predsednik Međuopštinske organizacije.\nU okviru obeležavanja Dana belog štapa u prostorijama Međuopštinske organizacije u Inđiji upriličena je svečanost na kojoj su učestvovala deca iz inđijskih i staropazovačkih osnovnih škola čiji su radovi nagrađeni na tradicionalnom likovnom i literarnom konkursu. Pored najmlađih, prisutnima su se obratili predstavnici opština Stara Pazova i Inđija. Željko Šolaja, načelnik Odeljenja za društvene delatnosti Opštine Stara Pazova istakao je da ta lokalna samouprava ima dobru saradnju sa Međuopštinskom organizacijom slepih i slabovidih.\n„Svake godine raspisujemo konkurse na kojima učestvuje i ova organizacija i na taj način ostvaruju prihode za dalje funkcionisanje. U pitanju su značajna sredstva, koja se opredeljuju nekoliko puta u toku godine, u skladu sa budžetom i rebalansima“, kaže Šolaja i dodaje da su za ovu godinu opredeljena sredstva u iznosu od oko 15 miliona dinara za udruženja građana.\n„Pre nekoliko dana smo imali „Defile prijateljstva“ u organizaciji Udruženja „Feniks“ i „Fruška gora-Srem“ i kako smo na licu mesta čuli, u Staroj Pazovi sve javne institucije dostupne su invalidnim licima, zbog čega su oni jako zadovoljni. Takođe, ukoliko se pojavi potreba za izradom rampi, lokalna samouprava odmah reaguje i pomaže u sklopu svojih ovlašćenja i mogućnosti“, rekao je načelnik Odeljenja za društvene delatnosti Opštine Stara Pazova.\nOpština Inđija, takođe, ima dobru saradnju sa Međuopštinskom organizacijom slepih i slabovidih koja se delom finansira i iz budžeta te lokalne samouprave.\n„Trudimo se da ispoštujemo sve potrebe članova Međuopštinske organizacije slepih i slabovidih koja se finansira i iz budžeta Opštine Inđija“, istakao je predsednik Skupštine Opštine Inđija Milan Predojević i dodao da je srećan jer su deca iz pazovačkih i inđijskih škola učestvovala u programu obeležavanja Dana belog štapa.\nKako su istakli predstavnici lokalnih samouprava, učenici su iskazali svoja osećanja i socijalnu odgovornost prema slepim i slabovidim licima koje treba gledati kao i sve ostale, a u stvari su osobe kojima je neophodna posebna pažnja.\nStara Pazova: Tribine o sprečavanju nasilja u porodici i osnaživanja žrtava nasilja\nPećinci: Paketićima obradovali prvake


Srbija pleni imovinu stečenu u ratu :: Balkan Insight\n02 Jul 12 Srbija pleni imovinu stečenu u ratu\nSrpski tužilac za ratne zločine zatražio je u ponedeljak da se nedavno osuđenom Ljubanu Devetaku oduzme imovina zbog osnovane sumnje da je proistekla iz krivičnog dela ratnog zločina.\nIz rezultata finansijske istrage sprovedene tokom 2010. godine, koju je pokrenuo tužilac Vladimir Vukčević, proizlazi osnovana sumnja da je Devetak, osuđen za ratne zločine počinjene u Hrvatskoj, ostvario nezakonitu dobit u ratu devedesetih.\nProtiv Devetaka je 26. juna okončan prvostepeni postupak u kojem je prvooptužen za ratni zločin protiv civilnog stanovništva u Lovasu oktobra 1991. i osuđen na maksimalnu zatvorsku kaznu od 20 godina.\nPrema presudi, u svojstvu komandanta civilno-vojne vlasti i kao rukovodilac seoske zadruge, Ljuban Devetak je proglašen odgovornim za smrtno stradanje 44 lica, kao i za radnje i posledice drugih oblika izvršenja krivičnog dela ratnog zločina protiv civilnog stanovništva.\nU srpskom tužilaštvu za ratne zločine tvrdi se da je Devetakova imovina u očiglednoj nesrazmeri sa njegovim zakonitim prihodima, te da prelazi iznos od 1.500.000 dinara.\nNa suđenju za zločine počinjene u Lovasu, svedoci su davali iskaze da su Devetak i drugi pripadnici civilno-vojnih vlasti oduzimali novac, nakit i druge dragocenosti dok su držali selo pod opsadom.\nZahtevi za pokretanje finansijske istrage podneti su do danas u osam predmeta ratnih zločina protiv ukupno 61 lica, kaže se u Tužilaštvu.


DPS: Ne čudi nas što su Demokrate bile “skromne”, pa su se ograničili na “samo” 300 dana vlasti – ProSrpski Portal\nDPS: Ne čudi nas što su Demokrate bile “skromne”, pa su se ograničili na “samo” 300 dana vlasti\n“Opravdano vjerujemo da su odustali od tog predloga samo iz jednog razloga: jer bi u tom slučaju morali da rade, odnosno da se bar pojavljuju na radnom mjestu i simuliraju rad, čitave četir godine, što im se učinilo nezamislivo, posebno nakon njihovog višegodišnjeg nerada koji su, nažalost, građani finansirali”\nOd samog početka rada Odbora za unaprjeđenje izbornog zakonodavstva, Demokrate demonstriraju svoje tradicionalno neznanje i nevaspitanje, saopšteno je danas iz Kluba poslanika Demokratske partije socijalista (DPS).\n“Ipak, poslednjim događajima u koje spada jučerašnja sjednica Odbora kao i učestalim zahtjevima da se izglasaju protivustavna i nesuvisla zakonska rješenja, ova politička stranka iz zone politike potpuno je prešla u političko šarlatanstvo i satiru. Iako je bilo očekivano da njihov takozvani Zakon o vladi, ima samo jedan član koji glasi: “gubitnik ima pravo da formira Vladu, bez obzira na rezultate izbora”, uopšte nas ne čudi to što su bili “skromni” pa su se ograničili na “samo” 300 dana vlasti. Opravdano vjerujemo da su odustali od tog predloga samo iz jednog razloga: jer bi u tom slučaju morali da rade, odnosno da se bar pojavljuju na radnom mjestu i simuliraju rad, čitave četir godine, što im se učinilo nezamislivo, posebno nakon njihovog višegodišnjeg nerada koji su, nažalost, građani finansirali”, istakli su iz Kluba poslanika DPS.\nOni su dodali da ovako “genijalno” rješenje gdje će godinu dana glumiti vlast, a ostale tri živjeti od plodova svoje vladavine i dotirati svoj budžet novcem građana, idealna je formula za crnogorsku opoziciju, iscrpljenu porazima i neuspjesima, a vazda ubijeđenu u sopstvenu političku važnost i lažnu veličinu.\n“Uostalom, kako bi to izgledalo, imali smo prilike da vidimo u opštinama na kojima su u koaliciji bili na vlasti: svi međusobno posvađani, jedni druge optužuju za kriminal, nepotizam, partijska zapošljavanja, zloupotrebe, korupciju… Ipak, jasno je i njima kao i cjelokupnoj javnosti, da ovo zamajavanje i predstavljanje pravnih besmislica, kao rješenja, jeste pokušaj da se izbori obesmisle. Uz svu dobru volju i napore koje ulažemo sa koalicionim partnerima, predstavnicima akademske zajednice i nevladinog sektora, ipak ne postoji izborno zakonodavstvo koje bi gubitnike proglasilo za pobjednike, što je izgleda jedino rješenje prihvatljivo za opoziciju”, zaključuje se u saopštenju Kluba poslanika DPS.\nbile čudi dana Demokrate DPS NA nas Ne ograničili Pa samo se skromne što su vlasti\nKo sam ja da mijenjam Mesija ako Barsa to ne može…\nVlasnik “Avale” blokirao račun “Casinu”: Dug star deceniju\nPoketino naručio pojačanja, ovo je lista!


Investitori neće da spuste cene stanova02 Jul\nMere NBS o 20 odsto minimalnog učešća za stambene kredite dodatno će smanjiti ionako slabu tražnju stanova, a investitori neće dodatno snižavati cene kvadrata. Iako većina građana nema novca da kupuje stanove po aktuelnim cenama, investitori kažu da s dodatnim pojeftinjenjem ne bi profitabilno ...\nKvadrat prodaju i za 500 evra19 Aug\nCene nekretnina u Kraljevu pale za trećinu Cene stanova i kuća u Kraljevu pale su u poslednjih godinu dana za trećinu. Tako se sada kvadrat u centru grada može naći i za 500 evra, dok se kuća od 100 kvadrata sa pet ari placa na svega dva do tri kilometra od centra grada može kupiti za 35.000 ...\nKvadrat drži cenu iako nema kupaca16 Jul\nSlaba prodaja nekretnina Cena kvadrata stana u Beogradu više od godinu dana ne pada, iako kupaca gotovo i da nema. U zavisnosti od dela grada, kvadrat se kreće od 1.000 pa do 2.800 evra. Međutim, iako su cene papreno visoke, ni investiori ni pojedninačni prodavci, za sada nemaju nameru da spuste ...\nIako nema kupaca, cena kvadrata ne pada16 Jul\nU zavisnosti od dela grada, kvadrat u Beogradu se kreće od 1.000 pa do 2.800 evra. Međutim, iako su cene papreno visoke, ni investitori ni pojedinačni prodavci, za sada nemaju nameru da spuste cenu kvadrata. U jeku ekonomske krize, prodaja stanova u prestonici pala je za 50 odsto, a u isto vreme ...\nStanovi neće pojeftiniti!28 Jan\nTržište nekretnina u Srbiji zamrlo, prošlogodišnje pojeftinjenje stambenih kvadrata nije pokrenulo prodaju, ni ove godine se ne očekuje pad cena Cene kuća i stanova u Srbiji neće padati tokom 2010. godine, saznaje Press u agencijama za promet nekretnina. Trgovci procenjuju da su cene stambenih ...


UEFA: Profit od EP u Francuskoj 830 miliona evra - SPORTSKI ŽURNAL\n09 juli, 2016 0\nEvropska fudbalska unija (UEFA) profitiraće rekordnih 830 miliona evra od kontinentalnog šampionata u Francuskoj, objavio je danas generalni sekretar Teodor Teodoridis.\nUkupan prihod UEFA od TV prava, prodaje ulaznica i raznih zarada iznosi 1,93 milijarde evra, ali se od te cifre odbijaju nagrade za reprezentacije, naknade klubovima, organizacija šampionata i ostali troškovi.\n- Brojke su pozitivne i napravili smo veliki uspeh - rekao je Teodoridis na konferenciji za medije.\nTo je za 34 odsto veća zarada nego na prošlom Evropskom prvenstvu u Poljskoj i Ukrajini, gde je cifra iznosila 593,7 miliona evra, ali je u Francuskoj odigrano 20 utakmica više.\nTeodoridis i potpredsednik UEFA Anhel Marija Viljar pohvalili su odluku bivšeg predsednika Mišela Platinija zbog odluke da prvenstvo Evrope proširi na 24 reprezentacije.\nFinansijski aspekt, ali i uspeh manjih fudbalskih sredina poput Velsa i Islanda, poslužiće UEFA kao jak argument da isti broj selekcija bude na šampionatu 2020. godine.


FOTO: Printskrin/Jutjub/BT Sports\nNije tajna da je Mbape od malena navijač Reala, u više navrata je i sam to isticao, imao je dogovoren transfer sa "kraljevskim klubom", ali su čelnici pariskog tima predvođeni Naserom Al Kelafijem ubedili odličnog napadača da ostane u PSŽ.\nPo prvi put imali su ljubitelji fudbala imali priliku da vide da se i jedna liga (La Liga u ovom slučaju) oglasi saopštenjem zbog nedolaska jednog igrača, a pred meč protiv Meca Al Kelafi i Mbape obratili su se navijačima.\nDok je Al Kelafi pričao, sa tribina je zagrmela pesma u kojoj se vređa Real Madrid.\n- Puta Madrid, Puta Madrid, odjekivalo je sa Parka prinčeva, a u jednom momentu ni Kelafi ni Mbape nisu uspeli da sakriju osmeh sa lica.\n- Želim da vam zahvalim, svim navijačima, svim igračima, celoj porodici PSŽ-a - poručio je Al Kelafi nakon toga.\nFK PSŽ fudbalski transferi Kilijan Mbape Naser Al Kelaifi


Imitirana vakcinacija flamanskog ministra je bila vežba i nije namenjena obmani stanovništva | Provera činjenica\nImitirana vakcinacija flamanskog ministra je bila vežba i nije namenjena obmani stanovništva\nAFP Belgija, AFP Holandija Objavljeno: sreda 7 april 2021 u 17:03\nJedan video podeljen je na Fejsbuku nekoliko stotina puta od početka aprila sa tvrdnjom da prikazuje belgijskog ministra zdravlja kako lažira vakcinaciju jer poklopac šprica nije uklonjen. Tvrdnja je netačna: video prikazuje flamanskog vicepremijera Barta Somersa kako imitira vakcinaciju kao deo simulacije sprovedene početkom februara u jednom centru za vakcinaciju u Flandriji kako bi se testirala logistika. Ni vlasti ni mediji nisu predstavili događaj kao pravu vakcinaciju.\n“Samo da kažem, LAŽNA UŠPRICAVANJA su još AKTUELNA!!!! Da ih ne zanemarimo, evo jedan TAZE video iz BELGIJE - ministar zdravlja!!!!! Ove NOVE BOCKE mogu i kroz PLASTIČNI POKLOPAC da probijaju!!!!” navodi se u Fejsbuk objavi sa kratkim videom u kome medicinska sestra pritiska špric na ruku jednog čoveka. Sledi krupniji kadar u kome se vidi da je poklopac još na igli. U objavi, koja je od 3. aprila podeljena više od 650 puta, sugerisano je da je reč o nameštenoj vakcinaciji. Iz komentara je jasno da korisnici misle da je lažirana sa namerom da se prevare ljudi. “Koga oni prave budalama,” pita jedan korisnik.\nSnimak netačne Fejsbuk objave napravljen 7. aprila 2021.\nObjava je netačna i obmanjujuća. Čovek u videu je Potpredsednik flamanske Vlade Bart Somers a ne belgijski Ministar zdravlja Frank Vandenbruk (Vandenbroucke). Osim toga video nije trebalo da prikaže stvarnu vakcinaciju, rekao je Somers AFP-u 4. februara 2021. On je uzet iz izveštaja o testiranju sprovedenom 1. februara u jednom flamanskom centru za vakcinaciju u Bilzenu u provinciji Limburg.\nBelgijski potpredsednik Vlade i Ministar za javno zdravlje i socijalna pitanja Frenk Vandenbruk (Filip Rejnaers/BELGA/AFP)\nOva vežba, u kojoj je pored Somersa učestvovalo još nekoliko desetina ljudi, bila je namenjena testiranju logističkih kapaciteta centra i da se uvide mogući problemi pre nego što vakcinacija otpočne.\nTest stvarne situacije pre početka vakcinacije\nOvaj video već je cirkulisao početkom februara na holandskom i razobličio ga je servis za proveru činjenica AFP Holandija, a potom krajem marta na francuskom kad je o tome pisao AFP Belgija.\nU komentarima ispod objava na holandskom korisnici su pomenuli centar za vakcinaciju Bilzen u Limburgu. Gugl pretraga sa tim ključnim rečima dovela je do članka flamanskog dnevnog lista Het Laste Niuvs (Het Laaste Nieuws), u kome se pominje vakcinacija “na prazno”, test stvarne situacije koji se odigrao u centru za vakcinaciju početkom februara. Pedest ljudi, uključujući Somersa, glumili su statiste u testiranju sistema za vakcinaciju ovog centra.\nO ovom događaju izvestili su i mediji na francuskom, kao Eko (Echo) koji je 2. februara 2021. napisao: Prvi test na prazno (takozvani “dry-run”) održan je u ponedeljak u Bilzenu u Limburgu, uz učešće oko pedeset volontera. Dovoljno da se ažuriraju poboljšanja koja treba napraviti u tom procesu.”\nVideo podeljen u ovim publikacijama preuzet je iz izveštaja VRT-a, flamanske radio-televizije, koja ga je emitovala u svojim vestima u 19 sati 1. februara 2021. Taj video više nije dostupan onlajn, ali ga je istog dana podelio Bart Somers na svojoj Fejsbuk stranici. Deo sa njim počinje na 1:35 minuta.\nU potpisu ove objave Somers je napisao: “Centar za vakcinaciju De Kimpel u Bilzenu danas je detaljno testiran u blanko testu. Zajedno sa 50 volontera i statista, uočavalii su oblasti koje mogu biti poboljšane, tako da mogu da počnu (vakcinaciju) čim vakcine stignu. Da bude jasno: Nisam primio stvarnu injekciju.”\nUpitan o tome 4. februara 2021. Somers je AFP-u potvrdio da tog dana nije bio vakcinisan. “Nekoliko centara za vakcinaciju organizuje testove da proveri da li sve ide kako treba. Tako mogu da vide koliko je potrebno da se vakciniše jedna osoba i da li ima velikih redova. Neodgovorno je i opasno da ljudi koriste to za širenje lažnih informacija,” napisao je on u mejlu.\nCentar za vakcinaciju je smešten u sportskoj hali u gradu Bilzen. Od izjave Somersa AFP-u do 6. aprila centar je vakcinisao 13.549 ljudi.\nVakcinacija u Belgiji\nU Belgiji je do 6. aprila više od milion i po ljudi primilo prvu dozu vakcine, što je 17% odraslog stanovništva, prema podacima Instituta za javno zdravlje Sciensano. Gotovo 600.000 ljudi, 6.3 odsto odraslog stanovništva primilo je dve doze vakcine.\nVakcinacija u zemlji je počela krajem decembra ali je usporavala zbog kašnjenja u isporuci vakcina i logističkih problema, prema izveštajima belgijske frankofone radio-televizije RTBF.\nKrajem marta belgijski premijer Aleksandar de Kro rekao je da će ova zemlja “u naredna tri meseca” dobiti 7,4 miliona doza vakcina.\nAFP Činjenice je već nekoliko puta razobličio tvrdnje o lažnoj vakcinaciji kao na primer ovde, ovde, ovde i ovde.


Dan online - Ekonomija: Manji promet u trgovini na malo - 2020-12-03\nEkonomija PODACI MONSTATA ZA OKTOBAR\nRast prometa kod farmaceutskih proizvoda - Foto: LAZAR RUZIC Manji promet u trgovini na malo\nPromet robe u trgovini na malo u oktobru je, u odnosu na isti prošlogodišnji period, bio manji 14,5 odsto u tekućim, a 13,9 odsto u stalnim cijenama, saopštili su iz Monstata.\n– Promet robe u trgovini na malo u oktobru je, u odnosu na septembar, bio manji 1,2 odsto u tekućim i stalnim cijenama – piše u saopštenju.\nPromet u trgovini na malo motornim gorivima u oktobru, u odnosu na isti prošlogodišnji period, bio je manji 18,8 odsto u tekućim i 1,1 odsto u stalnim cijenama. U odnosu na septembar bio je manji 7,8 odsto u tekućim i sedam odsto u stalnim cijenama.\nPromet u trgovini na malo prehranom u oktobru je u odnosu na isti prošlogodišnji period bio manji 11,1 odsto u tekućim i 12,7 odsto u stalnim cijenama, dok je u odnosu na septembar manji 2,3 odsto u tekućim i 2,2 odsto u stalnim cijenama.\n– Promet u trgovini na malo farmaceutskim i kozmetičkim proizvodima je u oktobru veći 9,3 odsto u odnosu na oktobar prošle godine, odnosno 5,2 odsto u odnosu na septembar – precizirali su statističari.\nPromet u trgovini na malo neprehrambenim proizvodima u oktobru je manji 20,8 odsto u odnosu na prošlogodišnji oktobar, dok je u odnosu na septembar veći 0,1 odsto.


Poslovni forum "Švedska u Srbiji - investicije i saradnja za budućnost", u organizaciji Privredne komore Srbije i Ambasade Kraljevine Švedske, biće održan sutra u PKS.\nSkup koji se organizuje u okviru promocije Nacionalnog dana Švedske i razvojnih projekata koje Švedska agencija SIDA sprovodi u Srbiji kao podršku evrointegracijama, ima za cilj da se domaći privrednici u bilateralnim razgovorima povežu sa sagovornicima iz komplementarnih sektora, da predstave mogućnosti svojih kompanija i proizvoda i uspostave buduću saradnju.\nPoslovni forum je podeljen na plenarni i B2B deo, navodi se u saopštenju PKS.\nNa prvom delu foruma učestvuju predstavnici švedskih kompanija koje su investirale u Srbiji, predstavnik Švedske razvojne agencije SIDA, osnivač kompanije Agronomics Scandinavia AB i savetnik vladinih struktura Švedske iz oblasti poljoprivrede i problematike utvrdjivanja otkupnih cena poljoprivrednih proizvoda.\nNa forumu će biti predstavljene mogućnosti poslovanja sa Švedskom, najviše u sektorima agroindustrije, prehrambene industrije, drvne i industrije nameštaja, metalske i mašinske industrije, farmaceutske, industrije papira, ekologije i informacionih tehnologija.\nPOSLEDICE PANDEMIJE Britanska multinacionalna kompanija OTPUŠTA 1.300 RADNIKA\nBritanska multinacionalna kompanija "The Economist" smanjiće za sedam odsto broj zaposlenih na svetskom nivou, te će oko 1.300 radnika izgubiti posao, a što je posledica pandemije Covid-19, navodi se na britanskom sajtu PressGazette.


Umeš li da čuvaš tajnu? - Evropska opservatorija za novinarstvo - EJO\n29. јануара 2012. • Etika i kvalitet, Medijska politika, Novinarstvo • by Milica Jevtic\nDržava nije jasno definisala šta je državna tajna, a novinari sve češće odgovaraju zbog toga što odaju službenu informaciju, i kada je ona u interesu javnosti.\nZakon o tajnosti podataka, koji je donet pre dve godine (decembar 2009), loše funkcioniše, odnosno ne funkcioniše, navodi se u pismu koje je poverenik za informacije od javnog značaja Rodoljub Šabić prosledio Vladi Srbije. Poverenik smatra da Vlada nije donela najvažnije podzakonske akte i nije utvrdila bliže kriterijume za određivanje stepena tajnosti – „državna tajna“, „strogo poverljivo“, „poverljivo“ i „interno“. Od Vlade, međutim, nije stiglo rešenje – poverenik je dobio komentar da bi njegovi predlozi o ovoj temi „vratili Srbiju više godina unazad“. Dok Vlada nudi polemiku, umesto rešenja, novinari se sve češće nalaze pred optužbama da su odali državnu tajnu, iako niko sa sigurnošću ne može reći šta je to.\nNedavno je tužilaštvo u Novom Sadu podiglo optužnicu protiv novinarke Jelene Spasić i njenog urednika Milorada Bojovića, jer je „Nacionalni građanski list” (koji je u međuvremenu prestao da izlazi) u junu objavio strogo poverljiv „Izveštaj o stanju priprema za odbranu u Srbiji u 2010. godini”. Ko je odao državnu tajnu, koju je Ministarstvo odbrane prosledilo poslanicima na kućne adrese, postalo je manje važno od pitanja ko je nju objavio. Predstavnici državnih organa ne smatraju da bi građani Srbije trebalo da znaju da je sistem odbrane nespreman za bilo kakvu opasnost.\nNovinarka i urednik se terete da su “neovlašćeno pribavili i objavili strogo poverljive podatke, kao i da su pružili pomoć učiniocu krivičnog dela za koje je propisana kazna zatvora preko pet godina“. Taj tekst je, kažu u tužilaštvu, „naneo štetu bezbednosti Srbije“.\n“Ako bi danas izbio rat u Srbiji, dobrim delom se ne bi znalo ko pije, a ko plaća, pošto brojni državni organi i javna preduzeća ignorišu zakonom propisane pripreme za odbranu zemlje”, objavio je ovaj list.\n„Neodgovornost onih koji žive i rade o trošku građana prema odbrani države ide dotle da čak nije moguće ni pobrojati s koliko ljudi, u slučaju rata, Srbija raspolaže. U 2010. počeo je postupak prikupljanja podataka o ukupnom stanju ljudskih resursa u sistemu odbrane, ali je nemoguće prikupiti podatke zbog neodgovornog odnosa pojedinih ministarstava i većeg dela opština i gradova”, navodi se u tekstu.\nDa bi državna tajna trebalo da važi za državu, a ne za novinare smatra i poverenik Šabić, koji je od republičkog tužioca Zagorke Dolovac dobio uveravanja da neće biti suđenja po podignutoj optužnici i da će predmet biti vraćen u fazu istrage koja će biti proširena i na osobe čiji je posao bio da čuvaju tajnu.\nU međuvremenu, komandant Žandarmerije Bratislav Dikić je, gostujući u emisiji „Između dve vatre“ na televiziji B92, gotovo kao islednik ispitivao novinara Jugoslava Ćosića odakle mu dokument koji je nosio oznaku „tajnosti“. Iako u dokumentu, kako kaže Ćosić, stoje podaci o tome kako se broj pripadnika ogranka u MUP-u povećava, uz strah građana da bi ponovo mogla biti formirana ozloglašena Jedinica za specijalne operacije, to je bilo manje važno od toga zašto novinar ima nešto što je tajno.\nSistem rada države u kojoj se do skoro zbog tajne išlo na robiju, izleda nije mnogo izmenjen. I dalje je bitnije ko je rekao, od toga šta je rečeno, a istrage i javne rasprave po tom pitanju retko stižu do stvarne suštine.\nTags:državna tajna, Jelena Spasić, Milorad Bojović, Poverenik za informacije od javnog značaja, Rodoljub Šabić, sloboda govora, Zakon o tajnosti podataka\n» Etika i kvalitet, Medijska politika, Novinarstvo » Umeš li da čuvaš tajnu?


Faktor | Suđenje sutkinji Azri Miletić: Javnost ponovo isključena s ročišta\nObjavljeno: 23.01.2020. u 16:49\nApelaciono vijeće Suda BiH je u aprilu 2018. otpremilo rješenje kojim se ukida presuda po kojoj je Miletić osuđena na dvije i po godine zatvora zbog primanja dara\nNa obnovljenom suđenju sutkinji Azri Miletić, koju optužnica tereti za primanje dara i drugih oblika koristi, javnost je ponovo isključena s ročišta. Sudija Nedim Ćosić je na početku rekao da je i dalje na snazi rješenje Suda s prošlog ročišta kojim je javnost u ovom dijelu isključena sa suđenja.\nNa jednom od prethodnih ročišta, sarajevsko Kantonalno tužilaštvo je predložilo saslušanje svjedoka kojima su ranije date mjere zaštite, a Odbrana je tada prigovorila da im te mjere nisu dodijeljene u skladu sa zakonom, nakon čega je javnost isključena s dijela kada su stranke u postupku trebale obrazložiti svoje zahtjeve.\nNastavak suđenja je planiran za 13. februar.\nAzra MiletićsutkinjasuđenjeSud BiHApelaciono vijeće


VELIKA BRITANIJA I EVROPSKA UNIJA POSTIGLE TRGOVINSKI SPORAZUM | Hayat.ba\nBritanski i EU pregovarači radili su do kasno u noć na finaliziranju sporazuma, a evropski izvori su rekli da je dogovor “neizbježan”, osim ukoliko se ne desi “iznenađenje u posljednjem trenutku”.\nIpak, saopćavanje odluke je pomjereno za rano jutros nakon što su britanski premijer Boris Johnson i predsednica Evropske komisije Ursula fon der Leyen razgovarali telefonom o “posljednjim finesama”.\nBritanija je istupila iz EU u januaru i imala je rok do 31. decembra da postigne trgovinski sporazum sa Briselom. Međutim, pregovori se skoro godinu dana nisu pomjerali sa mrtve tačke u tri ključna pitanja oko koja nijedna strana nije htjla da popusti – ribarstva, jednakih prava i upravljanja.\nPrije današnjeg dramatičnog epiloga u samom foto-finišu i London i Brisel su pipremali građane da budu “spremni na sve scenarije”, jer su male šanse da će doći do dogovora.


Izvor: MozzartSport.com, 11.Apr.2021, 07:10\nAktuelni prvak Leon vezao četvrtu pobedu\nŠampionska trka u meksičkoj Klauzuri ove sezone vodiće se udvoje. Posle nepotpunih 14 kola su se u samom vrhu od ostatka timova izdvojili Kruz Azul i Klub Amerika, jer za razliku od preostalih rivala, pomenuti dvojac u seriji niže pobede.\nU aktuelnoj, 14. rundi, Kruz Azul je na svom terenu upisao 12. uzastopnu pobedu u prvenstvu pobedivši minimalnim rezultatom Gvadalaharu. Jedini pogodak na meču postigao je najefikasniji fudbaler tima Džonatan Gonzales, svoj sedmi u prvenstvu.\nKlub Amerika je nešto kasnije na gostovanju Tigresu vezala sedmu pobedu u prvenstvu i zadržala se na minusu od dva boda u donosu na lidera Kruz Azul – 3:1 (1:0)....


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Advokat košta kao potraživanja 78 radnika\nSLUČAJ "DAKIĆ" 22. 10. 2019. 07:10 >> 07:10 0\nAdvokat košta kao potraživanja 78 radnika\nRok za davanje potpisa kojim će se radnici bivše fabrike "Radoje Dakić" saglasiti sa istovremenom isplatom dugova svim radnicima srazmjerno njihovom potraživanju produžen je do kraja mjeseca.\nRok je produžen, jer su kako navodi predstavnik radnika Milan Vukčević, izloženi opstrukcijama advokata koji sugerišu klijentima da ne potpisuju ovu saglasnost.\nDo sada su dogovor o isplati potpisala 1.133 radnika, a Vukčević je pozvao ostale da se informišu u krugu fabrike od 10 do 12 časova svakog dana.\n"Ovo je jedinstven slučaj da je neko dobio spor, a da troškove spora plaća iz svoje imovine", kazao je Vukčević Pobjedi.\nOn traži od advokatskih kancelarija Raspopović, Prelević i Čupić da potvrde da li su krajem 2014. godine, nakon prodaje hale bravarske obrade, ispostavili troškovnik za svoje usluge u ukupnom iznosu od 2,25 miliona eura (Raspopović 1,16 miliona, Prelević 633,5 hiljada i Čupić 456 hiljada eura).\n"Nedopustivo je da jedan od advokata za svoje troškove dobije koliko i 78 radnika „Dakića“ za glavnicu i kamate za 77 zarada koje im duguju",rekao je Vukčević i naglasio da javno traže odgovore na pitanja koja se uglavnom tiču novca koji su advokati do sada naplatili za svoje troškove.\nMilan Vukčević "Radoje Dakić"\nDevet ponuda za imovinu fabrike "Radoje Dakić"\nTraže raspodjelu novca za sve radnike istovremeno


Đurić: Na Jarinju uhapšen Goran Stanišić; još jedan u nizu primera zastrašivanja Srba\nJul 21, 2019 7:29\nDirektor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marko Đurić u saopštenju dostavljenom medijima u subotu uveče kaže da je u popodnevnim satima na prelazu Jarinje uhapšen Goran Stanišić, pod optužbom za navodne ratne zločine .\n“Goran Stanišić je raseljeno lice sa KiM i od 1999. godine živi u selu Međulužje kod Mladenovca, u kom živi i Bogdan Mitrović – simbol hapšenja na osnovu tajnih optužnica Prištine i lažnih svedočenja kosmetskih Albanaca.Stanišić je često dolazio na Kosovo i Metohiju, poslednji put pre mesec dana, i do danas nikakvih problema nije imao prilikom prelaska administrativnih prelaza” stoji u saopštenju Marka Đurića.\n“Samo nekoliko sati pošto je predsednik Srbije najavio, počeo je predvidiv i očekivan pritisak i hajka na Srbe na KiM. Očigledna je namera Prištine da se, zbog poziva vođama terorističke OVK za Hag, napravi svojevrsna kontrateža, zarad smirivanja sopstvene javnosti, ali i kako bi pred međunarodnim institucijama i medijima ponovo pokušali da stvaraju lažnu sliku o Srbima kao zločincima” navodo direktor Kancelarije za Kosovo i Metohiju.\n“Hapšenje Stanišića je još jedan u nizu primera zastrašivanja Srba u cilju dovršetka etničkog čišćenja južne srpske pokrajine, naročito severa Kosova i Metohije. Svi oni kojima je to cilj moraju da znaju da ni ovaj, kao ni brojni slični raniji pokušaji, neće slomiti čvrstu volju srpskog naroda da ostanu i opstanu na svojim ognjištima, uz snažnu podršku svoje države Srbije.\nNajoštrije osuđujemo hapšenje Gorana Stanišića i aktiviranje nekakvih tajnih spiskova i lažnih optužnica privremenih prištinskih institucija, i zahtevamo njegovo hitno puštanje na slobodu” navodi Đurić.\nGoran Rakić i Dalibor Jevtić ministri u budućoj vladi 18\nAvdulah Hoti novi premijer Kosova 14\nU srpskim sredinama bez novoobolelih od koronavirusa 14\nPreminuo poslednji Srbin u Dečanima 24\nGrađani ispred parlamenta protestuju protiv Hotijeve vlade 16


Gdje su završile pare iz Abu Dabi fonda?\nSpecijalno državno tužilaštvo Crne Gore ovih dana ispituje da li je bilo nezakonitih radnji prilikom dodjele i realizacije 50 miliona američkih dolara (USD) kredita koje je Ministarstvo poljoprivrede i ruralnog razvoja Crne Gore prije četiri godine dobilo iz Abu Dabi fonda za razvoj - za podsticaj razvoja poljoprivrede na sjeveru Crne Gore.\nIstraga je pokrenuta u vezi sa podjelom dijela tog novca u iznosu od 23 miliona dolara, koje je Ministarstvo poljoprivrede do sada dodijelilo za devet crnogorskih firmi. Sumnja se da su neke od njih, suprotno ugovoru, novac iz povoljnih kredita za koje garantuje država iskoristili za neke druge namjene.\nIz Specijalnog državnog tužilaštva su saopštili da prikupljaju sve potrebne informacije i dokumentaciju u vezi sa pomenutim kreditom kako bi utvrdili da li je u tom slučaju bilo nezakonitih radnji. Dodaju da će, ukoliko utvrde postojanje nekog krivičnog djela, preduzeti dalje radnje protiv počinilaca.\nOdluka tužilaštva da ispita taj slučaj uslijedila je nakon završetka istraživačkog TV serijala Mehanizam, čiji novinarski tim je preko godinu i po istraživao taj slučaj i uspio da dođe do podataka i informacija koje ukazuju na sumnju u zakonitost cijelog posla u vezi sa kreditom čija je ukupna vrijednost 50 miliona dolara. Inače, emisiju Mehanizam finansijski je podržala Ambasada SAD u Podgorici.\n"Nije podijeljen čitav iznos. Podijeljeno je 23 miliona za devet kompanija", kaže Mirko Bošković (Foto: Zgrada Vlade)\nKako za Radio Slobodna Evropa (RSE) ističe urednik serijala Mirko Bošković, oni su, na osnovu dokumentacije do koje su došli i pored zatvorenosti nadležnih institucija, utvrdili da je dosadašnji efekat kreditiranja daleko od onoga što je država obećavala.\n"Nije podijeljen čitav iznos. Podijeljeno je 23 miliona za devet kompanija. Mi smo u istraživanju otkrili da su četiri projekta veoma problematična dok su u preostalih pet projekata investicije ili realizovane do kraja ili djelimično. Zaključak nakon svega je da ti kumulativni efekti na crnogorsku poljoprivredu nijesu ni približni onome što je bilo najavljivano od strane ministra poljoprivrede Petra Ivanovića i što se očekivalo od kredita iz Abu Dabi fonda. Za to je najodgovorniji upravo Ivanović koji je danas poslanik u Skupštini Crne Gore i savjetnik za ekonomska pitanja šefa države", navodi Bošković.\nMinistarstvo kao banka\nPrema Boškoviću, projekat je od samog početka izazivao sumnju zbog toga što posao dodjele novca nije odmah bio povjeren Investiciono razvojnom fondu (IRF), već je novac dijelilo Ministarstvo poljoprivrede.\n"To je jedan nezabilježen slučaj da se jedno ministarstvo bavilo bankarskim poslovima. Mi smo u prvoj epizodi serijala i prikazali da je taj posao radilo Ministarstvo poljoprivrede koje za to nema kapacitete, a koje je odmah nakon potpisivanja ugovora sa Arapima dobilo kompletan posao dodjele kredita", ističe Bošković.\nI potpredsjednik Vlade izbornog povjerenja* Milorad Vujović za RSE kaže da je sporno i protivno zakonu to što je Ministarstvo poljoprivrede, a ne IRF dijelilo novac od kredita.\nVujović (na fotografiji) je podnio zahtjev Tužilaštvu da istraži sve sumnje u vezi sa slučajem Abu Dabi fonda i procesuira odgovorne.\n"Iz ugovora je očigledno da je Ministarstvo obavljalo bankarske poslove, u ovom slučaju se ponašalo kao kreditna institucija, a to je suprotno Zakonu o bankama i Zakonu o Centralnoj banci koji jasno propisuju šta se smatra bankarskim poslom i ko može da obavlja te poslove. Prema Krivičnom zakoniku za ovo djelo je predviđena zatvorska kazna pet godina i za njega odgovara odgovorno lice u pravnom licu, u ovom slučaju tadašnji ministar poljoprivrede", konstatuje Vujović.\nVujović je inače danas (18. aprila) podnio zahtjev Tužilaštvu da istraži sve sumnje u vezi sa slučajem Abu Dabi fonda i procesuira odgovorne.\nNa sve do sada izrečeno u javnosti o ovom slučaju bivši ministar Ivanović se nije oglašavao, a pokušaj da od direktora Investiciono razvojnog fonda Zorana Vukčevića dobijemo odgovor na pitanje: zašto ta institucija od početka realizacije kredita do 2017. nije vodila posao dodjele novca iz Abu Dabi Fonda, već je to radilo resorno ministarstvo, bio je bezuspješan.\nInače, prema uslovima finansiranja iz Abu Dabi fonda, bilo je propisano da iznos kredita može da bude najmanje milion, a najviše tri miliona USD, a novac je bio predviđen za namjensko trošenje.\nPovoljno na papiru\nNovinar Mirko Bošković navodi slijedeći primjer:\n"Kompanija Agro Carine je, na primjer, dobila kredit od dva i po miliona dolara za razvoj farme ovaca u Plužinama i ta kompanija je vratila kredit krajem prošle godine a da farma uopšte nije rekonstruisana i nije uloženo u nju. A to su, podsjećam, bila namjenska sredstva. Kredit se odobravao po osnovu biznis plana i moralo je resorno ministarstvo da procijeni da li je njihov biznis plan ostvariv ili ne", poručuje Bošković.\nVlasnik kompanije Carine Čedomir Popović u izjavi za RSE demantuje da u Plužinama nijesu uradili ono za šta su dobili novac iz arapskog fonda.\n"I dan danas tamo (Plužine) ima oko 600 ovaca, postoji proizvodnja i sira i kajmaka, imali smo rekonstrukciju dotrajalih objekata i što smo naveli u našem biznis planu. Takođe smo napravili nekoliko objekata. Ispostavilo se da je malo veći problem sa pronalaženjem radne snage, a takođe se kroz taj naš biznis plan pokazalo da je sve to malo teže održivo", kaže Popović.\nVlasnik kompanije Carine Čedomir Popović u izjavi za RSE demantuje da u Plužinama (na fotografiji proizvodnja sira u Plužinama) nijesu uradili ono za šta su dobili novac\nPrema nalazima Mehanizma, osim Carina sporan je kredit od tri miliona dolara firmi Vektri Jakić, vlasnika Dragana Brkovića, koja je u trenutku dobijanja kredita bila veliki poreski dužnik i u stečaju. Sporan je i zalog te firme, zbog čega je moguće da će kredit vraćati država.\nProblematičan je i kredit od tri miliona dolara firmi IM Gradina iz Rožaja vlasnika Džemala Škrijelja, koji je trebalo da bude iskorišćen za proširenje kapaciteta mesoprerade. Prema izvještajima Poreske upravi, ta firma ima jednog zaposlenog i ukupnu imovinu od 190.000 eura. Inače, Gradina i Gradina Company, povezanih vlasnika, u blokadi su pet godina sa nenaplativim dugom od 2,8 miliona eura.\nČetvrti problematični kredit u iznosu od tri miliona dolara odobren je firmi Milkraft iz Pavinog Polja kod Bijelog Polja, čiji je vlasnik Dragan Burić počasni konzul Crne Gore u Panami. Burić je potvrdio pisanje medija da je direktor 18 of-šor firmi iz Paname. Ta mljekara djelimično je izgrađena, ali i pored najava nije počela rad.\nPreostalih pet kredita iz arapskog fonda dobile su firme koje su završile projekte: mesna industrija Goranović, Eko per, fabrika mlijeka Nika, hotelsko preduzeće Durmitor Žabljak i Mesopromet Franca.\nNeće biti štete po državu\nI dok pitanja o tome kako je dodjeljivan novac iz Abu Dabi fonda ostaju bez jasnog odgovora, a tužilaštvo u međuvremenu izviđa cijeli slučaj, premijer Duško Marković poručuje da država neće trpjeti direktnu štetu, ukoliko se utvrdi nenamjensko korišćenje novca iz Abu Dabi fonda.\n"Postoji obezbjeđenje na svaki ugovor o davanju kredita, na imovini ili garancijama, tako da ne postoji mogućnost da država trpi direktnu štetu. Jedina je šteta da se investicija ne realizuje, jer ona treba da pokrene nova radna mjesta, proizvodnju, jača bruto domaći proizvod (BDP) i puni budžet. To je jedina slabost ne realizacije tih kreditnih aranžmana", poručio je crnogorski premijer u razgovoru sa novinarima početkom sedmice.\nPo mišljenju Milorada Vujovića, Specijalno državno tužilaštvo bi u istrazi trebalo da zainteresuje i firma koja je radila biznis planove za većinu kompanija koje su konkurisale i dobile novac iz Abu Dabi fonda.\n"Taj posao je radila firma CEED konsalting a još 2014.godine je objavljena informacija da je njen raniji osnivač bio upravo bivši ministar poljoprivrede Petar Ivanović. Mislim da to nije normalno i da zaslužuje pažnju cjelokupne crnogorske javnosti", kaže Vujović.\nAbu Dabi fond za razvoj je državna agencija tog arapskog emirata, koja uglavnom obezbjeđuje koncesione kredite za finansiranje ekonomskih i socijalnih projekata širom svijeta (Foto: Abu Dabi)\nBivši ministar Petar Ivanović potpisao sporazum o dugoročnom kreditiranju, Abu Dabi\nInače, Abu Dabi fond za razvoj je državna agencija tog arapskog emirata, koja uglavnom obezbjeđuje koncesione kredite za finansiranje ekonomskih i socijalnih projekata širom svijeta.\nOsim kredita za razvojne projekte u poljoprivredi, Fond sa dodatnih 130 miliona dolara kreditira projekat vodosnabdijevanja u Crnoj Gori i slične projekte ima u Srbiji i Albaniji.\n***Vlada izbornog povjerenja formirana je u proljeće 2016. godine kao jedan od uslova opozicije za raspisivanje parlamentarnih izbora u oktobru iste godine. U toj Vladi bilo je pet ministara iz redova opozicionih partija.


Dinar pada li pada dok NBS rasprodaje evre | MEDIJA CENTAR BOR - Borski Info - centar - Gradjanska čitaonica Evropa\nDinar pada li pada dok NBS rasprodaje evre\nBor, Beograd, 4. jul\nDinar će danas nastaviti tendenciju pada vrednosti prema evru, uprkos intervenciji centralne banke prodajom 20 miliona evra, i oslabiti za 0,1 odsto ili 10 para i zvanični srednji kurs će biti 114,2302 dinara za jedan evro, objavila je Narodna banka Srbije (NBS).\nNBS je juče prodala 20 miliona evra na međubankarskom deviznom tržištu, kako bi ublažila prekomernu dnevnu oscilaciju kursa, a od početka godine prodala je ukupno 325 miliona evra i kupila 90 miliona evra.\nSrpska valuta će prema zajedničkom evropskom sredstvu plaćanja biti za jedan odsto slabija nego pre mesec dana, a za 0,6 odsto jača nego pre godinu dana.\nOve godine dinar je prema evru bio najjači 30. aprila, kada je evro vredeo 110,5426 dinara, a najslabiji 22. juna, kada je srednji kurs bio 114,5353 dinara za jedan evro.\nPrethodni članak“BG-Bor” osvaja AlpeSledeći članakSUBNOR Bora obeležio Dan borca


Malešević: U školama od septembra kineski jezik kao fakultativni predmet\nMinistar prosvete i kulture Republike Srpske Dane Malešević rekao je danas u Bijeljini da će škole koje budu imale dovoljno kandidata od septembra uvesti kineski jezik kao fakultativni predmet.\n- Škole koje budu imale dovoljno kandidata će ovaj nastavni predmet fakultativno i uvesti ove godine, a narednih godina, ako bude interesovanja za kineski, i nakon što budu ispoštovane sve procedure, i kao drugi strani jezik - rekao je Malešević novinarima.\nOn je naveo da će u narednom periodu biti anketirani učenici i roditelji, te će, oni koji budu želeli, imati priliku da uče ovaj strani jezik.\n- Srpska ima dovoljno kadra, a ima i u Pedagoškom zavodu savetnika za kineski jezik, tako da se svi uslovi stvaraju. Kineska Vlada dosta ulaže u Srpsku, te je red da deo učenika ili naših nastavnika obučimo da bismo imali lakšu komunikaciju sa Kinezima - rekao je Malešević, podsećajući da je kineska Ambasada u BiH insistirala da se ovaj jezik "pojavi u osnovnim i srednjim školama gde ima uslova".\nKineski jezik učiće đaci pet škola u Srpskoj\nMataruga: Nema zatvaranja studijskih programa


Analiza potvrdila – “ArcelorMittal” ipak kriv za zagađenje rijeke Bosne – Bistro Bosno i Hercegovino!\n17. Avgusta 2010. 5. Juna 2019. Senad\t0 Comments\n“Agencija za vodno područje rijeke Save” iz Sarajeva potvrdila je sumnje da je za ekološki incident zagađenja rijeke Bosne na području Zenice odgovorna kompanija “ArcelorMittal” iz čijih je postrojenja preko izljevnog kanala u posljednja tri dana ispušten otrovni materijal, javila je agencija Zeda.\nOva Agencija je na osnovu usmenih i pismenih informacija kantonalnog vodnog inspektora hitno izvršila analize, čiji rezultati potvrđuju pretpostavku da zagađenje rijeke Bosne uzrokuju ispuštene otpadne vode iz odlagališta šljake firme “ArcelorMittal Zenica”.\nInspekcijskim pregledom tih bazena je i utvrđeno da su bazeni čišćeni i da je iz njih ispuštana otpadna voda u obodni kanal, odnosno rijeku Bosnu, navodi se u izvještaju koji je upućen\nFederalnoj upravi za inspekcijske poslove.\nU svom zaključku “Agencija za vodno područje rijeke Save” ističe da su rezultati obavljenih hemijskih analiza dokazali da su otpadne vode uz pogona odlagališta šljake firme “ArcelorMittal Zenica” tokom nedjelje i ponedjeljka (a bijela tečnost je tekla i u utorak), uzrokovale zagađenje rijeke Bosne na lokalitetu Banlozi, koje se i dalje nastavlja.\nAgencija je preporučila vodnoj inspekciji da zabrani ispuštanja ovakvih otpadnih voda u vodotok, odnosno da naloži “ArcelorMittalu” da prethodno prečisti te otpadne vode prije njihovog ispuštanja u rijeku Bosnu. Potvrdu o tom prečišćenju otpadnih voda može dati neka od ovlaštenih laboratorija na osnovu obavljenih svih potrebnih analiza, navedeno je u izvještaju o uzroku zagađenja rijeke Bosne.\nNažalost, iako su građani i Kantonalna direkcija za civilnu zaštitu na vrijeme obavjestili nadležne službe i javnost o zagađenju rijeke Bosne, i treći dan, utorak, u riječno korito se ulijeva bijela tečnost iz pogona kompanije “ArcelorMIttal Zenica”, javlja Zeda.\n← Satnica Premijer lige U-14, U-18 i U-22\nSatnica V kola Premijer lige biH u mušičarenju →\n21. Marta 2007. 5. Juna 2019. Adi 0


Srbiji ne treba klečanje pred Putinom, već EU alternative – Balkanekspresrb.rs\nNenad Čanak (predsednik LSV)\nDa li će neko smeti da pita uvaženog gosta zbog čega gasovod „Južni tok“ nije realizovan, usled čega je Srbija pretrpela veliku materijalnu štetu?\nDa li će predstavnici vlasti ili opozicije smeti da pitaju ruskog predsednika zbog čega rusko državno preduzeće „Gasprom“ u Srbiji plaća najnižu rudnu rentu u Evropi?\nZbog čega ruska država u Srbiji podržava ekstremnu desnicu i osuđene ratne zločince, poput Vojislava Šešelja?\nNajzad, da li će se naprednjački funkcioneri ili neko od predstavnika opozicione grupacije SzS usuditi da pita zbog čega Rusija opstruira ideju o rešavanju spora između Srbije i Kosova i zalaže se za takozvani „zamrznuti konflikt“, iako znamo da Srbija od toga ima najveće štete?\nLiga socijaldemokrata Vojvodine ima odgovore na sva navedena pitanja i očito je jedina u stanju da ih javno postavi i baš zbog toga neće nikad pristati na to da se mera patriotizma u Srbiji meri odanošću stranoj državi, pa makar to bila i Rusija. Ali to se od nacionalističke i centralističke vlasti i opozicije i ne očekuje da razume.\nU Srbiji ni režim ni najveća opoziciona grupacija nisu razumeli ključnu evropsku poruku danas – nacionalizam je izdaja patriotizma! Širenjem nacionalizma i podilaženjem, pa čak i služenjem, interesima Rusije – radi se protiv interesa našeg društva i svakog našeg građanina. Srbiji je zbog toga potrebna proevropska alternativa i autoritarnoj vlasti i desničarskoj opoziciji, a Liga socijaldemokrata Vojvodine to, dokazano, jeste.♦\nIn memoriam: Godinu dana od ubistva Olivera Ivanovića


O kompaniji - SonikFit: slusni aparati Beograd\nKompanija SonikFit je privatna kompanija osnovana 2013. godine kao Društvo sa ograničenom odgovornošću sa sedištem u Kragujevcu. Osnovana je od strane mladih i ambicioznih ljudi, ali takođe obrazovanih i iskusnih u svom poslu, a to je elektroinženjering. Delatnost kompanije je uvoz i distribucija slušnih aparata i dodatne opreme za slušne aparate.\nOd samog početka cilj kompanije jeste bio da se nemački kvalitet, kroz nemačku tehnologiju, učini dostupnim i na tržištu Srbije. Klijenti kompanije su najvažniji i želja je bila da i oni osete zadovoljstvo korišćenja aparata, koji su rađeni po najvišim svetskim standardima. Zbog toga je za glavnog isporučioca SonikFit-a izabrana nemačka kompanija “Audio Service” i sa njom je potpisan ugovor, tako da je SonikFit ekskluzivni distributer ove kompanije. U ponudi SonikFit-a su gotovi svi proizvodi Audio Service-a, koji u svojoj osnovi sadrže nemačku tehnologiju koja je preko 38 godina razvijana i usavršavana u njihovoj fabrici u Herfordu.\nStručni timovi ove dve kompanije su u kontinuiranoj saradnji kako bi edukacija i usavršavanje zaposlenih bila neprekidna, a sve u cilju pružanja besprekorne usluge klijentima.\nSonikFit je kompanija koja se trudi da se prilagodi i uslovima na tržištu, a tu se pre svega misli na socio-ekonomske uslove. Najkvalitetnije proizvode i najkvalitetniju uslugu koju pružamo želimo da učinimo dostupnim svima, bez obzira na finansijsku situaciju. Zbog toga su cene naših proizvoda veoma pristupačne i formirane tako da budu prilagođene svačijem “džepu”.\nSvi naši proizvodi su registrovani od strane Agencije za lekove i medicinska sredstva.


Bijela kuća je saopćila da Bajden nije objavio bilo kakvu promjenu američke politike, kao i da nema nikakve promjene\nPROTIV KINE Bajden poručio: Stat ćemo u odbranu Tajvana\nSjedinjene Američke Države će stati u odbranu Tajvana i imaju obavezu da brane ostrvo na koje Kina polaže pravo, rekao je danas američki predsjednik Džo Bajden (Joe Biden), ali je Bijela kuća kasnije saopćila da nema promjene politike prema ostrvu.\n- Da, imamo obavezu da to učinimo - rekao je Bajden, odgovarajući na pitanje da li će Amerika stati u odbranu Tajvana, koji se žalio na pojačan vojni i politički pritisak Kine da prihvati kineski suverenitet.\nBijela kuća je saopćila da Bajden nije objavio bilo kakvu promjenu američke politike, kao i da nema nikakve promjene. U saopćenju nije bilo komentara o tome da li su Bajdenove riječi pogrešno protumačene.\n- Američki odbrambeni odnosi sa Tajvanom regulisani su sa Zakonom o odnosima sa Tajvanom. Pridržavamo se svojih obaveza u skladu sa Zakonom i nastavićemo da podržavamo samoodbranu Tajvana, te da se protivimo bilo kakvim jednostranim izmjenama statusa quo - ističe se u saopćenju.\n19.10.2021 u 13:57\nJoe Biden SAD Tajvan


Potpredsjednik bh. entiteta RS Ramiz Salkić razgovarao je danas sa ambasadoricom Mariannom Berecz, šeficom regionalnog Ureda visokog predstavnika (OHR) u Banja Luci, o trenutnom položaju Bošnjaka u tom entitetu i dugogodišnjim problemima s kojiima se suočavaju.\nObjavljeno 30.01.2019 14:38\nSalkić je istakao važnost aktivnije uloge OHR-a u rješavanju problema, posebno onih koji se odnose na bosanski jezik, zapošljavanje u javnom sektoru, poštivanje zakonskih propisa, ali i problema poput neustavnog Poslovnika o radu Ustavnog suda RS.\n- Pozivam OHR da radi u skladu sa mandatom koji mu je povjeren od strane međunarodne zajednice. Očekujemo da OHR pomogne građanima Bosne i Hercegovine u izgradnji društva jednakih prava i jednakih mogućnosti na teritoriji cijele države – rekao je Salkić.\nNažalost, kako je rekao, danas postoje jake političke snage u BiH, koje su protiv izgradnje društva jednakih mogućnosti svih građana.\n- Te snage žele zadržati stanje u kojem će jedan narod imati povlašten položaj u odnosu na druga dva naroda, što nije u skladu sa Dejtonskim mirovnim sporazumom. Uloga OHR-a je da takve štetne pojave zaustavi i promijeni - kazao je nakon sastanka potpredsjednik Salkić.


To je ocenila panevropska organizacija "Evropski savet za spoljne odnose" (ECFR), èiji su èlanovi "uticajni evropski pojedinci", poput Karla Bilta i Havijera Solane, u dokumentu "Moć perspektive: Zašto je èlanstvo u EU i dalje važno na Zapadnom Balkanu".\nU izveštaju se navodi da bi potencijalna taèka usijanja na Balkanu mogla biti Srpska pravoslavna crkva u Crnoj Gori i na Kosovu.\nUpozorava se da, zbog slabljenja uticaja Evropske unije, posledica može biti ugrožavanje sigurnosti Zapadnog Balkana i budućnosti Prespanskog sporazuma, koji su sklopile Severna Makedonija i Grèka, preneo je Sputnjik.\nNavodi se da su Srbija i Crna Gora tradicionalno imale bliske odnose, te da u tim državama postoje "preklapajući etnièki i religijski identiteti".\nPodseća se da je do razmirica izmeðu dve države došlo nakon što je Crna Gora priznala nezavisnost Kosova i nakon što su crnogorske vlasti ogranièile svoje državljane da ne mogu imati i srpsko državljanstvo.\n"Delovanje SPC prouzrokovalo je najviše sporenja", naglašava se u izveštaju i dodaje da "Srbija vidi svaku politiku kroz pitanje Kosova", što se odražava na meðudržavne odnose.\nU izveštaju se naglašava da crnogorske vlasti brine uloga SPC nakon što su se podigle tenzije kada je Vlada 2015. godine predstavila Nacrt zakona o slobodi veroispovijesti, "koji bi efektivno izmjestio vlasništvo nad većinom crkava na državu".\n"Vlada je 2015. pokušala da usvoji zakon, ali ga je povukla posle negodovanja SPC", piše u izveštaju.\nObjašnjava se da je Zakon, koji je izmenjen u skladu sa preporukama Venecijanske komisije, usvojen krajem 2019. godine i da se njim precizira da verske zajednice, ukljuèujući i SPC, moraju ponuditi - kako bi zadržale vlasništvo nad crkvama - dokaz o vlasništvu za objekte sagraðene do 1918. godine. Objašnjava se da je tada uspostavljeno Kraljevstvo Srba, Hrvata i Slovenaca i da je ta država preuzela imovinu i u Crnoj Gori.\nPiše i da su srpski mediji optužili Vladu Crne Gore da pokušava da opljaèka SPC, dok srpski "patrijarh Irinej prijeti crnogorskom predsedniku Milu Ðukanoviću anatemom (formalnom kletvom)".\n"Vlada Srbije je takoðe upozorila Vladu Crne Gore o mogućnosti pogoršanja diplomatskih odnosa", istièe se u analizi.\nPodsećaju da je Venecijanska komisija pozdravlja predlog zakona jer "donosi znaèajne pozitivne promene" u odnosu na raniji, koji "je zastario", te da je Zakon usvojen uprkos "snažnim protestima i u Srbiji i u Crnoj Gori".\nUkazuje se i na to da, iako je "crnogorska pravoslavna crkva" osnovana 1993. godine, većina pravoslavnog stanovništva ide u SPC, koja ima veliki uticaj na javno mnjenje.\n"Mnogo sveštenika koji pripadaju SPC, meðu kojima je mitropolit crnogorski, imaju jake nacionalistièke i društveno-konzervativne stavove, ukljuèujući negiranje srpskih ratnih zloèina u jugoslovenskim konfliktima, protiv su prava LGBT zajednice, negiraju postojanje crnogorskog nacionalnog identiteta, NATO nazivaju 'èetvrtim rajhom' i šire govor mržnje protiv muslimana koji su manjinski narod u Crnoj Gori", stoji u u analizi, kao i da je SPC "usko povezana sa Rusijom i èesto je viðena kao ruski zastupnik".\nU analizi se tvrdi i da je manastir SPC (Ostrog) bio jedna od lokacija gde je pripremana teroristièka akcija 2016. godine u Crnoj Gori.\nObjašnjava se i da Zakon o slobodi veroispovesti "neće isterati SPC iz Crne Gore, èak i ako ne bude mogla da dokaže vlasništvo nad nekretninama u kojima služi", te da ta crkva "neće izgubiti nekretnine u funkcionalnom smislu", ali da će "crnogorske vlasti dobiti kontrolu".


19.06.2018. 07:00 > 13:58\nIz Beograda smo krenuli na samom početku 11. juna, pa Moskva (sat vremena ispred Beograda), Kalinjingrad (ista zona), Svetlogorsk (ista zona), onda nazad do ruske prestonice na putu ka Samari (dva sata ispred) i povratak u bazu fudbalera Srbije preko Sankt Peterburga (sat ispred).\nMožda će zvučati čudno, ali sam za sve ovo vreme, pored našeg trijumfa naravno, pogledao još tri utakmice - sjajan remi Španaca i Portugalaca 3:3, prvo poluvreme duela Švedske i Južne Koreje (1:0, najdosadniji meč na SP), poluvreme Belgije i Paname (3:0) i skoro ceo meč između Engleske i Tunisa (2:1), i kakva tuga što su Ostrvljani odneli ceo plen.\nNije da nismo hteli, nego smo ili bili na putu, ili smo se trudili da vam što verodostojnije prenesemo sva zbivanja iz Rusije što se tiče "orlova", a uz to je bilo veoma nepredvidivih rezultata. Šta uradiše Nemci, Argentinci, Brazilci, to je mundijalska magija...\nSvetlogorsk ste mogli da upoznate kroz svakodnevna naša javljanja, a Samara nas je baš oduševila. Nismo znali šta da očekujemo od grada u blizini Kazahstana i dobili smo uspomenu za pamćenje, dobrim delom iz zbog rušenja Kostarike i "lepotice" kapitena Kolarova. I nije uvek isprazna priča da nas Rusi vole, jer smo doživeli da ljudi obustavljaju svoje poslove nasred ulice samo kako bi nam pomogli da se snađemo na ulicama grada poznatog po "Ladi", da nam pozovu taksi koji bi i sačekali sa nama.\nNaši ljudi kao što su Zoran i Stefan su nas i nahranili, jer prvi drži "fast fud" sa dobro nam poznatim đakonijama, dok drugi radi kao kuvar u balkanskom restoranu i čudesni životni putevi su ih naneli u Samaru.\nUpravo su njihovi objekti, ispod Kujbašev trga, najvećeg u Evropi, bili stecište navijača Srbije i šta se desi kad se Srbi ujedine i na terenu i na tribinama? Dogodi se nešto neopisivo, dogodi se da je kolega Veljko imao takav osećaj i ustao je sa svog mesta nekoliko sekundi pre nego što je Kolarov "zapalio" mrežu Kostarikanaca, dogodi se trijumf za pamćenje i vraćanje vere u srpski fudbal. Ali, ne samo zbog pobede ili izlizane floskule, već zbog načina na koji su "orlovi" do nje došli i načina na koji su branili boje nacionalnog tima, ponosa i borbenosti sa kojima su nosili dres reprezentacije.\nMirni Svetlogorsk je sušta suprotnost Samari, iz koje smo vam doneli i priču o jedinstvenom Muzeju astronautike, obišli smo i neverovatni Staljinov bunker (priča vas čeka narednih dana) koji doseže sedam(!) spratova ispod zemlje i omogućava još jedno neponovljivo iskustvo. 'Ej, tu se tokom Drugog svetskog rata krio čuveni vladar - sama pomisao deluje dosta jezivo, a prolazak kroz uske hodnike i prostorije koje odišu vihorom rata uvlači se pod kožu.\nI dalje je priličan problem komunikacija na engleskom sa Rusima, pa se više snalazimo na srpsko-ruskom, iako oni "furaju" svoju priču kao da ih sve najnormalnije razumemo. Tako je i ulazak na "Kosmos arenu" bio otežan, ali koga briga kada ćemo je pamtiti po prvoj pobedi reprezentacije na startu Svetskog prvenstva još od 1998. godine! I tada smo prošli u drugu fazu...\nDobro, ćutimo, ali... da je neko igračima ponudio da protiv Švajcarske rešavaju sudbinu prolaska u osminu finala Mundijala, ne bi prihvatili?\nNeka momci naviju "sajdžije" na fabričko podešavanje, neka se izrodi novi junak našeg fudbala, neka nebrušeni dijamant zasija punim sjajem i neka fudbalska Srbija dobije novu dimenziju.\nVIDE: Više od običnog levog beka - Kolarov je od malih nogu pokazao da će biti KLASA\nFudbaleri Srbije eliminisani su sa Svetskog prvenstva u Rusiji porazom od Brazila sa 2:0. Nakon meča Dušan Tadić i Vladimir Stojković su bili vidno utučeni nakon utakmice.


BiH: Sukob migranata i policije, upotrebljeno vatreno oružje - Sputnjik Srbija\n12:09 28 Septembar 2020\n07:13 27.08.2020 Preuzmite kraći link\nPrema prvim informacijama, upotrebljeno je i vatreno oružje, a više osoba je povređeno, objavio je portal Kliks.\nKako se navodi, sukob je izbio u sredu oko 22 sata i u njemu je učestvovalo blizu 150 migranata, kao i policija, koja je nakon međusobnog sukoba migranata pokušala da smiri situaciju.\nOčevici tvrde da je došlo i do upotrebe vatrenog oružja, ali još nije poznato ko je pucao.\nPrema za sada nepotvrđenim informacijama iz Ministarstva unutrašnjih poslova Unsko-sanskog kantona i navodima očevidaca, iz vatrenog oružja je pucao policajac koji se branio od migranta koji ga je napao nožem.\nPortal navodi da je povređeno više osoba, kao i da je više vozila Hitne pomoći i policije interventne jedinice krenulo prema kampu.\nZa sada je sve pod kontrolom u kampu Lipa, ali situacija u Unsko-sanskom kantonu iz dana u dan izmiče kontroli, dodaje Kliks, a prenosi Tanjug.\nHiljade migranata preplavile grad u Bosni /video/\npolicija, sukob, migranti, BiH


Pijano 47 vozača od 302 kontrolisana | Palelive.com\nPočetna Regija Zvornik Pijano 47 vozača od 302 kontrolisana\nZVORNIK – Na području Policijske uprave Zvornik od 399 kontrolisanih učesnika u saobraćaju, 115 je sankcionisano zbog prekršaja, saopšteno je danas iz ove uprave.\nRegionalna akcija pojačane kontrole učesnika u saobraćaju sa akcentom na kontrolu prisustva alkohola u organizmu, realizovana je na području Policijske uprave Zvornik od 23. do 25. marta.\nOd ukupnog broja kontrolisanih učesnika u saobraćaju, 302 su podvrgnuta kontroli prisustva alkohola u organizmu, od kojih je kod 47 vozača utvrđeno prisustvo alkohola u organizmu.\nKod sedam vozača utvrđeno je prisustvo alkohola u organizmu više od 1,5 promila i oni su privedeni i zadržani do istrežnjenja ili oporavka.\nPolicijska uprava Zvornik apeluje da vozači poštuju zakonske odredbe, prilagođavaju vožnju uslovima puta, da ne upravljaju vozilom kada su pod dejstvom alkohola, čime će zaštite sebe, ali i druge učesnike u saobraćaju.\nPrethodni članakJugović: Sezona grijanja biće uspješno privedena kraju\nNaredni članakOtvoreno prvenstvo Srpske u alpskom skijanju 29. i 30. marta


Prijatelj Etelke Merk Predrag Jovanović pretpostavlja da je sveća prouzrokovala tragediju.\n- Ili možda peć. Etelki je bila isključena struja zbog duga od 45.000 dinara. Sin joj je u Bačkoj Topoli pošto zbog finansijskih problema nije mogla da plaća ratu za lizing, pa su joj oduzeli terensko vozilo sa kojim je zbog nepristupačnog prilaza kući mogla do grada i nazad. Etelka ima i ćerku koja živi sa ocem u Beogradu, ali nijedno od njene dece još ne zna da je izgubilo majku – kaže Jovanović.\nPoznanici vlasnice azila kažu da je Etelka neposredno pre požara i tragedije bila kod prijatelja u poseti koji su hteli da joj pomognu oko pripreme za osmomartovsku priredbu u vrtiću, ali kako se sutradan nije pojavila svi su posumnjali da se nešto loše dogodilo.\n- Pronašli su je vatrogasci kod ulaznih vrata. Možda je pokušavala da izađe, ali nije uspela. Vatrena stihija nije dospela do dela gde su smeštene životinje i one sada imaju hrane za najviše tri dana. Međutim, šta će biti sa njima to niko ne zna. Etelka im je posvetila svoj život, ali nije imala podršku opštinskih rukovodilaca, već je molila ljude da je voze traktorom, nadležne da joj ne isključe odmah struju i u svemu je uvek bila sama – kaže Jovanović.\nPre dve nedelje Vojvođanska zelena inicijativa uputila je javni apel za pomoć privatnom azilu u Bačkoj Topoli.\n- Iako komunalci pse lutalice sa teritorije Bačka Topola donose u azil, predstavnici lokalne samouprave ne žele da mi pomognu da prebrodim finansijsku krizu - izjavila je tada Etelka Merk za “Blic”. Prema njenim rečima „nije više bila u mogućnosti da plati račune, pomoćnike i stalnog veterinara“.\nU lokalnoj samoupravi Bačke Topole kažu da će biti sve učinjeno sve da psi ne budu gladni i da ne počnu da lutaju bačkotoplskim ulicama “iako je polovina životinja pre deset godina doneta nakon zatvaranja jednog beogradskog azila”.\nŠkola čuva učenike od zaraze\nBačka Palanka - U Mladenovu, kod Bačke Palanke, zbog problema sa nekvalitetnom vodom izgrađene dve eko-česme, u centru mesta i u osnovnoj školi. Meštani su počeli da koriste česmu u centru, iako nije imala upotrebnu dozvolu. Međutim, direktorka osnovne škole Milica Jeličić zabranila je đacima da to čine u školi, zahtevajući da vodu s nove česme analiziraju dve kompetentne kuće.\nŽena poginula u udesu na putu kod Čeneja\nJedna osoba je poginula sinoć oko 19 sati u saobraćajnoj nesreći koja se dogodila na putu kod Čeneja.\nTri aparata za zračenje nude za 769 miliona dinara\nFirma „Max team D.O.O.“ iz Beograda dostavila je ponudu za nabavku tri aparata za zračenje za Institut u Sremskoj Kamenici, a cena koju je kompanija ponudila iznosi skoro 769 miliona dinara.\nNSM prenosi subotički desk “Mađar Soa” u Novi Sad\nNacionalni savet Mađara je saopštio da podržava reorganizaciju lista “Mađar So” i prenošenje subotičkog deska u Novi Sad.\nZrenjanin: Usvojena inicijativa o korekciji cene domaćeg gasa\nGradsko veće usvojilo je danas inicijativu o izmeni načina obračuna cene gasa za potrošače u Zrenjaninu i Banatu, kojima se domaći gas isporučuje u znatno većim količinama u odnosu na uvozni, kao i da se koriguje način obračuna količine prirodnog gasa.


Albanija odbila protestnu notu zbog napada na fudbalere - 08.10.2015, Sputnik Srbija\nAlbanija odbila protestnu notu zbog napada na fudbalere\nU Ministarstvo spoljnih poslova Srbije hitno je pozvan ambasador Albanije Iljir Boćka kako bi mu bila uručena protestna nota povodom teškog incidenta i napada na... 08.10.2015, Sputnik Srbija\n08:05 08.10.2015 (Osveženo: 03:35 26.08.2021)\n© AFP 2022 / ANDREJ ISAKOVIC Vlada Srbije\nU Ministarstvo spoljnih poslova Srbije hitno je pozvan ambasador Albanije Iljir Boćka kako bi mu bila uručena protestna nota povodom teškog incidenta i napada na fudbalsku reprezentaciju Srbije. Međutim, ambasador Boćka odbio je da se odazove pozivu Ministarstva.\n"Nasuprot diplomatskim pravilima i praksi, albanski ambasador Iljir Boćka je, posle instrukcije iz Tirane, odbio da se odazove pozivu Ministarstva spoljnih poslova da primi protestnu notu Republike Srbije zbog teškog incidenta i napada na fudbalsku reprezentaciju Srbije, uz obrazloženje 'da se nije ništa desilo'", navedeno je u saopštenju MSP, preneo je Tanjug.\n7 Oktobar 2015, 19:59\nMinistarstvo spoljnih poslova će, zbog ovog neprimerenog postupka albanskog ambasadora, preduzeti odgovarajuće mere u skladu s diplomatskom praksom.\nMinistarstvo je prilikom poziva Boćki saopštilo da, uprkos činjenici da je reč o utakmici visokog rizika, incident svedoči o ozbiljnim propustima nadležnih službi Albanije u organizaciji fudbalske utakmice.\nSrbija očekuje i zahteva da se fudbalskoj reprezentaciji Srbije omogući potpuno bezbedan dalji boravak u Albaniji i nesmetano odigravanje utakmice.\nSrbija očekuje da počinioci ovog incidenta budu u najkraćem roku pronađeni i odgovarajuće kažnjeni, navedeno je u saopštenju.\nViše kamenica pogodilo je autobus sa fudbalskim reprezentativcima Srbije, ali niko nije povređen.\nIncident se dogodio na putu od aerodroma do hotela u Tirani, gde će srpska reprezentacija prenoćiti do odlaska u Elbasan, grad udaljen 50 kilometara, u kome će biti odigrana kvalifikaciona utakmice za prvenstvo Evrope sa domaćom selekcijom Albanije.


Veliki broj poginulih u saobraćajnim nesrećama | Palelive.com\nPočetna Novosti Aktuelnosti Veliki broj poginulih u saobraćajnim nesrećama\nVeliki broj poginulih u saobraćajnim nesrećama\nBezbjednost saobraćaja na području grada Istočno Sarajevo nije zadovoljavajuća jer je evidentiran veliki broj saobraćajnih nesreća sa smrtno stradalim licima, rekao je Srni načelnik Odjeljenja za prostorno uređenje, saobraćaj i stambeno-komunalne poslove grada Mile Borovina.\nBorovina je nakon sastanka sa direktorom Agencije za bezbjednost saobraćaja Republike Srpske Milijom Radovićem i predstavnicima grada Istočno Sarajevo o temi “Bezbjednost saobraćaja na području grada” rekao da statistika pokazuje da je veliki broj poginulih lica u saobraćajnim nesrećama u odnosu na broj stanovnika na području grada.\nOn je naglasio da su najčešći uzročnici saobraćajnih nesreća sa poginulim licima – neadekvatni putevi, neispravnost vozila, učesnici u saobraćaju i vozači, kao i konfiguracija terena i razuđenost grada.\nBorovina je istakao da je na današnjem sastanku na Palama Radović predstavio Strategiju za bezbjednost saobraćaja i naglasio da je potrebno formirati savjet za bezbjednost saobraćaja na području grada, što bi se trebalo uraditi do kraja godine.\nPrema njegovim riječima, kroz ovaj savjet za bezbjednost saobraćaja rješavaće se svi problemi učesnika u saobraćaju, a savjet će donositi odluke i zaključke koje će delegirati prema Ministarstvu saobraćaja i veza Republike Srpske.\n“Svaka opština u sastavu grada imaće svog predstavnika u savjetu za bezbjednost, kao i CJB Istočno Sarajevo, Auto-moto društva, tehnički pregledi i osiguravajuća društva”, rekao je Borovina i dodao da se kroz osiguranje vozila izdvaja jedan odsto za bezbjednost saobraćaja ali se ta sredstva ne troše namjenski.\nBorovina je napomenuo da će u narednom periodu posebna pažnja biti posvećena radu tehničkih pregleda vozila, kao i rekonstrukciji puteva, jer postoje određena tehnička rješenja koja je potrebno primijeniti kako bi se poboljšala bezbjednost saobraćaja.\nPrethodni članakRomanija putevi: Godišnji obrt 20 miliona KM\nNaredni članakKamping u blizini ćuprije


Magija u pravim rukama\nBeograd, 28. Maj 2013. PR Objave: Najava -\nGlobalna iskustva, lokalna implementacija\nDugogodišnji partner i dobitnik prestižnog Oracle priznanja "Specijalni partner za 2012. godinu" u oblasti hardverskih rešenja, kompanija Atos će se na 5. godišnjoj SrOUG konferenciji 2013. predstaviti kao jedan od vodećih Exadata implementatora.\nOracle je čvrsto integrisao diskove, skladišta podataka, mreže i baze podataka u jedinstveni Exadata sistem. Da bi ovaj sistem postao servis prilagođen korisnicima i obezbedio upravljanje velikom količinom podataka, poslovnu fleksibilnost i smanjenje IT troškova zaslužni su implementatori iz kompanije Atos. Zahvaljujući timu kompetentnih stučnjaka ovaj servis je našao put do 12 klijenata u pet zemalja. Atos je implementirao 29 rešenja zasnovanih na Exadata platformi u nekoliko različitih oblasti, od telekomunikacija, preko modne industrije do zdravstvenog osiguranja.\nPrisutni na ovogodišnjoj SrOUG konferenciji imaće priliku da vide kako Atos inženjeri u četiri koraka demonstriraju magične komponente Exadata platforme. Napredni oblici kompresije podataka omogućavaju desetostruko smanjenje potrebnog prostora na diskovima i dramatično povećavaju propusnost podataka. Impresivno brze paralelne obrade podataka klijentima svakako donose višestruku korist u poslovanju. IT sistemi su onoliko dobri koliko i rezultati koje pružaju. Atos zato stalno nastoji da, na osnovu Oracle proizvoda, kreira rešenja koja omogućavaju da hardver i softver rade na nov i izazovan način.\nKompanija Atos na tržištu je prepoznatljiva po izbalansiranom tržišnom fokusu i specifičnim znanjima koja doprinose poslovnom uspehu korisnika. Usmerena na to da svojim korisnicima predstavi IT kao alat koji stvara dodatnu vrednost njihovom poslovanju, a ne izvor dodatnih troškova, klijentima isporučuje inovativna rešenja, unapređuje efektivnost i smanjuje troškove primenom informacionih tehnologija. U oštroj konkurenciji sa vodećim svetskim IT kompanijama, Atos je najveći evropski pružalac IT servisnih usluga prisutan u 48 zemalja sveta, sa prometom od gotovo 9 milijardi evra. Sa 130 zaposlenih, Atos Srbija se trenutno nalazi među prve tri kompanije na IT servisnom tržištu.\nPartnerstvo koje kreira nove vrednosti\nAtos i Oracle imaju dugu i uspešnu istoriju kreiranja rešenja koja dodaju vrednost poslovanju zajedničkih kupaca. Oracle važi za jednu od najkompletnijih IT kompanija u svetu jer omogućava da hardver i softver nesmetano rade zajedno. Atos predstavlja treću komponentu ovog važnog sistema, neku vrstu "tajnog sastojka" – biznis mudrost, koja se dodaje miksu. Obe kompanije poznaju kupce i tehnologiju, što im omogućava da imaju kompletan uvid u potrebe i zaokružen proces proizvoda i usluga koji može da zadovolji i najzahtevnije korisnike.\nq: 18 - t: 0.02274 sec


Preko milion maski i 700.000 pari zaštitnih rukavica stiglo iz EU u Srbiju - EU Delegacija u Srbiji\nBy Nebojsa objavljeno\t 09/04/2021 Vesti\n310 000 FFP2 maski, 730 000 hirurških maski i 730 000 pari zaštitnih rukavica stiglo je danas u Beograd i isporučeno u skladište Ministarstva unutrašnjih poslova. Zaštitna oprema deo je donacije Evropske unije Srbiji kroz Mehanizam civilne zaštite EU koji upravlja posebnim instrumentom za vanredne situacije pod nazivom rescEU. Donacija je vredna 857000 evra.\nOprema je stigla sa zaliha iz Belgije i Rumunije. Srbija je najveći korisnik rescEU-a u Evropi tokom krize izazvane kovidom 19, jer je dobila ličnu zaštitnu opremu u vrednosti od 6,8 miliona evra.\nPomoć EU tokom borbe protiv kovida 19 imala je mnogo oblika: finansiranje angažovanja medicinskih radnika u Srbiji, transport stotina tona medicinskog materijala, doniranje miliona komada lične zaštitne opreme, kupovina kola hitne pomoći i za dekontaminaciju. Sve to bile su donacije.\nPrimopredaji pomoći prisustvovala je otpravnica poslova Delegacije EU u Srbiji Mateja Norčič Štamcar. Norčič Štamcar izjavila je da je Civilni mehanizam EU mehanizam istinske solidarnosti i da, iako ljudi ponekad mogu zaboraviti brojeve, pomoć ostaje.\n„Jednu stvar nikada ne zaboravimo – To je osećaj olakšanja koji osećamo kada smo mi i naši najmiliji zaštićeni od zdravstvenog rizika.\nPonosna sam na ovaj dosledan izraz solidarnosti ne samo zato što je EU uopšteno najveći donator Srbije, već zato što ostaje najveći donator kada je to najpotrebnije i podržava srpski zdravstveni sistem mnogo pre izbijanja ove pandemije“.\nPredaji je prisustvovao i belgijski ambasador Koen Adam koji je izrazio zadovoljstvo dolaskom isporuke zaštitne opreme koju finansira EU kroz mehanizam RescEU. Dostava iz Belgije sastoji se od 730 000 hirurških maski i 730 000 zaštitnih rukavica, a prati je tim belgijske civilne zaštite i Ministarstva zdravlja.\nAmbasador Adam je izjavio: „EU se zasniva na solidarnosti i uzajamnoj podršci, ne samo među državama članicama, već i posebno sa zemljama kandidatkinjama za članstvo u EU. Današnja donacija je još jedna odlična prilika da se ova solidarnost učini opipljivom.“\nAmbasadorka Rumunije Silvija Davidoiu izjavila je: „Sadašnja pošiljka zaštitne opreme koja dolazi iz strateških distributivnih centara RescEU iz Rumunije i Belgije je još jedan dokaz solidarnosti Evropske unije sa srpskim narodom i vlastima. Zalažemo se za nastavak obezbeđivanja efikasne isporuke osnovne medicinske opreme srpskom narodu. Ovom prilikom želimo da naglasimo da Rumunija i Srbija imaju dobru i značajnu saradnju na polju spasilačkih operacija i intervencija u slučajevima prirodnih katastrofa i to će se nastaviti u vidu daljih projekata.“


Milijarder Voren Bafet potpuno izlazi iz „novinskog“ biznis – Krstarica\nMilijarder Voren Bafet potpuno izlazi iz „novinskog“ biznis\nTanjug 29. januara 2020. 18:03\nOMAHA, 29. januara (Tanug) – Milijarder Voren Bafet odlučio je da odustane od biznisa izdavanja štampanih medija.\nKako javlja agencija AP, Bafet će prodati sva izdanja „Berkšir Hathaveja“ kompaniji „Li Enterprajsiz“ za 140 miliona dolara, uključujući i listove „Omaha Vorld-Herald“, koji izlazi u Nebraski, kao i njujorški „Bafalo NJuz“.\nBafet, koji je ljubitelj novina čitavog života, već nekoliko godina predskazuje da će većina njih nastaviti da se kreće silaznom putanjom, osim šačice nacionalnih listova kao što su „NJujork Tajms“ i „Volstrit DŽornal“.\nSporazum o prodaji obuhvata 30 dnevnih novina u 10 država kao i 49 pretplatničkih nedeljnika s digitalnim sajtovima, i još 32 druga štampana proizvoda.\nU okviru ugovora, „Li“ će ući u desetogodišnji zakup nekretnina „Berkšir Hatevej Media“. Ova kompanija inače vodi poslove publikacij „BH Media“ od jula 2018. godine.\nBafet, koji je predsednik i glavni izvršni direktor „Berkshira“, rekao je da on i njegov partner, Čarli Manger, već dugo gaje poštovanje prema „Liju“.\n„Imali smo nulti interes da grupu prodamo bilo kome drugom iz jednog jednostavnog razloga – smatramo da je ‘Li’ najbolje pozicioniran da vodi posao kroz izazovne vode ove industrije“, naveo je Bafet.\nŠtampa čini mali deo Berkšir Hathaveja, koji poseduje više od 90 raznovrsnih kompanija i koji ima ogromne investicije u kompanijama kao što su Koka Kola, Epl i „Vels Fargo“.\nPortfolio „Lijevih“ publikacija će se povećati na 81 dnevno izdanje, što će skoro udvostručiti njegov sadašji obim čitalaca, naveli su iz te kompanije. Očekuje se da će sporazum biti zaključen sredinom marta.


Monitoring poseta Crnoj Gori, TASIOP projekat | Humanas\nMonitoring poseta Crnoj Gori, TASIOP projekat\n14. novembra 2016 |\nCrveni krst Srbije kao koordinator projekta ’’Inicijativa za socijalno uključivanje starijih osoba’’, ima obavezu da poseti sve partnere u projektu i da se upozna sa realizacijom projekta u svih pet zemalja, kao da i, ukoliko dođe do nekih problema u realizaciji pomogne partneru prilikom prevazilaženja problema. Druga monitoring poseta u projektu je bila Crvenom krstu Crne Gore i mreži Dignitas i organizovana je u petak 11. novembra 2016. godine. Sastanak je organizovan u prostorijama Crvenog krsta Crne Gore, a sastanku su prisustvovali predstavnici mreže Dignitas, Zavoda za socijalnu i dečju zaštitu i Ministarstva za rad i socijalno staranje. Kao predstavnici tima za koordinaciju projekta, prisustvovali su Nataša Todorović i dr Milutin Vračević iz Crvenog krsta Srbije, a Crveni krst Crne Gore su predstavljali Jelena Šofranac i Igor Jokanović, koordinatori projekta u svojoj državi.\nSastanku je prisustvovala Ivana Bošković iz Ministarstva za rad i socijalno staranje koja je predstavila aktivnosti i servise namenjene starijim osobama kao i planove ministarstva za budući period. Trenutno je u Crnoj Gori na poslovima Pomoći u kući angažovano 109 gerontodomaćica koje obilaze 1.000 korisnika, postoje dva Doma za smeštaj starijih lica, kao i Dnevni centar za starije u Nikšiću, a u planu je izgradnja domova u Pljevljima i Nikšiću. Svesni potrebe razvijanja međugeneracijske solidarnosti realizovan je i program digitalne inkluzije starijih. Digitalnu inkluziju kao uspešan model razvija i Crveni krst Crne Gore, s tim da se fokusirao posebno na ruralna područja u Mojkovcu. Ovim projektom omogućili su starijima koji su ostali da žive sami da nauče da koriste skajp i da mogu da komuniciraju sa članovima svojih porodica koji žive u inostranstvu, a njihovim porodicama su omogućili brigu na daljinu. Dragana Đurović iz Zavoda za socijalnu i dečiju zaštitu govorila je o licenciranju usluga gerontodomaćica i edukacijama za koje će biti zadužen zavod. Branko Milošević iz Saveza penzionera Crne Gore posebno je naglsio da je zdravo, aktivno starenje vrlo važan segment delovanja Udruženja penzionera, ali da se samo zajedničkim delovanjem, može uspešnije boriti protiv stigme, predrasuda i stereotipa prema starijim osobama. U Crnoj Gori ima 115.000 penzionera od toga je 85.000 starije od 65 godina, a jedan od ciljeva je očuvanje psihofizičkog zdravlja članova i sa druge strane pomoć onim najugroženijim penzionerima kroz subvencije i olakšice. Kao predstavnik NVO „Naše doba“ Vesna Lakuš takođe je istakla digitalnu inkluziju i edukaciju starijih, jer će sada u eri digitalizacije biti potrebno da stariji koriste kompjuter u smislu lakšeg ostvarenja prava.\nOpšti zaključak je da iako se radi o mreži koja je nastala pre nekoliko meseci, svakako postoji kohezija i osećaj pripadnosti mreži, kao i motivacija da se ulože napori da se zajednički reše identifikovani problemi starijih u Crnoj Gori.\nGlavna poruka je svakako da je potrebno da se mreže šire i da se uključuju nove članice, koje svakako mogu da poboljšaju rad mreže, i da daju nove poglede na postojeće probleme, ali da se u njihov rad uključe i predstavnici relevantnih ministarstava.\nPreviousNajava: Simpozijum „Fizička aktivnost za zdravo starenje“\nNextPredstavnici mreže HumanaS na Regionalnoj konferenciji za ravnopravnost Jugoistočne Evrope\nMeđugeneracijska solidarnost kroz prizmu demografskog starenja


Generalni sekretar "Amnesti internešenela" Anjes Kalamar uputila je ovaj apel uoči žalbenog saslušanja u Londonu sutra na odluku britanskog suda da ne izruči Asanža SAD, gde se suočava sa optužbama u vezi sa objavljivanjem tajnih vojnih dosijea "Vikiliksa".\nViši sud bi trebalo da razmotri žalbu na odluku u januaru o tome da se ne izruči 50-godišnji Australijanac zbog zabrinutosti da bi mogao da bude u opasnosti od samoubistva u američkom zatvoru.\n"Amnesti" je ukazao na istragu "Jahu njuza" koja otkriva da su američke bezbednosne službe razmatrale otmicu ili ubistvo Asanža dok je živeo u Ambasadi Ekvadora u Londonu, prenosi DPA.\n- Okrutna je optužnica da skoro 20 godina kasnije praktično niko odgovoran za navodne američke ratne zločine počinjene tokom ratova u Avganistanu i Iraku nije pozvan na odgovornost, a kamoli krivično gonjen, a ipak se izdavač koji je razotkrio takve zločine potencijalno suočava sa doživotnim zatvorom - dodala je ona.\nAsanž je optužen za krađu i objavljivanje tajnog materijala u vezi sa vojnim operacijama SAD u Iraku i Avganistanu uz pomoć uzbunjivača Čelsi Mening. Njegove pristalice vide ga kao istraživačkog novinara koji je rasvetlio ratne zločine.


Značaj kooperativne proizvodnje krastavca kornišona i problem plasmana na EU tržište | Zivinice.ba\nPočetna » Poduzetništvo » Značaj kooperativne proizvodnje krastavca kornišona i problem plasmana na EU tržište\tŠefik Gadžo16.08.2016 17:01\nZnačaj kooperativne proizvodnje krastavca kornišona i problem plasmana na EU tržište\nGrupacija poizvođača kornišona Tuzlanskog kantona koja djeluje u okviru Udruženja za poljoprivredu i prehrambenu proizvodnju Kantonalne privredne komore Tuzla, održala je konferenciju za novinare na temu “Značaj kooperativne proizvodnje krastavca kornišona i problem plasmana na EU tržište”.\nNa konferenciji su predstavljeni podaci o broju poljoprivrednih gazdinstava koja su putem kooperativne proizvodnje uključena u proizvodnju kornišona, značaju upošljavanja porodica u ruralnom području koje su vlasnici malih-usitnjenih posjeda, ali sa podrškom stručne agronomske službe i primjenom agrotehničkih mjera – uzgoj na špaliru, navodnjavanje kap na kap, zaštitom krastavca od gljivičnih uzročnika bolesti i insekata, postižu izuzetno visok kvalitet i prinos kornišona. Kako je istaknuto na skupu, na EU tržištu naša proizvodnja kornišona bez državnih novčanih podsticaja gubi konkurentnost, jer proizvođači kornišona u EU imaju na raspolaganju „plavi“ dizel i novčane podsticajne mjere po hektaru zasađenog kornišona.\nKako su istakli članovi Grupacije, vlasnici firmi proizvođača, prerađivača i izvoznika kornišona, situacija u ovoj oblasti je izuzetno teška i još od prvog mjeseca ove godine, uočene su naznake alarmantnog stanja u izvozu kornišona. Organizatori proizvodnje kornišona i njihovi kooperanti zbog nemogućnosti plasmana kornišona, primorani su da dio proizvodnje ostane neubran ili ga bace na smeće.\n“Trenutna situacija u Bosni i Hercegovini a tako i u Tuzlanskom kantonu je takva da je ugroženo poslovanje brojnih firmi koje se bave proizvodnjom kornišona, uzgajivači su zbog smanjenje potražnje iz EU za ovim proizvodom, obaranja cijena, nepoštovanja dogovora i ugovora o otkupu prinuđeni da uništavaju ogromne količine ovog proizvoda. Pogođeni su proizvođači u Krajini, Tuzlanskom kantonu, u dijelovima oko Doboja, ali i uzgajivači kornišona iz drugih krajeva BiH. Apsurd je veći uz činjenicu da se u trenutku kada u BiH propadaju stotine tona kornišona, država na godišnjem nivou uvozi 2.500 tona kornišona i krastavca”, izjavio je Suad Selimović sekretar Udruženja za poljoprivredu i prehrambenu proizvodnju Kantonalne privredne komore Tuzla.\nNa sastanku je istaknuto da u vremenu kada druge zemlje štite svoje poljoprivredne proizvođače, obezjbeđuje razne vidove pomoći i podsticajnih mjera, u Bosni i Hercegovini oko 7000 porodica koje se bave uzgojem kornišona, ili oko 30.000 ljudi koji žive od ovog poslan, nemaju sigurnu budućnost. Osnovni problem leži u činjenici da Bosna i Hercegovina putem Ministarstva za trgovinu, Ministarstva za poljoprivredu i drugih nadležnih institucija, još uvijek nema niti izrađenu strategiju niti jasnu viziju proizvodnje i plasmana poljoprivrednih proizvoda, zaštite domaće proizvodnje, razvoja i jačanja vlastite poljoprivrede. Bez svega navedenog, nemoguće je biti konkurentan na EU tržištu. Kako do sada iz nadležnih institucija nije bilo podrške niti pomoći, neophodno je da dođe do zaokreta, da se učine konkretne mjere kako bi se zaštitila domaća poljoprivredna proizvodnja, u konkretnom slučaju, da se spase od propadanja firme koje se bave uzgojem kornišona u BiH, stav je učesnika skupa. Upućivani su apeli nadležnim institucijama ali, kako su istakli članovi Grupacije, nikakvog odgovora niti reakcije nije bilo od nadležnih sa bilo kog nivoa.\n“Svi mi koji se bavimo proizvodnjom, preradom i izvozom kornišona ćemo vjerovatno preživjeti ovo teško stanje i naći načina da opstanemo. No, da bi novonastalu situaciju najbezbolnije pravazišli, da bi se svi zajedno obziljno pozabavili ovim velikim problemom, doprinijeli kvalitetnoj poljoprivredi u našoj zemlji, njenom razvoju u skladu sa EU standrardima, krajnje je vrijeme za konkretnu reakciju resornih ministarstava u BIH, FBiH, Tuzlanskom kantonu i svih ostalih nadležnih institucija na svim nivoima. Zamolio bih sve nivoe vlasti da se ne bave prebacivanjem nadležnosti i odgovornosti, da riješe zajednički problem, da učestvuju u zajedničkom projektu, da preuzmu odgovornost”, zaključio je Rasim Husić vlasnik ZZ “Gračanka” Gračanica./KPK TK/


04 oktobar, 2020\nViktor Orban, mađarski premijer (Foto: AP)\nVećina evropskih lidera oprezna je u deklarisanju koga bi radije videla na funkciji američkog predsednika posle izbora u novembru. Ali ne i mađarski premijer Viktor Orban - koji važi za jednog od populističkih lidera Zapadne Evrope.\nU svom karakterističnom tonu Orban je, mađarskom konzervativnom listu “Mađar nemzet” nedavno rekao, da se zalaže za još jednu izbornu pobedu Donalda Trampa.\n“Dobro smo upoznati sa spoljnom politikom američkih administracija koje su predvodile demokrate. Iskusili smo je - iako pod prinudom. Nije nam se svidelo i ne bismo ponovo”, rekao je Orban - opisavši američkog predsednika i republikanskog kandidata na predstojećim izborima saveznikom u borbi protiv, kako ih je označio, šašavih liberala.\nEvropska komisija: Populisti nisu pobedili\nU drugom, nepovezanom razgovoru, Orban je mađarskom javnom radiju rekao da je Tramp, kako se izrazio, dobar za Centralnu Evropu. Orbanova podrška nije neočekivana: 2016. bio je prvi evropski lider koji je podržao Trampovu predsedničku kandidaturu.\nTradicionalno, evropski lideri iz razloga opreza izbegavaju da se opredele za jednog od američkih predsedničkih kandidata - plašeći se reakcije, ili moguće odmazde u slučaju pobede kandidata koga nisu podržali.\nPonekad nastoje da im pomognu inkognito, ali im se i to može obiti o glavu, poput slučaja iz 1992, kada je razotkriveno da su britanski konzervativci pretraživali arhive Ministarstva spoljnih poslova Velike Britanije pokušavajući da pronađu inkriminišuće podatke o bivšem predsedniku Bilu Klintonu - koji je studirao na Oksfordskom univerzitetu.\nTako da je Orbanova otvorenost neuobičajena.\nPoljski predsednik Andžej Duda, i visoki zvaničnici konzervativne nacionalno orijentisane Partije prava i pravde, nerado se izjašnjavaju kome naginju - Trampu ili bivšem potpredsedniku Džozefu Bajdenu - kandidatu demokrata.\nMeđutim, odražavaju li Orbanovi javno izneseni stavovi privatna promišljanja drugih lidera Centralne Evrope?\nEvropa je u vezi sa mnogim pitanjima sve više polarizovana između svog zapadnog i istočnog dela. Tu potpadaju migracije, evropske integracije, sankcije Rusiji, princip vladavine prava i demokratski standardi.\nNisu iznenađujuće ni podele uoči predstojećih američkih izbora.\nAktuelni predsednik Tramp se tokom mandata loše kotirao u Evropi. Svega 13 odsto građana Nemačke, 18 odsto Švedske i 20 procenata francuskih građana podržava poteze koje povlači na međunarodnom planu, rezultati su istraživanja, koje je početkom godine, sproveo Pju centar.\nTi procenti mnogo su niži u odnosu na njegovog prethodnika u Beloj kući, Baraka Obamu, tokom poslednje godine koju je obavljao na funkciji predsednika SAD.\nMeđutim, slika postaje manje jasna kada se sa evropskog zapada krene prema istoku, zahvaljujući podršci pristalica populističkih nacionalnih partija koju Tramp uživa.\nTe političke opcije snažnije su na području Centralne Evrope i republikanskog predsednika i kandidata na predstojećim izborima vide kao ideološkog saveznika - posebno kada je reč o migracijama.\nIstraživanjem Pju centra utvrđeno je da većina građana Poljske (51 odsto) podržava Donalda Trampa. Pre svega tri godine ta podrška bila je skoro prepolovljena (23 procenata). Podrška Trampu počela je da raste kada je 2019. poljski predsednik Duda posetio SAD, a dvojica lidera najavila planove za jačanje vojne saradnje.\nNedavna Trampova odluka da u Poljsku premesti hiljadu od ukupno 12.000 američkih vojnika, koliko je naredio da ih ukupno bude povučeno iz Nemačke - blagonaklono je dočekana u Poljskoj.\nMarijus Blaščak, poljski ministar odbrane, rekao je da je premeštanje američkih trupa u tu zemlju korisna za bezbednost, ali i države istočnog boka Severnoatlantske alijanse.\nPoljska se nada razmeštanju više američkih vojnika. Blaščak je prošlog meseca najavio planove o pripremi smeštajnih kapaciteta za 20.000 vojnika, iako za to ne postoje nikakvi zvanični planovi. Ono što je poznato jesu Trampove reči da bi želeo da se produbi američko-poljska vojna saradnja.\nIzborna pobeda demokratskog kandidata Bajdena verovatno bi ugrozila nade Poljske da bi mogla ugostiti veći broj američkih trupa. Ili pak zadržati one koje su već raspoređene u toj zemlji. Saradnici Džozefa Bajdena već su ukazali da će, ukoliko bude izabran za predsednika, razmotriti odluku aktuelnog predsednika o povlačenju hiljada vojnika iz Nemačke.\n“Trampov poraz mogao bi biti problem za Partiju prava i pravde”, kaže Lukaš Važeha, komentator konzervativnog nedeljnika “Do žeči”.\n„Prisustvo američkih vojnika u Poljskoj i produžetak njihovog boravka definitivno su veoma važni. Važni su za glasače“, rekao je Važeha u razgovoru za portal Gzero, koji deluje u okviru kompanije za analizu političkog rizika.\nTramp šalje hiljadu američkih vojnika u Poljsku\nDržave Centralne Evrope pridaju veću pažnju transatlantskim odnosima od zapadnoevropskih država i, u izvesnoj meri, dele antipatiju Trampove administracije prema Briselu.\n„Deluje da je ključna razlika u pristupima američkih demokratskih i republikanskih političara Istočnoj Evropi u kontrastu između promocije vrednosti i obaveza prema bezbednosti“, ukazuju akademici Kristijan Nitoju, Florin Pasatoju i Loredana Simionov.\nTakođe, ukazuju na razlike u pristupima rivala na predstojećim izborima.\n„Trampova administracija naglašava obaveze prema bezbednosti - dok se čini da Demokratska stranka usredsređena na postizanje određenog nivoa ideološkog uticaja. Posebno kada je reč o promociji liberalnih vrednosti, kao što su ljudska prava, demokratija, vladavina zakona i socijalna pravda”, navelo je troje akademika u komentaru koji je objavila Londonska škola ekonomije.\nIzneli su i svoja predviđanja šta bi značila izborna pobeda kandidata Demokratske stranke.\n“Eventualnim povratkom demokrata u Belu kuću od zemalja u regionu će se očekivati da pokažu posvećenost bližim odnosima širom Atlantika, ne samo kada je reč o podršci postojećoj bezbednosnoj strukturi, već i razvoju liberalnih vrednosti SAD, posebno u oblasti socijalne i rasne jednakosti i pravde. Međutim, to će verovatno prouzrokovati znatne reakcije, jer je većina stanovništva u Istočnoj Evropi uglavnom prilično konzervativna“, ukazuju akademici.\nEvropski populizam na Benonov način\nSa druge strane - vlade zapadnih država željne su promena odnosa uspostavljenih u godinama Trampove vladavine i povratka u predvidljivije i tradicionalnije transatlantske odnose.\n„Bajden je uvek bio čvrst zagovornik transatlantske saradnje. Tokom višedecenijske karijere uspostavio je i razvijao bliske odnose sa ključnim evropskim liderima - uključujući nemačku kancelarku Angelu Merkel“, primetio je Aleks Soros u komentaru datom Evropskom savetu za spoljne poslove - međunarodnoj nevladinoj organizaciji koju delimično finansira njegov otac Džordž Soros.\nTokom prošlogodišnje Bezbednosne konferencije održane u Minhenu, malo pre nego što je Džozef Bajden najavio da će ući u trku za predsedničkog kandidata, zapadnoevropski zvaničnici su na marginama samita tražili od njega da to učini. Razlog tome su njihova predviđanja da bi se u slučaju njegove pobede SAD vratile međunarodnim sporazumima iz kojih su se povukle za vreme Trampove administracije.\nMeđu njima su pariski klimatski sporazum, kao i nuklearni sporazum postignut sa Iranom.\nGlasačka grupa koja može da odluči izbore u SAD\nKarpenter: Približavanje Putinu bi uticalo na odnose Crne Gore sa SAD i EU


SAD izbegle bakrot u poslednji čas | Autonomija\nSAD izbegle bakrot u poslednji čas\nAmerički predsednik Barak Obama i predstavnici Kongresa postigli su istorijski dogovor o povećanju gornje granic…\nAmerički predsednik Barak Obama i predstavnici Kongresa postigli su istorijski dogovor o povećanju gornje granice državnog zaduživanja i smanjenju potrošnje.\nObama se sinoć pojavio u prostoriji u kojoj se održavaju brifinzi za medije u Beloj kući kako bi objavio predloženi sporazum, prema kojem bi u narednih 10 godina trebalo da se uštedi oko 900 milijardi dolara, a ujedno i osnuje dvostranačka komisija u Kongresu, koja će razmotriti dalje smanjenje troškova vlade od 1,5 biliona (hiljada milijardi) dolara.\n„Želim da objavim da su lideri obe partije u oba doma Kongresa postigli sporazum o povećanju granice zaduživanja, čime je izbegnut problem koji bi mogao da ima razarajući efekat po našu ekonomiju“, rekao je Obama, prenosi Rojters.\nObama je naveo da podizanje granice zaduživanja neće biti izvršeno brzo, kako ne bi postalo problem za krhku američku ekonomiju, dodajući da će u narednih nekoliko meseci biti napravljen detaljan plan za smanjenje potrošnje. Američki zvaničnici su, kako javlja AP, naveli da je predstavnik republikanaca Džon Boner telefonirao Obami u nedelju uveče da bi mu rekao da prihvataju dogovor.\nOčekuje se da će posle dogovora postignutog kasno sinoć o tome se prvo pozitivno izjasniti Senat, a potom i Predstavnički dom američkog Kongresa u kojem opozicioni republikanci imaju većinu.


Dejanović: Bilo bi nas mnogo više da nema abortusa!\nministarka za populacionu politiku\nĐukić Dejanović napominje da u Srbiji nema dovoljno zaposlenih u inspekcijama kako bi se iskontrolisali svi abortusi\nObjavljeno: 09.07.2018. 11:25h\nSrbiji se godišnje obavi oko 250.000 abortusa iako se prijavi 10 puta manje, a ministarka za populacionu politiku Slavica Đukić Dejanović kaže da bi trebalo napraviti novu organizacionu šemu gde će se obavljati abortusi za žene koje već donesu tu odluku, a u cilju njihove veće bezbednosti.\n„Nemamo tačan podatak koliko je abortusa u Srbiji pošto se ne evidentira sve, pravo je žene da odluči da li će prekinuti trudnoću, ali ako je ona tako odlučila, mi smo obavezni da napravimo edukaciju da sledeća trudnoća ne bude razlog ponovnog narušavanja njenog zdravlja”, rekla je Đukić Dejanović gostujući na Tv Prva.\nObjasnila je da bi zato trebalo napraviti novu organizacionu šemu gde se mogu obavljati abortusi, ne samo da bi znali tačan broj abortusa već da bi žene bile izložene manjem zdravstvenom riziku.\nTo znači, dodaje, da abortusi mogu da da se obavljaju samo u odgovarajućim zdravstvenim ustanovama, kao i da prethodnom komisija, u kojoj će biti psiholog, ginekolog i socijalni radnik sa njom porazgovraju pre nego što žena donese odluku.\n„Demografski indikatori se menjaju na 10 godina i ako sada preduzmemo sve mere da bi stimulisali mlade da donose pozitivne odluke u vezi sa populacionom politikom, a to ne znači samo rađanje, već i migracije i aktivno starenje i drugo, onda ćemo imati prve povoljne efekte imati za 10 godina. Zato potenciram da ovo nije politička već nacionalna tema”.\n„Taj odnos je jako negativan i u nekim regijama naše zemlje je još i gori od proseka. To se može ispraviti samo u periodu od desetak godina”.\nĐukić Dejanović je rekla da se Vlada Srbije od 2016. ozbiljno bavi populacionom politikom i podsetila da su donete mere finansijske podrške za prvo dete 100.000 dinara jednokratno, a drugo 10.000 dinara mesečno dve godine, za treće do desete godine 12.000 i za četvrto 18.000 dinara do desete godine.\n„Dugoročne mere su dobre, moramo razmišljati o ublažavanju ekonomske cene podizanja deteta i istom standardu sve dece. Iz nepovratnih sredstava smo od 500 miliona dinara na osnovu javnih poziva za opštine, koji je bio pre nešto više od mesec dana , dodelile više od polovine tih sredstava - oko 250 miliona dinara za poboljšanje uslova u predškolskim institucijama”.\n„Upravo će ovim merama 1.800 mališana dobiti mesto u vrtićima, koje nisu imali”.\nĐukić Dejanović poziva opštine da iz svojih budžeta podrže razne aktivnosti za decu.\nGovoreći o mladima koji odlaze iz zemlje, Đukić Dejanović kaže da je istraživanje koje je obuhvatilo studente pokazalo da trećina njih želi čim završi studije da ode u inostranstvo zato što, kako kažu, ne mogu da se zaposle u struci ili nemaju dovoljno finansijskih sredstava da obezbede sebi egzistenciju.\nBEZ CELULITA I STRIJA OVOG LETA: Prirodnim putem do sjajne kože!\nSlavica Đukić DejanovićSrbijaAbortusŽeneTrudnoća