Članovi Predsjedništva BiH susreli se s Federicom Mogherini u Briselu\nBy Mladen Dragojlovic / Објављено на: January 30, 2019\nTri člana Predsjedništva BiH, Milorad Dodik, Željko Komšić i Šefik Džaferović sastali su se u utorak poslijepodne u Briselu sa Federicom Mogherini, visokom predstavnicom za vanjske poslove i sigurnosnu politiku / potpredsjednicom Evropske komisije, tokom prve zajedničke posjete van zemlje od kada je Predsjedništvo oformljeno u novembru prošle godine.\nKao odgovor na njihovu zajedničku poruku posvećenosti putu zemlje u Evropsku uniju, Visoki predstavnik je pozdravila njihovu odlučnost da rade zajedno, ističući da će njihovo jedinstvo djelovanja biti na dobrobit Bosne i Hercegovine i svih njenih građana. U tom smislu, uloga Predsjedništva u snižavanju političkih tenzija i promociji pomirenja će biti ključna.\n“Visoki predstavnik i članovi Predsjedništva složili su se da je važno bez odlaganja formirati Vijeće ministara BiH i sve entitetske vlade kako bi se mogli pozabaviti mnogim izazovima koji predstoje. Među njima su vladavina prava, uključujući izbornu reformu, implementaciju odluka Ustavnog suda i jačanje pravosuđa, kao i nastavak socijalno-ekonomskih reformi,” rečeno je u saopštenju za štampu EU.\nIsto tako, konstatovano je da Bosna i Hercegovina mora brzo dostaviti sve odgovore na upitnik Evropske komisije kako bi ona finalizirala svoje mišljenje o zahtjevu zemlje za članstvo u EU. Mogherini je naglasila svoju predanost EU perspektivi zemlje i naglasila da želi vidjeti nepovratan napredak Bosne i Hercegovine i regije Zapadnog Balkana prema EU do kraja godine.\nPredsjedavajući Predsjedništva, Milorad Dodik (Srbin), izjavio je nakon sastanka da su dva ključna pitanja za BiH ponovljena u Briselu – upitnik EU i formiranje vlade.\nDodik je sastanak opisao kao dobar i uspješan, bez obzira na sveukupnu situaciju u BiH.\n„Konsenzus je evropski put. Kasnimo sa upitnikom, procedurama, ali bilo je prilike da se obavjesti da je sve dogovoreno oko odgovora, da je postupak prevoda u toku i da će to biti gotovo za 20-30 dana. Parlament EU će objaviti mišljenje o BiH – kojim će se zatvoriti procedura za eventualni status kandidata,” rekao je Dodik.\nOn je rekao da će do 1. novembra BiH pokušati dobiti status kandidata, te da je na sastanku razgovarano o formiranju vlade u BiH.\nČlan Predsjedništva BiH, Željko Komšić (Hrvat), izjavio je nakon sastanaka da je ova posjeta članova Predsjedništva BiH “ohrabrujuća”.\n“Razgovarali smo o formiranju vlade i temama vezanim za druge zadatke. Vidjećemo što će se dogoditi na sljedećim sastancima s članovima Evropske komisije i Evropske unije, a onda ćemo donijeti potpuno mišljenje,” rekao je član Predsjedništva BiH.\nČlan Predsjedništva Šefik Džaferović (Bošnjak), kao veoma važnu, istakao je poruku Mogherini da je Zapadni Balkan na vrhu prioriteta Evropske unije. Za njega je “impresivno” da je Evropska unija odlučna da uspostavi institucionalne veze sa zemljama zapadnog Balkana.\n„Ovu godinu i mandat Evropske komisije do 1. novembra zemlje će iskoristit da naprave korak naprijed prema Europskoj uniji. Nema sumnje da Evropska komisija želi da Bosna i Hercegovina dobije status kandidata najkasnije do 1. novembra ove godine,” rekao je on.\nDžaferović je podsjetio da kandidat za predsjedavajućeg Vijeća ministara mora biti osoba koja poštuje Ustav i zakone Bosne i Hercegovine.\nČlanovi Predsjedništva BiH danas nastavljaju posjetu Briselu sastancima sa nekim od najviših zvaničnika EU./IBNA


POLAGANJEM VENACA NA SPOMEN PLOČU OBELEŽENA 103. GODIŠNJICA OD OSNIVANJA PRVOG SRPSKOG NARODNOG ODBORA: Barjak slobode prvi se zaviorio u Banatu – Zrenjanin\n31/10/2021 05/11/2021 List Zrenjanin\nVelikobečkerečki prvaci, vizionari i znameniti građani pop Dragutin Mojić, Živko Ž. Terzin, dr Andrija Vasić, prota Žarko Stakić, Milan Rakić, Paja Ristić, Svetozar Isakov i Jefta Vukov predvođeni doktorom pravnih nauka Slavkom Županskim, osnovali su na današnji dan, pre tačno 103 godine, Prvi srpski narodni odbor. Zbilo se to na praznik Svetog apostola i jevanđeliste Luke, 31. oktobra 1918. godine u zgradi Srpske pravoslavne crkvene opštine.\nZa predsednika je izabran Andrija Vasić, za potpredsednike Slavko Županski i Živojin Terzin. Za počasnog predsednika izabran je stari vođa Srba, advokat dr Emil Gavrila, koji je to vreme bio interniran u Mađarskoj. Odbor je imao zadatak da pripremi dolazak srpske oslobodilačke vojske, a potom i preuzme vlast u gradu, u prvim trenucima nakon oslobođenja u Prvom svetskom ratu.\nOdajući poštu slavnim precima i minulom vremenu na spomen-ploču osnivačima Prvog srpskog narodnog odbora vence su danas u porti Uspenskog hrama položili gradonačelnik Simo Salapura sa saradnicima i predstavnici institucija.\n-Delo doktora Županskog i njegovih istomišljenika nastavlja da živi i vremenom dobija sve jaču istorijsku konotaciju i značaj. Naši slavni sugrađani nisu želeli da budu samo puki posmatrači epohalnih istorijskih promena, već su ih sami stvarali i bili njihovi neposredni učesnici. Odajemo im počast, jer su doprineli razvoju Velikog Bečkereka, Petrovgrada i Zrenjanina i poručujemo im da ih sledimo i poštujemo njihove ideje i dela. Njihov grad danas, ukorak prati državu Srbiju u razvoju, investicijama i velikim infrastrukturnim projektima. Uspomenu na slavnu prošlost najbolje čuvamo kvalitetnim planovima za budućnost i nastojanja da budemo sredina s dobrim ambijentom za život i rad – rekao je gradonačelnik Simo Salapura.\nO značaju događaja iz 1918. godine u našem Gradu i njihovim porukama besedio je i Milan Bjelogrlić, predsednik Društva prijatelja Matice srpske u Zrenjaninu i direktor Gradske narodne biblioteke. Himnu „Bože pravde“ i patriotsku pesmu „Ne dam“ izvela je solistkinja Milica Dosković.\nNakon svečanosti u porti hrama, prisutni su posetili i kuću dr Slavka Županskog, nedaleko od hrama, i položili vence na spomen-ploču.\nNa lik i delo dr Slavka Županskog podsetio je Milan Radaković, istoričar i direktor Zrenjainske gimnazije.\n← CRVENI KRST: Nagrađeni najbolji radovi na literarno-likovnom konkursu\nJKP „ČISTOĆA I ZELENILO“: Uređena groblja za veliki praznik →


Održan međunarodni susret kolekcionara\nNaslovna Društvo Manifestacije Održan međunarodni susret kolekcionara\nU organizaciji Društva za očuvanje baštine i kolekcionarstva „Panonija“, u subotu, 17. novembra u hotelu „Fontana“ održan je 11. Međunarodni susret kolekcionara u Bačkoj Palanci.\nCilj organizacije ovog susreta bio je razvoj i unapređenje kolekcionarstva u oblasti numizmatike, filatelije, etnografije, kartografije, militarije, antikviteta, bibliofilije, muzeologije, art-kolekcionarstva i drugim oblastima feleristike (razglednice, dokumenta, značke, nakit, odlikovanja, telefonske kartice i slično).\nNa susretu su se vršile razmene informacija, kupovina, prodaja i procena predmeta kolekcionarstva i kupovina stručne literature (knjiga, biltena, aukcijskih kataloga i slično), neophodne za uspešno bavljenje kolekcionarstvom.\nPredrag Kolarski, predsednik Društva „Panonija“ o sajmu je rekao:\n– Odziv izlagača je bio odličan iako je u pitanju jesenji susret, kada odziv zna da bude manji nego na prolećnom. Imali smo izagače iz cele Srbije (Novi Sad, Sombor, Beograd, Subotica, Zrenjanin, Bogojevo) goste iz Slovenije, Mađarske, BIH i Hrvatske. Od strane gostiju ocenjeni smo sa desetkom za organizaciju. Njihovo viđenje da je naš sajam treći po kvalitetu u Srbiji što nam daje podstrek da nastavimo sa radom.\n– Naredni sajam planiramo za maj ili jun naredne godine, što zavisi od rasporeda dešavanja iste sadržine u zemlji i inostranstvu. Na sajmu su se mogli videti predmeti iz više različitih oblasti kolekcionarstva, (numizmatika, filatelija, stari satovi, slike, značke, razglednice , pisma i dopisnive, stari nakit i drugi antikvarni predmeti.)\nTakođe u skladu sa obeležavanjem primirja u Velikom ratu na sajmu se mogla videti i mala postavka vojnog ordenja iz navedenog perioda Spomenice prvog i drugog balkanskog rata, Albanska spomenica, Karađorđeva zvezda – oficirska i vojnička, Orden belog orla.\nOdziv građana Bačke Palanke je na zadovoljavajućem nivou i u očekivanom okviru, a posebno nam je draga poseta mladih kolekcionara. Susret je bio dobro posećen od strane posetilaca, koji su imali šta i da vide. Tokom godina ovaj susret kolekcionara u Bačkoj Palanci je stekao ime, i među izlagačima u okruženju, Bosni i Hercegovini, Hrvatskoj, Mađarskoj, Austriji…, te sa pravom nosi epitet „međunarodni“.\nSledeći susret ovakve vrste se planira na proleće 2019. godine.\nDruštvo za očuvanje baštine i kolekcionarstva Panonija\nMeđunarodni sajam numizmatike i kolekcionarstva\nPrethodni tekstPreporuke knjiga iz Narodne biblioteke „Veljko Petrović“ (6)\nSledeći tekstDruštvo dijabetičara „DIABAP“ organizovalo akciju besplatnog merenja šećera u krvi


Matić: Nema nestašica nafte i prehrambenih proizvoda\nBeta 4. marta 2022. 20:15\nMinistarka trgovine turizma i telekomunikacija Tatjana Matić izjavila je danas da nema nestašice nafte i naftnih derivata na domaćem tržištu i da je snabdevenost prehrambenim proizvodima „više nego dobra“.\nMatić je za RTS izjavila da su svi privredni subjekti koji su pokušali da ograniče prodaju nafte i naftnih derivata kažnjeni u vanrednom inspekcijskom nadzoru, navodeći da je od tri prijave jedna bila neosnovana dok su u slučaju druge dve izrečene kazne.\n„Sve veće pumpe bile su vrlo dobro snabdevene, a manji privredni subjekti su se ponašali neodgovorno i kalkulisali su sa cenom“, kazala je Matić i dodala da je Uredba o ograničenju cene nafte i naftnih derivata na snazi do 13. marta.\nPrema njenim rečima na globalnom tržištu nafte i naftnih derivata ima većih poremećaja, tako da je „veleprodajna cena u velikoj meri prevazišla maloprodajnu“, pa se pretpostalvja da manji trgovci nisu imali veće zalihe nafte i derivata i nisu mogli da prodaju po ceni koju propisuje uredba, ali ih to kako je dodala, „ne abolira“.\n„Ovakvi potezi nisu u skladu sa zakonom i apsolutno su sankcionisani. Ovo nisu ’90-te i ne možete da organičite sipanje goriva u automobil na 50 litara ili kamionima na 100“, rekla je Matić.\nMinistarka je rekla da će Vlada Srbije uskoro doneti novu uredbu o ograničenju cene nafte i naftnih derivata, a da nova cena mora biti bliža ekonomskoj jer tržište mora da bude dobro snabdeveneno.\nPrema njenim rečima Srbija je jedan od većih proizvodjača hrane to je jedna od prednosti, te je kako je dodala, snabdevenost tržišta „i više nego dobra“.\nNa pitanje da li sukob u Ukrajini može da konkretno ima uticaj na tržište u Srbiji, Matić je odgovorila da se „indirektno“ može osetiti na tržistu, i da se to odnosi se na „Železaru i na neke sirovine koje se dopremaju iz ukrajine i neophodne su za njen rad“.


SAOPŠTENјE POVODOM PREPORUKA EVROPSKE KOMISIJE KOJA SE ODNOSE NA INSTITUCIJE ZA RAVNOPRAVNOST • Poverenik za zaštitu ravnopravnosti\nSAOPŠTENјE POVODOM PREPORUKA EVROPSKE KOMISIJE KOJA SE ODNOSE NA INSTITUCIJE ZA RAVNOPRAVNOST\nO nama Saopštenja SAOPŠTENјE POVODOM PREPORUKA EVROPSKE KOMISIJE KOJA SE ODNOSE NA INSTITUCIJE ZA RAVNOPRAVNOST\nEvropska komisija usvojila je Preporuke o standardima za tela za ravnopravnost kako bi osigurala nezavisnost i unapredila efikasnost nacionalnih tela za ravnopravnost. Ovom Preporukom određuju se standardi koji se odnose na mandat institucija za ravnopravnost, uključujući resurse i odgovarajuća ovlašćenja.\nNacionalna tela za ravnopravnost centralni su element institucionalnog sistema za zaštitu ravnopravnosti. To su javne institucije osnovane širom Evrope u skladu sa zakonodavstvom EU radi promovisanja ravnopravnosti i borbe protiv diskriminacije i predstavlјaju prvo mesto na koje dolaze žrtve diskriminacije.\n„Diskriminaciji nema mesta u Evropskoj uniji, zbog čega je neophodno obezbediti nezavisnost nacionalnim telima za ravnopravnost, jer upravo oni predstavlјaju čuvare pravde i jednakih mogućnosti za sve građane i građanke“, izjavila je evropska komesarka za pravosuđe, potrošače i rodnu ravnopravnost Vera Jurova. Prema njenim rečima, ravnopravnost i načelo nediskriminacije su klјučne vrednosti Evropske unije i od vitalnog su značaja za razvoj svakog društva.\nPoverenica za zaštitu ravnopravnosti Brankica Janković pozdravila je donošenje ove Preporuke i ocenila da to predstavlјa snažnu osnovu za još efikasniji rad institucije, ali i važan korak u cilјu sveobuhvatne zaštite od diskriminacije svih građana i građanki Srbije i unapređenja ravnopravnosti u našem društvu.\nDonošenje preporuka Evropske komisije predstalјa priznanje značaju rada tela za raravnopravnost i garanciju da mogu nastaviti da rade na unapređenju ravnopravnosti evropskih društava.


aerodrom : Južne vesti\n15:53, 22. 7. 2021.\nNakon više od godinu dana pauze zbog korona viusa, avioni irske kompanije "Ryanair" ponovo će od 3. avgusta leteti sa niškog do aerodroma u Bergamu, gradiću blizu Milana, piše na zvaničnom sajtu tog avio-prevoznika.\nLeskovčaninu carinici zaplenili sat od 36.000 evra\n15:07, 16. 4. 2021.\nSkupoceni sat vredan skoro 36.000 evra carinici su pronašli kod 38-godišnjeg Leskovčanina koji se iz Dubaia vratio u zemlju, a kako ga nije prijavio, sat je zadržan do okončanja prekršajnog postupka koji je pokrenut.\nAvioni "Rajanera" leteće od jula iz Niša do Beča\n13:34, 16. 3. 2021.\nOd 3. jula 2021. godine avioni kompanije "Rajaner" leteće sa Aerodroma "Konstantin Veliki" do glavnog grada Austrije i nazad dva puta nedeljno, objavili su iz irske avio-kompanije. Avioni na ovoj destinaciji će leteti utorkom i subotom.\n09:50, 9. 1. 2021.\n"Swiss" privremeno vraća avio-liniju Niš - Cirih\n12:22, 4. 11. 2020.\nŠvajcarska avio-kompanija "Swiss" će privremeno uspostaviti liniju između Niša i Ciriha, kaže direktor Aerodroma "Konstantin Veliki" Dušan Knežević, a to znači da će 19. decembra i 27. decembra, kao i 2. januara putnici moći da putuju iz Niša do Ciriha i nazad. Direktor niške vazdušne luke se nada da će sledeće godine kompanija "Swiss" vratiti avio-linije između ova dva grada.\nTiodorović: Letove ne ukidamo, ali pooštravamo kontrolu na aerodromima\n14:24, 29. 10. 2020.\nDa se na sastancima Kriznog štaba ne raspravlja o ukidanju letova zato što je "bitno da funkcioniše ekonomija, jer bez nje nema ni zdravlja", kaže član štaba i epidemiolog Branislav Tiodorović. Misli da to neće doći u obzir čak ni ako “scenario bude crnji” i najavljuje strožu kontrolu sanitarne inspekcije na aerodromima.\nNekadašnji direktor saobraćaja Aerodroma "Konstantin Veliki", u vreme dok je ova vazdušna luka bila u vlasništvu Nišlija i imala konstantni rast putnika - Mladen Stanković, postavljen je za direktora novoosnovanog preduzeća Aerodrom Trebinje . Stanković o novom angažmanu nije želeo da govori za Južne vesti , a o njegovom radu u Nišu i o tome da li je aerodrom u Trebinju samo predizborni adut ili će avioni ipak leteti za njega, pisao je bosansko-hercegovački portal Direkt .\n15:07, 5. 8. 2020.\nPandemija korona virusa, zatvaranje granica i ukidanje avio-letova doprineli su da tokom prvih sedam meseci ove godine broj putnika Aerodroma "Konstantin Veliki" iz Niša padne za 43,7 % u odnosu na isti period prošle godine, pokazuje statistika niške vazdušne luke.\nPredstavljeno idejno rešenje terminalne zgrade niškog aerodroma, rok za izgradnju 2022.\n12:59, 17. 6. 2020.\nIdejno rešenje nove terminalne zgrade aerodroma "Konstantin Veliki", kojom će proširiti zgradu niške vazdušne luke, predstavljeno je zvanično danas, a u toku je i raščišćavanje terena za izgradnju. Kako kažu u "Aerodromima Srbije" zgrada će biti površine preko 7.000 metara kvadratnih, u očekuje se da izgradnja bude završena 2022. godine.\n"Wizz air" planira da leti iz Niša do Londona\n11:44, 13. 6. 2020.\nMađarska avio-kompanija "Wizz air", koja već leti iz Niša do 5 evropskih gradova, planira u zimskoj sezoni, koja počinje krajem oktobra, da pokrene let do Londona, piše portal "Ex-yu aviation".


Praktična baterijska lampa sa pratećim aksesoarima - Moj Enterijer – Kupatila, Nameštaj, Kuhinje, Garniture...\nMeđutim, kompanija Allocacoc oseća da se ovakvi elementi rasvete vraćaju u velikom stilu i upravo zbog toga je kreirala ovaj superfunkcionalni model, koji predstavlja novi pristup dizajniranju starog i voljenog komada. Jednostavno nazvana, FlashLight, ova baterijska lampa dolazi sa veoma interesantnim dizajnom i ramom kreiranim potpuno od anodiziranog aluminijuma, odražavajući istovremeno klasičan i funkcionalan stil.\nLED rasveta na prednjoj strani dolazi sa toplim i hladnim varijantama osvetljenja, poseduje jedno dugme koje omogućuje aktiviranje i isključivanje sistema, ali takođe, donosi i funkciju prilagođavanja jačine svetlosti. Dizajnirana kako bi radila bolje i trajala duže, FlashLight lampa poseduje bazu namenjenu litijum-jonskom baterijskom pakovanju od 18650mAh, koji može potrajati i do 75 sati između dva punjenja, pri najnižim postavkama.\nDovoljno kompaktna kako bi mogla da bude prenošena sa lakoćom, FlashLight lapa može raditi duži niz sati u poređenju sa bilo kojim pametnim telefonom i u bilo kojim vremenskim uslovima, a ujedno dolazi sa obiljem aksesoara koji je čine daleko višom od obične, ručne baterijske lampe. Pomenuti dodaci transformišu ovaj komad rasvete u noćnu lampu namenjenu komodama kraj kreveta, model za čitanje ili krajnje stilsku stonu rasvetu, koja koristi reflektor kako bi raširila fotone u veoma interesantnom maniru. FlashLight lampa može biti korišćena i u eksterijeru zahvaljujući svojoj vodootpornoj prirodi, zajedno sa sivm ostalim mogućnostima i pogodnostima koje još donosi, na primer, upotrebi na bicikli, jednostavnim vezivanjem za njegovu konstrukciju volana i pretvaranjem u klasičan far vašeg dvotočkaša.\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Predivna kolekcija rasvete prirodnih motiva


Uspeh nikada nije konačan, neuspeh nikada nije fatalan. Hrabrost je ono što se računa. - Činija Citata\n<< Prethodno - Uspeh nije nikakav čudesna, nedokučiva božanska stvar koju mogu da dostignu samo neki od nas. To je nešto što zaista postoji, u svima nama. Veoma je jednostavno: „To želim, i spreman sam da umrem za to.“ Tačka. Uspeti znači prihvatati neuspeh za neuspehom ne gubeći entuzijazam. - Sledeće >>\ndžon vudenuspehnikadanijekonačanneuspehfatalanhrabrostono�toseračunauspeh nikadanikada nijenije konačanneuspeh nikadanikada nijenije fatalanhrabrost jeje onoono štošto sese računauspeh nikada nijenikada nije konačanneuspeh nikada nijenikada nije fatalanhrabrost je onoje ono štoono što sešto se računauspeh nikada nije konačanneuspeh nikada nije fatalanhrabrost je ono štoje ono što seono što se računahrabrost je ono što seje ono što se računa


SLUČAJ MUREX Novi detalji istrage o pljački i podmetanju požara\nPožar podmetnut u centralnom skladištu firme “Murex”\nPotraga za Omerom Đikanovićem (43), nestalim radnikom firme “Murex” iz Špionice kod Srebrenika, koja traje već više od 20 dana, i dalje je bez konkretnih rezultata. On je u noći 17. septembra, kad je opljačkana firma “Murex”, u kojoj je podmetnut požar, obavljao poslove čuvara.\nKako saznajemo od Admira Arnautovića, portparola Tužilaštva Tuzlanskog kantona, policija je prije nekoliko dana pronašla službeno vozilo firme “Murex”, koje je nestalo nakon pljačke, i ono je trenutno predmet brojnih vještačenja.\n- Tokom opsežne istrage utvrđeno je da je pasoš nestalog Đikanovića korišten. Vještačenjem pronađenog vozila i tokom višednevne pretrage zgarišta u centralnom skladištu firme “Murex” istražitelji su došli do određenih tragova i operativnih saznanja o mogućim počiniocima krivičnog djela krađa i podmetanja požara, ali se o njima, radi istrage, još ne može govoriti u javnosti - kazao je Arnautović.\nNi supruga nestalog čuvara ništa ne zna o sudbini svog muža. Kaže da su joj iz policije potvrdili da je njen muž sigurno živ, ali joj nisu mogli reći gdje se nalazi i kakva je njegova sudbina, kao ni o tome je li osumnjničen za umiješanost u ovo krivično djelo ili je žrtva otmice.\nĐikanović: Nepoznata sudbina\nNezvanično je, kaže, saznala da je nekoliko dana nakon njegovog nestanka na Graničnom prijelazu u blizini Višegrada prešao u Srbiju. Do nje su stigle i nepotvrđene informacije da je više puta prelazio granicu te da je na teritoriji Republike Srpske čak platio kaznu za prekršaj u saobraćaju, ali kako za njim nije raspisana potjernica, policija ga nije zadržala.\nArnautović: Vozilo na vještačenju\nU požaru koji je 17. septembra namjerno podmetnut u centralnom skladištu firme “Murex”, pričinjena je višemilionska materijalna šteta. Policija i dalje intenzivno rasvjetljava ovo krivično djelo i traga za nestalim čuvarom.\nOmer Đikanović Admir Arnautović\nNestali zaštitar Omer Đikanović u Srbiji?\nNa zgarištu nisu pronađeni ostaci tijela nestalog zaštitara


Bivši predsednik na odmoru: Tri kofera, fluorescentne cipele... - Naslovi.net vesti\nBivši predsednik na odmoru: Tri kofera, fluorescentne cipele...\nNikolić je na Kefaloniju doputovao krajem prošle nedelje čarter letom, a avion je zbog ovog važnog putnika kasnio 15 minuta. - Pojedini putnici koji nisu videli Nikolića na aerodromu pitali su se zašto let kasni, a kada je ušao u... »\nŠta je nekoliko hiljada evra? Tomislav i Dragica Nikolić baškare se u luksuznom letovalištu!\nBivši predsednik Srbije Tomislav Nikolić posle naporne godine dao je sebi oduška. Predsednik Nacionalnog saveta za koordinaciju saradnje sa Rusijom i Kinom, sa suprugom Dragicom odmara se u luksuznom hotelu na grčkoj Kefaloniji.\nKako tvrdi odlično obavešteni izvor, Nikolić je na Kefaloniju doputovao krajem prošle nedelje čarter letom, a avion je zbog ovog važnog putnika kasnio 15 minuta. - Pojedini putnici koji nisu videli Nikolića na aerodromu pitali su... »\nTri kofera i fluorescentne cipele: Tomislav i Dragica Nikolić baškare se u luksuznom letovalištu\nKako za “Blic” tvrdi odlično obavešteni izvor, Nikolić je na Kefaloniju doputovao krajem prošle nedelje čarter letom, a avion je zbog ovog važnog putnika kasnio 15 minuta. - Pojedini putnici koji nisu videli Nikolića na aerodromu... »\nAlo pre 4 minuta


Tokom procesa selekcije mi koristimo sopstvenu bazu podataka i lične kontakte, ali takođe prikupljamo informacije iz dodatnih izvora koji nas upućuju na potencijalne kandidate. Naša baza podataka sadrži veliki broj kvalitetnih menadžera iz različitih grana privrede, gde dominiraju stručnjaci iz oblasti bankarstva.\nPre predstavljanja kandidata klijentu, sprovodimo temeljan intervju zasnovan na kompetencijama . Trudimo se da obezbedimo klijentu što je moguće više informacija koje bi mogle da utiču na njegov izbor.\nKada klijent odabere određenog kandidata, naši konsultanti počinju sa detaljnom proverom referenci.\nKada se odabranom kandidatu iznese ponuda, naši konsultanti su dostupni za saradnju u mogućim dodatnim pregovorima.\nKandidati koji nisu izabrani obaveštavaju se u najkraćem roku o odluci klijenta, a njihova biografija se čuva u našoj bazi podataka radi budućih konkursa.\nSelekcija putem objavljivanja oglasa\nU skladu sa zahtevima klijenta možemo takođe objaviti oglas u odabranim sredstvima javnog informisanja.\nU tom slučaju korisitmo kombinaciju prijava na oglas i direktnog traženja. Traženje putem objavljivanja oglasa sastoji se od 3 faze:\nPosle detaljnje provere refrenci sačinjavamo izveštaj za svakog pojedinca.


Početak/Promo/ZAJEČARSKO GRADI ZANATSKI CENTAR JUŽNE SRBIJE\nU Srbiji je zanat značajan od davnina i simbolizuje očuvanje starog kodeksa i osnovu mnogih današnjih zanimanja. Zanatlije su ljudi koji se zbog svoje umešnosti da naprave nešto vredno sopstvenim rukama, nazivaju majstorima. Jug Srbije oduvek je prednjačio po takvim ljudima, ali ih je danas, nažalost, sve manje.\nMeđutim, zanatlijama sa juga Srbije ovih dana stižu dobre vesti. Brojni ljudi koje se bave očuvanjem običaja i starih, zaboravljenih zanata dobiće stalni prostor za rad, obuku, i prezentovanje svojih dela, čime će biti obezbeđena i sigurnija budućnost za mnoge porodice kojima je zanat izvor prihoda.\nHumanitarna akcija kojoj će moći da se pridruže svi potrošači Zaječarskog piva kupovinom specijalno dizajniranih povratnih flaša Zaječarskog piva 0.33l, traje od 15. februara do 18. aprila ove godine, nakon čega će započeti izgradnja objekta. Planirano je da centar bude otvoren i spreman za rad krajem jula.\nO centru će se brinuti Udruženje za negovanje tradicije „Višnja“, kojе okuplja predstavnike različitih zanata, kao što su izrada narodnih nošnji, vezova, tkanje, grnčarija, keramika, slikanje na staklu i svili, stolarski zanat, pravljenje proizvoda od kože i mnogi drugi.\nZanatski centar imaće radionice koje će zanatlije koristiti u stvaranju svojih rukotvorina, kao i prodajno izložbeni deo i prostorije za edukaciju. Dvorište centra će po potrebi moći da se koristi za organizaciju mini-sajmova i promocija.\n„Izuzetno nam je drago što će naše zanatlije dobiti mesto koje će biti njihov drugi dom, a to je od ključne važnosti da spasimo stare, umetničke zanate od nestajanja. Fokusirani smo na kulturu i promociju tradicije našeg naroda, koje su od velike važnosti za očuvanje nacionalnog identiteta. Do sada smo povremeno izlagali po sajmovima i trgovima, ali je to iziskivalo velike izdatke, koje često nismo mogli da priuštimo. Veliko hvala Zaječarskom pivu što je pokazalo da je pravi čuvar lokalnog nasleđa i što brine o tradiciji i kulturi južnog regiona. Sada ćemo moći kvalitetnije da afirmišemo domaću radinost i motivišemo ljude da nam se pridruže i steknu korisna znanja i veštine“, rekla je Maja Sević iz Udruženje za negovanje tradicije „Višnja“ iz Niša.\nCentar će biti jedan kvalitetan i funkcionalan prostor u kom će se zanatlije okupljati, stvarati i učiti i obezbediće im sve potrebne uslove za rad.\n„Zaječarsko pivo je ponosno na tradiciju Srbije, zato koristi ćirilicu na svojim proizvodima i nikad je nije promenilo, baš kao što nije menjalo ni svoju originalnu recepturu. Zanati su sastavni deo srpskog identiteta i zato nam je veliko zadovoljstvo što smo u prilici da zajedno sa našim potrošačima pomognemo Udruženju za negovanje tradicije „Višnja“ da izgradimo Zanatski centar u Nišu. Taj objekat nije samo simbol kulturnog nasleđa južnog dela Srbije, već mesto na kom će mnogi moći da nauče nešto novo i vredno, da unaprede svoje veštine, osamostale se i pokrenu sopstvenu proizvodnju. Cilj je da ovom akcijom ujedno doprinesemo razvoju zanata juga Srbije i podignemo svest o bogatstvu ovog dela naše zemlje“, rekla je Neda Đokić, direktorka marketinga kompanije HEINEKEN Srbija.\nhumanitarna akcija Udruženje za negovanje tradicije „Višnja“ Zaječarsko pivo Zanatski centar


Otvoren konkurs za Eko-mentore - Mingl\nProjekat Eko radionice pokrenut je od strane omladinskog ekološkog udruženja EcoHub sa ciljem pružanja stručne prakse studentima Ekologije sa srodnih fakulteta Univerziteta u Beogradu.\nMisija projekta je umrežavanje mladih, sticanje praktičnog iskustva i razmena znanja. Vizija projekta je širenje ekološkog obrazovanja i uvođenje ekologije kao obaveznog predmeta u osnovnim školama u Srbiji.\nStudenti će kroz program imati priliku da postanu eko-mentori i da kroz seriju edukativnih radionica i tema koje će držati učenicima odabranih osnovnih škola u Beogradu prikažu značaj Ekologije i učestvuju u kreiranju buduće generacije odgovornih građana.\nOdabrani eko-mentori će raditi u studentskim grupama sačinjenim od po dva člana. Svaka studentska grupa će imati koordinatora sa projekta koji će uputiti eko-mentore u rad pre početka, kao i biti podrška tokom trajanja projekta. Svaki eko-mentor sa svojim partnerom, u dogovoru sa koordinatorom, imaće slobodu kreativnog i interaktivnog osmišljavanja svake radionice u okviru unapred određenih nastavnih oblasti koje će odrađivati sa učenicima.\n1 ESPB poen u okviru vannastavnih aktivnosti, koji će biti naveden u diploma saplementu,\npismenu potvrdu o završenoj praksi,\npismo preporuke na srpskom i engleskom jeziku namenjeno daljem usavršavanju.\nPočetak programa planiran je za mart 2020. godine i traje do juna 2020. godine. Radionice se održavaju jednom nedeljno u toku tri meseca.\nRok za slanje prijave je 28. februar u ponoć, a možeš se prijaviti ovde.\nZa dodatne informacije ili pitanja o programu piši na: office.ecohub@gmail.com


Po njegovim rečima uslovi koji su viđeni na prethodnim izborima i sada nisu idealni, i da su SAD posebno izrazile zabrintuost u vezi sa medijima.\n„Važno je da sve političke partije imaju pristup državnim medijima, posebno RTS-u. Ali, kao što smo rekli – odgovor na to je da sve političke partije, uključujući i vladajuće, uđu u arenu, da se takmiče, da prenesu svoje poruke i obezbede podršku građana, rekao je Palmer.\nNa pitanje Glasa Amerike da li misli da problemi koji su navedeni oko demokratije u Srbiji, i slabom prisustvu opozicije u medijima mogu da se reše do izbora Palmer je odgovorio da je jasno da ima mnogo izazova i da postoje razlozi zbog kojih opozicione stranke ne žele da učestvuju na izborima.\n„Ako građani Srbije izađu na izbore, a nemaju legitiman izbor, to ne ide na ruku demokratiji„, rekao je.\n„Konstatno podržavamo demokratiju, efikasnu upravu, vladavinu prava, slobodu medija, podržavamo reforme, demokratsku i transparentnu vladavinu ne samo u Srbiji već širom Zapadnog Balkana, konstatno već 20 godina,“ rekao je on.\n„Voleli bismo da vidimo da se pitanje formiranja vlade na Kosovu reši što pre, da se izaberu legitimni predstavnici koji će predstavljati Kosovo u međunarodnoj zajednici i dijalogu. I da vidimo možemo li Srbiju i Kosovo da približimo sporazumu o normalizaciji„, rekao je Palmer.\nOn je zaključiio da to pokazuje da ima prostora za razgovor, koji treba da bude otvoren, transparentan, da se vodi mirno i koji identifikuje put napred, koji je u korist svih.\n„Srbija i Crna Gora će večno biti susedi i treba da nađu način da rešavaju ta pitanja u partnerskom odnosu, rekao je Palmer.


Nizom aktivnosti obilježen Dan policije | Palelive.com\nPočetna Regija Istočno Sarajevo Nizom aktivnosti obilježen Dan policije\nNizom aktivnosti obilježen Dan policije\nISTOČNO SARAJEVO – Povodom obilježavanja Dana policije Republike Srpske, pripadnici Centra javne bezbjednosti /CJB/ Istočno Sarajevo danas su položili vijence na spomen-ploče poginulim pripadnicima policije u Istočnom Novom Sarajevu, Palama, Sokocu i Rogatici.\nPortparol CJB Istočno Sarajevo Danka Tešić izjavila je novinarima da je danas u sjedištu Centra organizovan i prijem za penzionisane pripadnike policije, naglašavajući da će i ubuduće organizovati ovakve prijeme, ne samo za Dan policije nego i nekim drugim povodom.\nTešićeva je rekla da su povodom Dana policije pripadnici Centra darovali krv i organizovali predavanja u školama, a u policijskim stanicama organizovan je “Dan otvorenih vrata” gdje su građani, učenici i djeca iz obdaništa mogli da se upoznaju sa radom policije.\nPripadnici Jedinice za podršku iz Istočnog Sarajeva danas su izveli nekoliko pokaznih vježbi kako bi građanima pokazali svoje sposobnosti i način rada.\nKomandir Jedinice za podršku iz Istočnog Sarajeva Stojan Rističević istakao je da su izvedene tri pokazne vježbe.\nRističević je istakao da su prikazane vježbe hapšenja lica koja imaju oružje, sa dresiranim psima i pronalaženje droge u vozilu.\nOn je naglasio da je danas pokazana spremnost policije da djeluje u sličnim situacijama, te da građani značajno pomažu policajcima dajući im potrebne informacije.\nPrethodni članakObilježen Dan formiranja ratnih jedinica Istočne Ilidže\nNaredni članak“Leptir” podijelio pakete


BANJALUKA - BiH je peta zemlja u Evropi po siromaštvu, a svaki njen šesti građanin je siromašan, odnosno živi sa primanjima manjim od 237 KM mjesečno, tvrdi profesor banjalučkog Univerziteta Duško Vejnović.\nVejnović je na konferenciji za novinare u Banjaluci, povodom 17. oktobra - Međunarodnog dana borbe protiv siromaštva, rekao da penzioneri, ali i brojni radnici, godinama preživljavaju na minimalcu, a mladi masovno napuštaju zemlju.\n"Najbliži ovoj kategoriji su nezaposleni, samozaposleni poput poljoprivrednika i domaćinstva sa više od troje djece", kaže Vejnović.\n"U kategoriji siromašnih sve je više i radno aktivnog stanovništva koje ostaje bez posla ili radi, a ne prima platu, kao i mladi, čija je stopa nezaposlenosti u samom evropskom vrhu", naveo je Vejnović.\nČubrilović i Ivancov: Blagovremeno konstituisati organe vlasti\tI dalje bez rješenja za smještaj migranata


Konkurs za najbolju reportažu „Interfer-Zlatna Nika“ za 2019. godinu\nInternacionalni festival reportaže i medija – INTERFER Zlatna NIKA 2019. ponovo će okupiti, 24. put za redom, na jednom mestu, autore i najbolje reportere, laureate, dosadašnje pobednike i brojne prijatelje festivala, u srcu Beograda.\nFestival INTERFER održaće će se od 25. do 28. oktobra 2019. godine, u PRES centru Udruženja novinara Srbije (UNS), Knez Mihailova br. 6/III.\nINTERFER nastavlja tradiciju okupljanja autora najboljih radova i afirmacije najviših vrednosti koje novinarstvo i reportaža donose medijima danas. U okviru pet takmičarskih kategorija – televizijska, novinska, radio, foto i društveno odgovorna reportaža, opšte vrednosti kao što su originalnost, novinarska hrabrost i društveni uticaj biće vodilje i kriterijum odabira najboljih radova, koji će i ove godine biti nagrađeni vrednim priznanjima i najvišom nagradom – statuom Zlatna NIKA.\nMedijski predstavnici imaće priliku da vide najbolje radove i razmenjuju iskustva u okviru tribina, kao i da uživaju u remek delima foto reportaže, u okviru izložbe INTERFER-a tokom trajanja festivala.\nMožete konkurisati sa svojim radovima u jednoj od pet festivalskih kategorija do 5. oktobra 2019.\nPrijave se šalju elektronski na imejl: interfertv@gmail.com.\nŠaponjić: Reporterska priča se ne stvara u redakciji\nInterfer Konkurs Reportaža\n← Fejsbuk kažnjen sa pet milijardi dolara zbog kršenja privatnosti\nDojčinović: Tabloidi su podizvođači radova za službe →


Premijera Montevidea 20. decembra\nponedeljak, 06 decembar 2010 16:56\nRediteljski prvenac glumca Dragana Bjelogrlića film „Montevideo, Bog te video” biće premijerno prikazan 20. decembra u beogradskom „Sava centru”, u dve projekcije, od 18.00 i 21.00 čas.\nKako se navodi, film „Montevideo, Bog te video” govori o istorijskom uspehu reprezentacije Kraljevine Jugoslavije, sastavljene isključivo od srpskih fudbalera, koja je dogurala do polufinala na prvom Svetskom prvenstvu u glavnom gradu Urugvaja Montevideu 1930. godine.\n– Radnja ima nekoliko paralelnih tokova. Upoznajemo se sa fudbalerima i njihovim sudbinama, ljubavima, prijateljstvima i brojnim iskušenjima. Ova istorijska melodrama nam pruža jedinstven i pomalo nostalgičan pogled na Beograd 1930. Oživljava ona dobra, stara vremena kad su vrednosti i vrline bile nešto sasvim drugačije – navode producenti.\nPored poznatih glumaca kao što su Vojin Ćetković, Nikola Đuričko, Milutin Karadžić, Branislav Brstina, Sergej Trifunović i Srđan Todorović, u filmu glavne uloge igraju mlade nade\nMiloš Biković, Petar Strugar, Nina Janković, Danina Jeftić, Predrag Vasić i drugi.\nScenario za film je pisao Srđan Dragojević uz asistenciju Ranka Božića, inspirisan knjigom Montevideo, Bog te video sportskog novinara Vladimira Stankovića.\nIz Intermedija netvorka je u septembru saopšteno da će na jesen doživeti premijeru prvi film projekta Montevideo, Bog te video, dok je bilo predviđeno da tih dana Bjelogrlić počne snimanje drugog filma i preostalih nekoliko od desetak planiranih epizoda televizijske serije.\nPrvobitan plan producenata je bio da prvi film bude prikazan u vreme Svetskog fudbalskog prvenstva u Južnoj Africi ovog leta kao znak podrške srpskoj reprezentaciji. Kako je najavljivano, deo scena drugog filma trebao bi da bude snimljen na autentičnim lokacijama u Montevideu.


15-08-2020 10:53 Svet Planeta\nPomoćnik američkog predsednika za nacionalnu bezbednost Robert O`Brajan izjavio je da su SAD pretrpele poraz u Savetu bezbednosti pokušavajući da produže embargo Iranu na uvoz oružja.\nUN (Foto: UN)\n- Mi smo danas pretrpeli poraz, ali to još uvek nije kraj - rekao je on i dodao da je odluka Francuske, Velike Britanije i Nemačke da ne podrže američki predlog rezolucije "razočaravajuća, ali ne i iznenađujuća".\nIstovremeno, oglasio se i stalni predstavnik Rusije pri međunarodnim institucijama u Beču Mihail Uljanov koji je rekao da je Amerika ovim pokušajem pretrpela "debakl".\nVelika operacija američke mornarice u međunarodnim vodama, Vašington je upravo započeo novi rat! Pročitajte OVDE sve detalje.


Jevtić: Promenjena organizacija saobraćaja na ŽS Topčider\nTanjug 28. jula 2018. 08:40\nBEOGRAD – Organizacija saobraćaja i tehnologija rada na železničkoj stanici Topčider od sinoć je promenjena kako bi se sačuvala bezbednost putnika, izjavio je generalni direktor „Infrastrukture železnice Srbije“ Miroljub Jevtić.\nOd sinoć, 27. jula, vozovi za Bar polaze isključivo sa prvog koloseka, tako da putnici odmah po kupovini karata uređenom stazom dolaze do perona, sa koga direktno ulaze u voz, rekao je Jevtić.\nKako se navodi u saopštenju, on je istakao da je na taj način izbegnuta svaka mogućnost prelaska putnika preko koloseka.\n„Iako u železničkoj stanici Topčider postoje potpuno uređeni i dovoljno dugački peroni, uvideli smo da pojedini putnici prelaze preko koloseka na potpuno nedozvoljen i nesavesan način kako bi prečicom došli do svojih vagona, ugrožavajući tako svoju bezbednost. Bez obzira što je ovakvo ponašanje putnika mimo svih propisa, „Infrastruktura železnice Srbije“ će od večeras promeniti organizaciju saobraćaja i tehnologiju rada u železničkoj stanici Topčider, kako bi sačuvali bezbednost putnika, a takvih situacija u stanici više ne bi bilo“, izjavio Jevtić.\nOn podseća da je stanica Topčider uređena kako bi od 16. juna iz nje mogli da krenu jutarnji i večernji voz za Bar i u nju stignu putničke kompozicije iz Crne Gore, a da su od 25. jula i međunarodni vozovi za Sofiju i Solun, zbog radova na modernizaciji pruge Beograd Centar – Zemun preusmereni u Topčider.\n„Kapaciteti železničke stanice Topčider u potpunosti mogu da zadovolje potrebe putnika iz ovih osam vozova koji saobraćaju dnevno, a stanica je osposobljena da odgovori zahtevima funkcionisanja železničkog saobraćaja“, ističe Jevtić i podseća da je ova stanica prelazno rešenje za mali broj vozova, do izgradnje nove Tehničko-putničke stanice u Zemunu.\n„U železničkoj stanici Topčider uredili smo dve čekaonice, blagajnu, info pult, toalete, a na više mesta u samoj stanici postavljene su informativne table, kako bi se putnici što lakše snašli. Pored toga, upravo zbog činjenice da međunarodni voz između Beograda i Bara sada saobraća preko Topčidera, dovoljno smo produžili perone i na taj način omogućili bezbedno kretanje svih putnika do njihovih vozova, a postavljene su i rampe za utovar i istovar automobila“, ističe Jevtić.\nPrema njegovim rečima, železnička stanica Topčider ne treba i ne može da zameni železničku stanicu Beograd Centar u Prokopu, već da omogući normalno i redovno funkcionisanje samo četiri para vozova dnevno i zadovolji potrebe tih putnika.\n„Infrastruktura železnica Srbije“ sa svoje strane organizovala je neophodne prateće servise u skladu sa potrebama putnika i omogućila im bezbedno kretanje na stanici i uređenim peronima u Topčideru. Još jednom apelujemo na sve putnike u železničkoj stanici Topčider, ali i u drugim stanicama širom Srbije, da ne pretrčavaju preko šina kako bi brže stigli do voza, jer na taj način direktno ugrožavaju svoju bezbednost, ali i redovno funkcionisanje železničkog saobraćaja“, poručio je Jevtić.


Tramp obećava pomoć za naftne kompanije, a udara šamar Ševronu: "Vraćajte se iz Venecuele" - Biznis Telegraf.rs\n23/04/20 | 15:23 ≫ 15:24\nTramp obećava pomoć za naftne kompanije, a udara šamar Ševronu: "Vraćajte se iz Venecuele"\nŠevron je poslednji preostali američki proizvođač nafte u Venecueli\nAdministracija američkog predsednika Donalda Trampa naredila je kompaniji Ševron da obustavi proizvodnju nafte u Venecueli.\nTime je, po oceni CNN-a, nanet još jedan udarac 100-godišnjim vezama američkog naftnog diva s tom zemljom koju razara kriza.\nOvom direktivom, koja je objavljena u utorak kasno uveče, Ševronu se nalaže da "prekine" poslovanje u Venecueli do 1. decembra.\nTo je deo napora predsednika Donalda Trampa da izvrši pritisak na režim venecuelanskog predsednika Nikolasa Madura, uskraćivanjem gotovog novca koji očajnički nedostaje tom režimu, prenosi CNN Biznis.\nPoslednji preostali američki proizvođač nafte u Venecueli, Ševron, ranije je dobio dozvole od Ministarstva finansija da održi u životu proizvodne aktivnosti sa venezuelanskom nacionalnom naftnom kompanijom PDVSA, kojoj je Tramp uveo sankcije, dodaje ova tv stanica.\n- Ostajemo posvećeni celovitosti imovine našeg zajedničkog preduzeća, bezbednosti i dobrobiti naših zaposlenih i njihovih porodica, kao i društvenim i humanitarnim programima kompanije tokom ovih izazovnih vremena - poručio je u saopštenju portparol kompanije Ševron, Rej For.\nCNN Biznis napominje da Trampova administracija ne primorava Ševron da napusti Venecuelu, barem ne odmah. Naime, Ministarstvo finansija je u okviru saopštenja objavljenog u utorak navelo da je obnovilo licencu koja kompaniji daje dozvolu da održi ograničeo prisustvo u toj zemlji.\nŠevron, koji je aktivnosti na istraživanju nafte u Venecueli počeo 1921. godine, zapošljava oko 8.000 ljudi u toj zemlji, zajedno sa svojim partnerima u mešovitom preduzeću. Kompanija tamo ima pet projekata za proizvodnju nafte na kopnu i u moru.


„Karavan dobrih poslovnih prilika“ i Ministarka ekonomije u Beranama | Opština Berane\n„Karavan dobrih poslovnih prilika“ i Ministarka ekonomije u Beranama\n„Karavan dobrih poslovnih prilika“ i ministarka Dragica Sekulić predstavili su u Beranama programe podrške privredi Ministarstva ekonomije. Prezentacija programa podrške beranskim privrednicima je održana u sali Skupštine, a karavan su otvorili ministarka Sekulić i predsjednik opštine Dragoslav Šćekić.\nPredsjednik Šćekić se zahvalio predstavnicimaministarstva na dolasku u Berane i prilici da direktno privrednicima obrazlože mjere za stvaranje povoljnog poslovnog ambijenta i kreiranje novih radnih mjesta. Predsjednik je govorio i o mjerama koje preduzima Opština, uslugama koje pruža Regionalni biznis centra i biznis zoni Rudeš, koja će postati prva strateška biznis zona od strateškog značaja u Crnoj Gori.\nMinistarka Sekulić je govorila o programima podrške programa podrške koje realizuje Ministarstvo ekonomije i Sekretarijat za razvojne projekte. Od uredbe o podsticanju direktnih investicija preko različitih programa pružanjem podrške u oblasti klastera, unapređenja tehnologije u proizvodnim preduzećima i programa koji se odnose na konsultativne i savjetodavne usluge malim i srednjim preduzećima. Istakla je da je današnja prilika bila izuzetno dobra da se razgovara direktno sa privrednicima.\nNakon predstavljanja mjera u diskusiju su se uključili i beranski privrednici koji su u velikom broju pokazali interesovanje za današnji sastanaka i programe podrške.\nPredsjednik Šćekić i ministarka Sekulić sa saradnicima su potom obišli Regionalni biznis centar, biznis zonu Rudeš i Rudnik mrkog uglja. Gospođa Sekulić se zahvalila predstavnicima RBS i Rudnika, navodeći da se tu preduzeća pred kojima je dobra perspektiva i da a tek u narednom period možemo očekivati njihovu punu aktivnost. Navela je i da će predstavnici Ministarstva u narednom periodu češće boraviti u Beranama kako bi unaprijedili lokalni ekonomski ambijent. Direktor rudnika Uglješa Vučinić je naveo da Rudnik uglja u Beranama danas zapošljava preko 150 radnika, da ostvaruje proizvodnju na mjesečnom nivou oko 5.000 tona i da je već neko vrijeme u projektima izrade mehanizovanog otkopavanja u rudniku uglja u Beranama, čime se planira da povećati proizvodnju i broj zaposlenih.\nVučinić je naveo da su u odnosima rudnika, Vlade i lokalne samouprave najvažnija tri pitanja. To su pitanje nastavka dugogogodišnje saradnje sa Elektroprivredom Crne Gore po pitanju ugovora o isporuci uglja, druga stvar je poseban tretman poreza i doprinosa zaposlenih rudara koji rade u jamskoj eksplotaciji 200 metara ispod zemlje i treća stvar koja je od vitalnog značaja jeste da se zajedno sa Vladom Crne Gore i lokalnom samoupravom pokuša izgradnja termo-energetskog objekta u Beranama, koji bi značio najviše za sjeverni region.


Vučić: Gotovo ni sa kim nisam imao tako dug i iskren razgovor kao sa Makronom\nN1info\t15.07.2019 20:16\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je posle susreta sa predsednikom Francuske Emanuelom Makronom u Palati 'Srbija' da ni sa kim nije imao tako dug, otvoren i iskren razgovor i da se nada će 'snažna Francuska' pomoći Srbiji u budućnosti.\n"Saslušao sam predsednika Makrona o svim važnim pitanjima, mnogo sam naučio od njega, izneo sam mu naše probleme, pre svega po pitanju rešavanja kosovskog čvora (...) Govorio sam istinu i zalagao sam se da Francuska pomogne Srbiji, kako na evropskom putu, tako u rešavanju kosovskometohijske krize", izjavio je Vučić na zajedničkoj konferenciji za novinare sa Makronom. Izjavu Makrona pročitajte OVDE.\nVučić je ocenio kao izuzetno važnu zajedničku izjavu Republike Srbije i Republike Francuske, u kojoj je izražena podrška daljem evropskom putu Srbije.\n"Važno je da učinimo još napora u oblasti vladavine prava i u nekim drugim oblastima", kazao je.\nVučić je rekao da je tokom susreta sa Makronom govorio sa mnogo ljubavi prema Srbiji, u nadi da će joj "snažna Francuska" pomoći.\n"Nisam neko ko je sanjar i neko ko misli da su moguće nemoguće stvari, ali sam uveren da energija predsednika Makrona može da donese brojne promene na evropskom kontinetu", naveo je predsednik Srbije.\nPredsednik Srbije je kasnije, odgovarajući na pitanje novinara, kazao da je molio Makrona da pomogne u traženju kompromisa sa Prištinom.\n"Bio je dovoljno otvoren, i dovoljno pošten da sasluša sve nas sa kojima ne mora da se slaže. Morao je da sluša i brojne frustracije sa kojima se naš narod suočava već decenijama. Uzdam se u njegovu pomoć, ne samo našoj zemlji, nego svima nama u regionu. Kompromis je jedino moguće rešenje, postoje razlličitii modeli, imam puno poverenje u njegovu iskrenu želju da doprinese očuvanju mira i stabilnosti", rekao je on\nVučić je naglasio važnost potpisanih sporazuma, posebno ističući izjavu o namerama u vezi sa izgradnjom beogradskog metroa.\nOsvrnuo se i na vojno-tehničku saradnju izrazivši nadu da će ona u budućnosti biti na mnogo višem nivou.\n"Mi smo zainteresovani da kupimo druge uređaje opto-elektronske prirode od Francuske, mi to radimo da zaštitimo svoju zemlju koja je vojno neutralna, i Francuska kao naš saveznik u Prvom i Drugom svetskom ratu, kao jedna od najrazvijenijih zemalja, može sa nama još uspešnije da sarađuje", kazao je Vučić, izrazivši zadovoljstvo danas potpisanim sporazumom o kupovini ukupno 50 raketa "mistral".\nIstakao je i značaj ugovora Grada Beograda sa kompanijom "Suez" o proizvodnji toplotne energije na deponiji u Vinči.\nPodsetio je da francuske kompanije zapošljavaju više od 12.000 ljudi, izrazivši nadu da će u budućnosti taj broj biti još veći.\n"Kad neko u EU sa 3,7 odsto glasova dođe na vlast, rado ćemo primeniti taj recept"\nVučić je, odgovarajući na pitanje francuskih novinara u vezi sa problemima u oblasti vladavine prava i bojkotom parlamenta od strane opozicije, rekao da problem u pravosuđu postoji od 2009. godine i kako je rekao, partijske reforme koju je sprovela bivša vlast. Poručio je da će problemi u oblasti pravosuđa biti prevaziđeni u saradnji sa evropskim parlamentima.\nKada je reč o bojkotu parlamenta, Vučić je poručio da je Skupština mesto za debatu za debatu, a da bojkotom rukovode partije koje ni nisu u parlamentu, i za koje, kako je rekao, niko nije glasao.\nKomentarišući zahtev dela opozicije u Srbiji koja bojkotuje parlament da se sastane sa Markonom, Vučić je zamolio francuskog predsednika da ih "što pre primi" i čuje kako je ocenio, "njihove ingeniozne ideje".\n"Oni ne žele da se sretnu sa mnom ali žele da se sretnu sa Makronom i to je dobro. Bilo bi dobro i da ih predsednik Francuske primi a mi smo spremni da razgovaramo sa njima u parlamentu, koji je najbolje mesto za izražavanje različitih stavova, ali oni i nisu u parlamentu jer za njih niko nije glasao", naveo je Vučić.\nDodao je da još nije čuo da je na vlast u nekoj zemlji EU neko došao sa "3,7 odsto podrške".\n"To još nije bilo i ne znam u kojoj će to zemlji biti. Čim se to desi u nekoj zemlji EU, mi ćemo taj recept da primenimo i u Srbiji", rekao je Vučić.\n1. Откако се Меркелова тресе овај је нашао нови објекат увлачења\n2. i sta od toga dugog i iskrenog razgovora? nula!!!i ti si nula!!!


UEFA već analizira dešavanja sa meča OFK i Zvezde! Uključen i Interpol | Transferi\nYou are here: Home Fudbalske Vesti UEFA već analizira dešavanja sa meča OFK i Zvezde! Uključen i Interpol\tMay 22, 2017 5:43 pm\nUEFA već analizira dešavanja sa meča OFK i Zvezde! Uključen i Interpol\nUtakmica OFK Beograd – Crvena zvezda nalazila se pod lupom evropske kuće fudbala, a ovu vest potvrdio nam je Oficir za integritet FSS Milivoje Mirkov…-UEFA će nam poslati izveštaj o svemu što se dešavalo na stadionu Obilića, jer smo imali informaciju da je utakmica OFK Beograd – Crvena zvezda bila pod lupom evropske kuće fudbala – kaže Milivoje Mirkov.- Radi se o neobično visokom rezultatu, ogromnim kvotama, prelazu i golovima, a UEFA prati sve promene sa uplatama širom sveta. Da li će Fudbalski savez Srbije da se bavi detaljima sa ovog meča?-Sve što je u našoj moći i u skladu sa propisima.Razgovaraćemo sa službenim licima, svim akterima za koje smatramo da mogu biti od pomoći u samoj istrazi. Međutim, smatram da je ovde neophodna reakcija i državnih organa, pre svih tužilaštva. Bez države teško da možemo doći do čvrstih dokaza, ako izuzmemo reakciju iz Evrope i ono što ćemo dobiti iz UEFA. Postoji li dobra volja države da ispita eventualno sporne radnje iz ovog meča?-To nije pitanje za nas…Mi ćemo tražiti njihovu reakciju, ali mislim da će se ovim slučajem više baviti Interpol – zaključio je Milivoje Mirkov.ZAŠTO PIŽON NIJE HTEO DA VODI SVOJ TIM?Oficir za integritet FSS je postavio i jedno pitanje…-Zašto trener OFK Beograda nije hteo da vodi svoj tim na ovom meču? Nama je sve to malo simptomatično i zahteva da se ispita – kaže Milivoje Mirkov. KOKEZA ODGOVORAN ZA REGULARNOSTOdlukom Izvršnog odbora FSS za regularnost Superlige odgovoran je Slaviša Kokeza, potpredsednik FSS, ali i potpredsednik Crvene zvezde koji je meč u ulici Gospodara Vučića posmatrao u društvu Zvezdana Terzića, generalnog direktora crveno-belih. I svi naši pokušaji da sinoć dobijemo neki komentar od zvaničnika FSS, od koji se neki nalaze na odmorima, završavali su se istom porukom, pozovite gospodina Kokezu. A uzgred, posle nedavne promocije novi potpredsednik FSS je najavio razgovor sa svim čelnicima klubova i članovima sudijske organizacije kako se ne bi dešavale stvari koje su viđene na stadionu Obilića…


Vesti online / Vesti / Srbija / Bečej usvojio deklaraciju protiv GMO\nBečej usvojio deklaraciju protiv GMO\nOpština Bečej usvojila je deklaraciju protiv korišćenja, uzgoja i prometa genetski modifikovanih organizama (GMO) na svojoj teritoriji, saopštio je nezavisni građanski pokret "Građani imaju moć".\nBečej je tako postao 78. opština bez GMO u Srbiji, a treća opština koja se izjasnila protiv GMO na inicijativu građana, a ne političkih partija, navodi se u saopštenju.\nCiljevi deklaracije su, pored ostalog, poštovanje Zakona o GMO, očuvanje tradicionalne proizvodnje zdrave hrane, proizvodnje organske hrane i zaštita zdravlja stanovništva od nepredvidivih štetnih posledica korišćenje, upotrebe GMO i proizvoda od GMO u ishrani.\nPokret "Građani imaju moć" podseća da se i u Evropskoj uniji štiti inicijativa lokalnih zajednica za zabranu GMO, pa je tako u Francuskoj i Italiji više od polovine teritorije proglašeno zonama slobodnim od GMO.\nDeklaracija protiv genetski modifikovanih organizama\nSVET GMO ipak u Evropi!\nSVET GMO - crni dani za Evropsku uniju


Kratak omaž kolegi Radivoju Gutiću – Nebojša Vukanović info blog\nDa novinari zbog stresnog posla imaju kratak životni vijek pokazao je nažalost i poznati hercegovački novinar Radivoje Gutić, koji je na samom početku 2017. godine izgubio dugotrajnu bitku sa teškom bolešću. Radivoje je nakon završetka Fakulteta političkih nauka veoma mlad postao šef Dopisništva Večernjih novosti u Mostaru, i prije izbijanja rata bio poznat i priznat novinar u Hercegovini. U to vrijeme Večernje novosti su bile najčitanije i najuticajnije srpske novine, a Radivoje je usvojim tekstovima govorio o položaju i problemima Srba u dolini Neretve.\nPo izbijanju Otadžbinskog rata Radivoje je učestvovao u osnivanju Press-centra Hercegovačkog korpusa, i izvještavao domaću javnost o teškim borbama za odbranu istočne Hercegovine od agresije Hrvatske vojske, HVO-a i Armije BiH. Po okončanju sukoba ponovo se vraća u matičnu redakciju, i iz rodnog Nevesinja preseljava se u Trebinje. I poslije više od 12 godina u Hercegovini se i dalje govori o njegovoj kolumni „Tašna, mašna, kandilo“, njegovim tekstovima i problemima na koje je skretao pažnju, i koji su nažalost i danas aktuelni.\nNažalost, zbog svog pisanja i povremeno oštrog pera Radivoje i njegova porodica su često imali velike probleme, a oni koji ga poznaju su svjesni da su njegova najveća životna iskušenja, a potom i teška bolest, počela na proljeće 2009. godine nakon sukoba sa lokalnim moćnicima. Istina je za mnoge bolna, i u teškim vremenima najteže je pisati i govoriti istinu. U ove blage i praznične dane ne treba puno pisati, govoriti i pominjati imena, ali Radivoje i ja smo istovremeno vodili iste bitke i sudske sporove sa HET-om i istim moćnicima zbog sličnog pisanja na istu temu, i zbog toga osjećam posebnu tugu i žalost zbog prerane smrti dragog kolege.\nRadivojeva porodica i četvoro djece imaju puno razloga da budu ponosni na svoga oca. Nadati se da će teška i sumorna vremena ubrzo proći, da će novinarstvo ponovo biti cijenjeno i ugledno zanimanje, da novinari neće imati izrazito kratak životni vijek, i da će otvoreno, slobodno i istinito pisati o svim temama, i pri tome se prisjećati svih onih koji su, direktno ili indirektno, stradali zbog oštrog pera i pisanja.\nNebojsa Vukanovic u CD Face TV – Dodikova novogodišnja kapitulacija


Kriza vrednosti u Evropi – Nadlanu.com\nObjavljeno 9. maja 2012. / 13:02:52\nSTRAZBUR, 9. maja 2012. (Beta) – Predsednik Parlamentarne skupštine Saveta Evrope (PS SE) Žan-Klod Minjon upozorio je na opasnost da se Evropa, pored ekonomske krize, suoči sa krizom sistema vrednosti zbog porasta populizma i ekstremizma u većem broju evropskih zemalja.\n„Evropa je u periodu velike neizvesnosti. Gradjani nemaju poverenja u politiku i osećaju se dezorijentisano, dok beskrupulozni lideri koriste tu slabost kako bi izvukli političku korist podstičući mržnju i obećavajući čuda koja ugrožavaju sve socijalne, ekonomske i političke ciljeve našeg kontinenta. Te pesme sirena dovode neke u iskušenje“, poručio je Minjon povodom Dana Evrope.\nMinjon je zato istakao značaj osnovnih vrednosti Saveta Evrope, vrednosti Evropske konvencije o ljudskim pravima. „Mi u Savetu Evrope radićemo više nego ikada u cilju ublažavanja demokratskih pukotina i pomirenja gradjana, posebno mladih“, istakao je on.\nPredsednik PS SE poručio je i da „populistička čuda nisu rešenje za ovu krizu vrednosti“. „U ovo vreme neizvesnosti, Evropa univerzalnih vrednosti potrebna nam je više, a ne manje“, istakao je Minjon u saopštenju objavljenom na sajtu SE.


Italijansko državljanstvo - Wikipedia\nDržavljanstvo Italije mogu dobiti svi oni koji imaju bar jednog roditelja koji je poreklom iz Italije i koji ima italijansko državljanstvo.\nPripadnci italijanskih manjina i udruženja u Istri i u Rijeci imaju i italijansko i hrvatsko državljanstvo jer je ta teritorija pre Drugog Svetksog Rata bila pod upravom zvaničnog Rima. Pravo na dvojno državljanstvo za italijansku manjinu u Istri garantuju i italijanski ustav i ustav Republike Hrvatske.\nProcedura za sticanje italijanskog državljanstva je olakšana za decu koja su rođena u Italiji.\nProcedura za sticanje državljanstva je takođe olakšana za osobe koje su se odrekle svog prethodnog državljanstva.\nOsobe sa desetogodišnjim boravkom u Republici Italiji imaju pravo da zatraže i dobiju državljanstvo te iste.\nOsobe koje su sklopile brak sa italijanskim državljaninom ili državljankom mogu dobiti državljanstvo ali pod uslovom da brak traje najmanje 3 godine.\nOni koji žele dobiti italijansko državljanstvo moraju biti čisti pred zakonom i, uz dokumentaciju, moraju poslati i jedno pismo Predsedniku Republike Italije u kojem zvanično traže italijansko državljanstvo navodeći i razloge.\nItalija je država članica Evropske Unije dakle ko dobije državljanstvo te zemlje automatski postaje i državljanin Evropske Unije i ima pravo obratiti se za pomoć diplomatiskim predstavništima ne samo Italije nego i EU-a.\nItalija ima zakon o dvojnom državljanstvu, dakle moguće je dobiti italijansko državljanstvo a istovremeno sačuvati i državljanstvo zemlje porekla.\nMnogi Srbi u Italiji imaju i srpsko i italijansko državljanstvo.


Penzioneri:POČELA ISPLATA UVEĆANE PENZIJE\nAmel Rovčanin 10 februar 2020\nZa više od 1,7 miliona penzionera u Srbiji počela je isplata uvećanih penzija.\nJanuarskim povećanjem od 5,4 odsto najviše će dobiti 30 penzionera koji mesečno primaju najveću penziju od 135.065 dinara, za koje će povećanje iznositi oko 7.000 dinara, a najmanje, od 540 do 810 dinara, sleduje onima sa minimalnom penzijom ispod 15.000 dinara.\nIzmenama Zakona o penzijsko-invalidskom osiguranju usvojenim krajem prošle godine, penzije u Srbiji će se od ove godine uređivati po "švajcarskoj formuli". To znači da će se na šestomesečnom nivou, penzije usklađivati sa inflacijom, ali i sa rastom prosečnih plata. Ova obračunska metodologija je već bila primenjivana u Srbiji i to u potpunosti do 2005. godine, a u delimično izmenjenom obliku do 2008. godine.


Troicki eliminisan u drugom kolu AO, Krunićeva ispala u dublu - SPORTSKI ŽURNAL\nTroicki eliminisan u drugom kolu AO, Krunićeva ispala u dublu\n16 januar, 2019 1\nViktor Troicki je završio učešće u drugom kolu Otvorenog prvenstva Australije, porazom u noći između utorka i srede od Stefanosa Cicipasa\nTroicki je izgubio od grčkog tenisera, 15. na ATP listi, sa 3:1 u setovima (6:3, 2:6, 6:2, 7:5), posle dva sata i 42 minuta igre.\nProtivnik Cicipasu u narednoj rundi Australijan opena biće Nikolos Basilašvili iz Gruzije, koji je posle pet setova savladao Italijana Stefana Travalju.\nAleksandra Krunić nije uspela da se plasira u drugo kolo dubla na AO u paru sa Saisai Dženg iz Kine.\nOne su poražene od australijskih teniserki Monik Adamčak i Džesike Mur sa 2:0 u setovima (6:1, 6:4), za sat i 15 minuta.\nKrunićeva se takmiči i u singlu na prvom grend slem turniru u sezoni, gde je dan ranije posle velike borbe prošla u drugo kolo.\nTroicki bolji od Maua na startu turnira u Bordou\nTHE COMSAT ANGELS · 16 januar, 2019 12:38\nCicipas je odličan teniser i biće sigurno do kraja godine među prvih 5 tenisera svijeta.Trojickij se borio koliko je mogo i znao.On je u nazadku poslednjih 5 godina.A i više nije mlad da bi postigo nešto veliko ,amada može da iznenadi i osvoji neki turnir.Krunićka je postigla mnogo jer je ušla u drugo kolo a što se tiče parova neznam đe joj bi pamet da igra sa ovom neznalicom.Ali dobro tu je NOVAK.Pa i Krajinović.Biće pjesme.


De Tomaso ponovo osvaja - Lux Life luksuzni portal: Moda, Stil, Trendovi, Kolekcije 2019/2020...\nPetnaest godina nakon što je kompanija koja je odgovorna za Pantera model propala, skoro obnovljeni brend, koji je sada u vlasništvu hongkonškog Ideal Team Ventures, predstavio je ograničeno izdanje P72 superautomobila na Goodwood Festival of Speed prošlog četvrtka. Inspirisani neuspelim pokušajem kreiranja P70 modela, vizuelno privlačno vozilo kombinuje stil šezdesetih sa vrhunskom tehnologijom i luksuznim elementima današnjice.\nNazvan “Modern Day Time Machine” by De Tomaso, ovaj model ima zaista senzualno telo, koje je osmislio ovaj brend zajedno sa Wyn Design, a kreirano je na ručno izrađenoj šasiji od karbona, poput one koju je koristio Apollo Intensa Emozione, još jedan model koji je nastao kao delo brenda u vlasništvu Ideal Team Ventures. U enterijeru, štepana koža i akcenti od karbona se nalaze gde god da pogledate, zajedno sa displej panelom od baroknog zlata. I dok kompanija još uvek nije ponudila nikakve detalje o pogonu ili performansama, znamo da će on imati pravi manuelni prenos brzine.\nKada konačno bude spreman za proizvodnju, P72 model će biti proizveden u superograničenom izdanju od sedamdeset dva vozila, a očekuje se da će cena biti oko 750.000 evra. Pogledajte ga u galeriji, a potom se upišite na listu želja na sajtu ove kompanije:\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Ronaldo kupio novi automobil


Hašim Tači (Foto print.scr Specijalizovana veća)\nApelaciono veće, kako je objavljeno na internet stranici suda, potvrdilo je nalaz sudije za prethodni postupak Nikole Gijua da postoji rizik da bi Tači i saoptuženi mogli, van pritvora, opstruisati procese pred sudom ili ponoviti krivična dela protiv svedoka ili protivnika OVK.\nTači i saoptuženi u žalbama su tvrdili da sudija Giju nije u obzir uzeo mere nadzora optuženih koje bi, kako je garantovala, sprovela Kosovska policija, ukoliko bi oni bili pušteni iz pritvora.\nNasuprot tome, apelaciono veće je zaključilo da je sudija Giju pravilno procenio da mere koje je ponudila Kosovska policija nisu dovoljne za ograničavanje rizika.\nGarancije Kosovske policije, sudija Giju je s pravom okarakterisao kao "uopštene" i nedovoljno konkretne, utvrdilo je žalbeno veće.\nVeće je potvrdilo zaključak sudije Gijua da se komunikacija optuženih može efikasno nadzirati jedino u sudskom pritvoru u Sheveningenu zato što, ako bi oni bili pušteni na Kosovo, postoji rizik da bi mogli slati prikrivene poruke pristalicama, uprkos nadzoru Kosovske policije.\nSudije apelacionog veća su kao "neprimerene i neprihvatljive" odbacile tvrdnje Tačijevih branilaca da sud, čiji je zvaničan naziv Specijalizovana veća Kosova, "sprovodi diskriminatorsku politiku protiv kosovskih Albanaca".


Šćekić uputio čestitke Muškoj rukometnoj reprezentaciji\nObjavljeno ponedeljak, 19 jun 2017 08:16\nPovodom ostvarenog uspjeha Muške rukometne reprezentacije Crne Gore, plasmana na predstojeće Evropsko prvenstvo, Biro za odnose sa javnošću Opštine Berane dostavio je čestitku Dragoslava Šćekića - predsjednika Opštine. Upućenu čestitku Espona integralno prenosi.\nPredsjednik opšttine Berane Dragoslav Šćekić uputio je čestitku muškoj rukometnoj reprezentaciji povodom plasmana na Evropsko prvenstvo 2018. godine.\n„U ime Opštine Berane i u svoje lične ime, čestitam igračima i stručnom štabu rukometne reprezentacije plasman na Evropsko prvenstvo. Pokazali ste timski duh i karakter kada je bilo najpotrebnije i donijeli nam donijeli još jednu veliku radost“ Predsjednik je naveo i da je zadovoljan što su svoj doprinos dala i dva igrača iz Berana, Igor Radojević i Marko Čampar.\n„Ne želeći nikog da izdvajam iz pobjedničkog tima, moram istaći zadovoljstvo što su svoj doprinos pobjedi crnogorske reprezentacije dala i dva sjajna igrača koji su prve rukometne korake načinili u Beranama. Ova pobjeda je zbog toga i nagrada našoj rukometnoj školi koja je davala i davaće buduće rukometne zvijezde“ istakao je Šćekić.\nOO DPS Berana upriličio prijem za crnogorske rukometne reprezentativce


Indikator.ba - 16.5.2020.\nOsiuravajuća društva u Federaciji BiH zabilježila su pad premije u prva četiri mjeseca ove godine, a pozitivan razvoj predstavlja rast dodatnih osiguranja uz osiguranje života kao rezultat utjecaja pandemije Covid-19, izvještava Indikator.ba.\nUkupna premija osgiuravatelja u Federaciji BiH iznosila je 169,7 milijuna KM, što je za 1,6 posto manje nego u istom periodu godinu ranije, kada je premija bila 172,5 milijuna KM.\nPad u segmentu neživotnog osiguranja bio je 1,2 posto, a u području životnog osiguranja 1,6 posto.\nUsprkos ukupnom padu, neki vidovi osiguranja koji su povezani sa krizom koju je izazvala pandemija korona virusa zabilježili su rast.\nTako su, između ostalog, dodatna osiguranja uz osiguranje života imala rast od 26,6 posto, a ukupna premija popela se sa 2,5 na 3,2 milijuna KM. Osiguranje troškova pravne zaštite imalo je rast od 1.423 posto, ali je riječ o malim iznosima, sa 720 KM premija je porasla na 10.200 KM.\nOsiguranja od nezgode imala su rast od 9,1 posto na 12,3 milijuna KM, dok je premija ostalih osiguranja imovine zabilježila povećanje od 27 posto na 9,2 milijuna KM.\nNajzastupljeniji vid osiguranja - osiguranje od autoodgovornosti - imalo je pad od 2,9 posto na 75,3 milijuna KM, sa 77,6 milijuna KM u istom periodu prošle godine.\nU segmentu životnog osiguranja rente su registrirale pad od 65,4 posto, a ukupna premija po ovom osnovu bila je u četiri mjeseca ove godine 108 tisuća KM.\nAdriatic osiguranje prepustilo je poziciju vodećeg osiguravatelja Sarajevo-osiguranju.\nOba društva imala su pad ukupne premije, ali je on kod Adriatica bio veći i iznosio je 5,2 posto, dok je kod Sarajevo osiguranja iznosio 1,2 posto. Ukupna premija Adriatic osiguranja bila je za period siječanj-travanj ove godine 20,4 milijuna KM, a Sarajevo-osiguranja 22,2 milijuna KM.\nOd 11 osiguravatelja čije je sjedište u Federaciji BiH svi su zabilježili pad premije osim tri društva - Triglav osiguranja koje je imalo rast od 20,8 posto, ASA osiguranja koje je uvećalo premiju za 13,3 posto i Central osgiuranja koje je ostvarilo rast od 8,4 posto. Najveći pad imalo je Croatia osiguranje 21,4 posto.\nMeđu 10 osiguravatelja iz Republike Srpske koja posluju na tržištu Federacije BiH rast su imali Euros osiguranje, koje je ušesterostručilo premiju, Winer osiguranje (+16,9 posto), Premium osiguranje (+10,7 posto) i Aura osiguranje (+5,3 posto). Najveći pad, od -13,3 posto imalo je Brčko-Gas osiguranje.


Matejic: Oprezno sa prilagođavanjem nasih zakona evropskim\nTanjug 3. januara 2022. 21:45\nBEOGRAD – Prilagođavanje našeg zakonodavnog okvira zakonodavnom okviru Evropske unije u okviru pristupanja EU mora teći uz međusobno uvažavanje i poštovanje specifičnosti Srbije i njenog energetskog sistema, izjavila je generalna direktorka Elektromreže Srbije (EMS) AD Jelena Matejić.\nOna je za portal Energija Balkana rekla da ni EU ni Srbiji ne može biti interes ugrožavanje stabilnosti ovog strateški bitnog i jednog od glavnih stožera nacionalne bezbednosti svake države.\nPrema njenim rečima u slučaju energetske politike EU i Zelene agende ne smeju se zanemariti neki minimalni nacionalni interesi ispod kojih se ne može ići.\nOdgovarajući na pitanje koje mere EMS sprovodi u cilju smanjivanja mogućih rizika, Matejić je rekla da Elektromreža ulaže ogromna sredstva u modernizaciju svojih postrojenja, kao i u gradnju novih, kako bi se povećala pouzdanosti rada prenosnog i celokupnog elektroenergetskog sistema Srbije.\nTakođe se ulaganjem u znanja i veštine svojih stručnjaka trudi da parira izazovima koji su već pred nama, kao i onima koji se očekuju u bližoj i daljoj budućnosti, a vezani su za energetsku politiku na globalnom i lokalnom nivou.\n„Elektromreža Srbije, zajedno sa drugim državnim organima, radi na pronalaženju odgovarajućeg modela, koji će obezbediti ispunjavanje preuzetih međunarodnih obaveza Srbije, ali bez ugrožavanja integriteta elektroenergetskog sistema, kao i sigurnosti u snabdevanju strujom naših građana i privrede“, istakla je ona.\nGovoreći o tome da li veliko interesovanju za izgradnju novih kapaciteta obnovljivih izvora energije u Srbiji zahteva i nove kapacitete za prenos struje visokog napona rekla je da pozicioniranje nekih od kapitalnih projekata EMS u regionima gde se očekuje intenzivna integracija obnovljivih izvora nije slučajnost.\nOvi projekti su, naglasila je Matejić, planirani tako da se dozvoli plasman što veće količine energije iz ovih izvora prema potrošačkim područjima.\n„Tako, na primer, projekat BeoGrid 2025 direktno povezuje oblast juznog Banata sa konzumom Beograda i Srema, dok će projekat izgradnje novog dvosistemskog dalekovoda 400 kV od TS Jagodina 4 do regiona Kostolca ustanoviti još jedan koridor za prenos električne energije ka potrošnji lociranoj u centralnoj Srbiji“, navela je ona.


Porezna uprava Federacije BiH : Poziv poreznim obveznicima\nponedjeljak, 02 Decembar 2019 19:01\nPorezna uprava Federacije BiH uputila je danas poreznim obveznicima poziv da do 31.12.2019. godine podnesu porezne prijave i plate porezne obaveze, u skladu sa zakonom.\nNa taj način neće biti izloženi riziku od izricanja kazni, i to za neplaćanje poreza na dobit do 100.000 KM, za nepodnošenje poreznih prijava do 100.000 KM, za neplaćanje doprinosa do 5.000 KM, kao ni riziku plaćanja kamate po stopi od 0,04 posto dnevno, odnosno na godišnjem nivou 14,6 posto.\nPorezna uprava želi djelovati preventivno, a ne represivno. Njen cilj je da svaki porezni obveznik ispunjava zakonom propisane obaveze, da ih dobrovoljno prijavi i plati, da prijavi svakog radnika i za svaku uslugu izda račun.\nNajbolji i najsigurniji način poslovanja je blagovremeno izvršavanje obaveza i poslovanje u skladu s poreznim i drugim važećim propisima.\nPlaćanjem poreznih obaveza poslodavac dobija zadovoljnog radnika koji može da ostvari svoja prava iz penzijskog i invalidskog, zdravstvenog i osiguranja za slučaj nezaposlenosti, a zadovoljni radnik daje najbolje rezultate, saopšteno je iz Porezne uprave Federacije BiH.


30.09.2021 u 19:22\n„Matijević” zatvara mlekaru „Dana”\nMlekara „Dana” u vlasništvu grupacije „Matijević” prestaje s radom, potvrdio je Zoran Matijević. „Mlekara trenutno prestaje s radom”, rekao je suvlasnik Industrije mesa „Matijević” za N1, ističući da problem postoji već nekoliko godina jer mlekara radi s gubicima. Radnicima će, ističe, biti ponuđeno angažovanje na drugom radnom mestu ili otpremnina – u zavisnosti za šta sami opredele. „Matijević agrar” u avgustu je postao većinski vlasnik kompanije „Mirotin grupe” iz Vrbasa u čijem sastavu posluju Mlekara „Dana” u okviru PP „Sava Kovačević”, poznata uljara „Banat” u Novoj Crnji i još nekoliko kompanija u oblasti agrara. Takođe, postoji i firma u Podgorici koja trguje na veliko osnovnim poljoprivrednim kulturama, ali i mesom i mesnim prerađevinama. Lokalna alternativa Vrbas\nMinistar poljoprivrede Srbije Branislav Nedimović izjavio je da je cena mleka u krizi, da se mora učiniti iskorak i da je zato Vlada Srbije donela odluku o povećanju premije sa 7 na 10 dinara za svaki litar mleka, što je povećanje od 40 odsto. Nedimović je za RTS je rekao da da svako ko ima bar tri krave može da ispuni uslove, bez ikakvih problema i da je samo potrebno da predaje mleko mlekarima da bi mogao da dobije premiju. Nedimović je istakao da uvoza mesa mesecima nema. „Šta mislite da bi cena mesa otišla sa 140 na 180, 190 dinara. U Karađorđevu je, pored Bačke Topole, cena 205 dinara”, rekao je Nedimović i naveo da je cena svinjskog mesa u EU 140, 150 dinara. Dodao je da berba kukuruza još nije gotova i da ćemo u odnosu na prethodnu godinu imati manje 20 do 23 odsto\n06.08.2021 u 16:51\nPremijerka Ana Brnabić razgovarala je danas sa predstavnicima proizvođača mleka u Srbiji o poteškoćama sa kojima se suočava sektor stočarstva usled povećanja cene žitarica na tržištu i nepromenjene cene sirovog mleka u poslednjih šest godina. Na sastanku, kojem je prisustvovao i ministar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Branislav Nedimović, istaknuto je da postoji nezainteresovanost otkupljivača i prerađivača mleka za povećanjem otkupne cene ovog proizvoda. Predstavnici Udruženja mlekara objasnili su da i pored značajnih subvencija države postoji potreba da se obezbedi minimalna zaštitna cena ovog strateškog proizvoda koja bi se periodično usklađivala. Navedeno je da je tokom pandemije došlo i do pada prodaje mleka i mlečnih proizvoda, što je rezultiralo zalihama kod\n16.07.2021 u 10:30\nOd jutros je zabranjen uvoz u Srbiju mleka robne marke „Pilos”, mlekare „MI 99” iz Gradačca, u Bosni i Hercegovini, i to zbog neodgovarajućeg kvaliteta, izjavio je ministar poljoprivrede Branislav Nedimović. „Na osnovu laboratorijskih analiza, utvrdili smo da kvalitet mleka nije odgovarajući i zabranili uvoz. Oni su ozbiljan izvoznik mleka u Srbiju i ono se nalazi najčešće u velikim trgovinskim lancima, neki dan je bila priča u Lidlu, a ja mislim da ga ima i u Merkatoru i nekim drugim trgovinama”, rekao je ministar gostujući na TV Prva, preneo je Tanjug. Dodao je da se zabrana uvoza ne odnosi samo na mleko već i na druge mlečne proizvode ovog proizvođača, a količine koje se već nalaze u našoj zemlji će se staviti pod zabranu prodaje. „Naša laboratorija je utvrdila da, naročito u\n26.06.2021 u 22:17\nProizvođači traže da se odredi minimalna cena mleka\nProizvođači mleka tvrde da su pred bankrotom jer se otkupna cena već šest godina ne menja i iznosi manje od 30 dinara za litar, dok je proizvođačka oko 56 dinara. Posle sastanka u Novom Sadu s predstavnicima nadležnih ministarstava i institucija, kao i nekih od najvećih industrijskih mlekara, oni su ponovili svoje zahteve i zatražili od vlade da hitno reaguje. Sanja Bugarski, predsednica Udruženja proizvođača mleka, koje je upozorilo na lošu situaciju u ovom sektoru, rekla je posle sastanka da je dobro da su se stvari pokrenule. Ona je nedavno rekla medijima da su proizvođači mleka finansijski propali jer otkupljivači šest godina isplaćuju istu otkupnu cenu mleka. Naglasila je da je prosečna proizvođačka cena litra mleka 56,60 dinara, a da je prosečna otkupna oko 30


Radovan Vlajkov i Miloš Simijonović postali „Veseli“\nBEOGRAD, 9. jun (Info cenrar).- Dvojica mladih reprezentitivaca Beograda, članovi reprezentacije Srbije, prvaka sveta, sa nedavnog Šampionata sveta u Detenhajmu Radovan Vlajkov (26) i Miloš Simijonović (28) postali su „Veseli“!\nPrešli su u redove trostrukog uzastopnog šampiona Austrije kluba „Veseli Damtehnik“ iz mesta Nojkirhen 47 km od Beča.\n– Uspostavli smo kontakt, preko društvenih mreža, sa reprezentativcem ovog kluba Kristofom Esmajerom, i predložio nam je da zaigramo za „Veseli“ koji ima velike ambicije i u Super ligi Austrije u novoj sezoni, ali i u Svetskom kupu i Ligi šampiona – otkrio je detalje Zrenjaninac Radovan Vlajkov koji je, između ostalog, 2016. bio pojedinačni vicešampion Srbije u kombinaciji.- Proveo sam nekoliko sjajnih sezona u Beogradu. Od 2014. kada sam prešao iz Banata, osvojio sam tri šampionske i kup titule, dva druga i jedno treće mesto u Svetskom kupu. Zahvaljujem se rukovodstvu Beograda na podršci, mnogo mi je značila u karijeri. Osetio sam, međutim, da mi treba promena, ponuda Austrijanaca je bila dobra, jer odlazim u klub koji će, takođe, igrati na međunarodnoj sceni i siguran sam de će mi ovo novo iskustvo pomoći da još više napredujem. Treniraću u Zrenjaninu na kuglani Banata, a vikendom ću putovati u Austriju.\nMiloš Simijonović je od 2012. u Beogradu, gde je došao iz Niš puta i u dresu najuspešnijeh srpskog kluba svih vremena osvojio je i dve državne titule pojedinačno – klasik (2010. i 2105.) jednu pojedinačno – kombinacija (2015), ali je i dva puta je bio bronzani pojednačno – klasik (2013. i 2017).\n– Osvojio sam sa ekipom Beograda sve što je moglo na domaćoj sceni, zahvaljujem se na poverenju i podršci čelnicima kluba i treneru, ali je došlo je do malog zasićenja. U novom klubu su novi ljudi, nova je i kuglana, a i novi izazove i motivi i nadam se da će biti i vrhunskih rezultata – objasnio je razloge prelaska Simijonović.- Imaćemo zadovoljstvo i da igramo na stazama koje su prebačene u Austriju posle Šampionata sveta u Špajherzdorfu 2015. kada sam bio član reprezentacije Srbije, kao i Vlajkov, koja je osvojila svetsku titulu. Uslovi u „Veselom“ su odlični, jedino će biti naporna putovanja. Treniraću u Kragujevcu, to je najbliže Jagodini gde živim. Bilo bi lepo da moj grad dobije savremenu kuglanu, sada kada je ženska ekipa Jagodine došla u Super ligu Srbije.\n„Veseli“ je u Detenhajmu imao reprezentativca Kristofa Esmajera. Na širem spisku reprezentativaca Austrije su i Vendl i naše gore list Saša Igumanović, a lane su im igru nosila dva Čeha Nemec i Holakovski. Završili su Super ligu Austrije sa dva boda više od Fojt Sent Peltena, uz 14 pobeda, dva nerešena rezultata i dva poraza.\nOd osnivanja 1961. „Veseli“ je, uz poslednje tri uzastopne titule, bio vicešampion Austrije 2009. i 2013. Na međunarodnom planu najveći uspeh je treće mesto u Evropa kupu u Apatinu 2014. Prošle godne su u Bozenu u Italiji na Svetskom kupu bili deveti i nisu se kvalifikovali za Ligu šampiona.\nPredstavljanje pojačanja Radovana Vlajkova i Miloša Simijonović je 17. juna u Nojkirhenu.


Zvornik ima sve uslove da dobije status grada – Zvornik Danas\nNaslovna/naslovna/Zvornik ima sve uslove da dobije status grada\nZvornik ima sve uslove da dobije status grada\nOpština Zvornik ima sve implementirane mehanizme, primjere dobre prakse bazirane na održivom razvoju, a sljedeća stepenica za ovu opštinu je dobijanje statusa grada, navedeno je u obrazloženju Nacrta zakona o Gradu Zvornik koji je danas razmatran u Narodnoj skupštini Republike Srpske.\nObrazlažući Nacrt zakona o Gradu Zvornik ministar uprave i lokalne samouprave Republike Srpske Lejla Rešić rekla je da organi opštine Zvornik smatraju da postoje svi zakonom predviđeni uslovi da se ovoj lokalnoj zajednici zakonom dodijeli status grada.\n„Povod za donošenje Odluke o pokretanju inicijative da se opštini Zvornik dodijeli status grada bili su rezultati popisa stanovništva iz 2013. godine, koji su pokazali da opština Zvornik ima veći broj stanovnika od svih drugih opština i jednog grada u Republici Srpskoj“, rekla je Rešićeva.\nPrema njenim riječima, tome treba dodati i činjenicu da je opština Zvornik razvijena lokalna zajednica koja ima društveni, ekonomski, fiskalni i upravni potencijal, sposobnost izgradnje, razvoja i održavanja infrastrukture, te mogućnost pružanja drugih lokalnih usluga u geografski i prostorno zaokruženoj cjelini koja je definisana u Prostornom planu Republike Srpske kao subregionalni centar.\n„Dobijanjem statusa grada razvoj Zvornika bio bi usmjeren ka usavršavanju, konstantnom napretku i rezultirao bi ka poboljšanju sveukupnog ekonomskog i društvenog položaja građana opštine, regije i Republike Srpske“, rekla je Rešićeva.\nPopodnevni dio sjednice biće nastavljen diskusijom o Nacrtu zakona o Gradu Zvornik.\ngrad lejla resic narodna skupština rs top zvornik\nSaobraćajne nezgode godišnje koštaju 170 miliona KM\nPAO BORAC: Erić odveo Drinu u četvrtfinale Kupa RS (foto)


Kapitalizam bez bankrotstva je kao religija bez pakla - Miša Brkić - Peščanik\nKapitalizam bez bankrotstva je kao religija bez pakla\nDa li pad svetskog finansijskog sistema ima efekat pada Berlinskog zida? Ili, konkretnije rečeno, da li će se nepunih 20 godina posle pada komunizma srušiti i kapitalizam?\nPosmatrano iz oktobarske perspektive (2008. godine) čini se preteranim likovanje antiglobalista da je kapitalizam definitivno mrtav, iako je činjenica da se sistem privatne svojine, konkurencije i slobodnog tržišta ozbiljno zaljuljao. Svest o hitnosti rekonfiguracije (preoblikovanja) kapitalizma, ali ne i njegovo slanje “na smetlište istorije“, već je pretočena u praksu dogovorom na samitu u Kemp Dejvidu odlazećeg američkog predsednika Džordža Buša, francuskog predsednika Nikole Sarkozija i predsednika Evropske komisije Žoze Manuel Barosa da se na seriji samita i sa ostalim svetskim liderima otvori dijalog o popravkama sistema (kapitalizma) čija se suština (recimo, promena svojinskih odnosa) ne dovodi u pitanje. Princip po kome bi se kapitalizam reformisao glasi: “svi za jednog, jedan za sve“.\nFrancuski predsednik pripada uskom krugu “prvih petlova“ među svetskim liderima koji je otvorio polemiku o preoblikovanju kapitalizma izjavom “da kapitalizam mora da se reformiše“: “Uveren sam da je problem duboko ukorenjen i da treba da od nule ponovo izgradimo celi svetski finansijski i monetarni sistem. Ideja o apsolutnoj moći tržišta koje ne treba obuzdavati nikakvim pravilom i bilo kakvom političkom intervencijom bila je luda ideja, kao i ideja da je tržište uvek u pravu. Kriza otvora vrata većoj intervenciji države u finansijski sistem, kako na nacionalnom tako i na svetskom nivou”. U dijalog se uključilo i rukovodstvo Međunarodnog monetarnog fonda koje je ocenilo da globalna finansijska kriza ima “sistemski karakter”.\nSarkozi je u Kemp Dejvid doneo novi “Breton Vuds“, odnosno plan reforme svetskog finansijskog sistema (kakav je napravljen 1944. godine u Breton Vudsu) o kome su vođi Evropske unije dva dana ranije raspravljali u Briselu, zahtevajući hitne i strateške korake za nadzor i udaranje novih temelja teško poljuljanom svetskom finansijskom sistemu kako bi se povratila stabilnost svetske privrede i zaustavila panika na berzama. “Ceo sistem mora se postaviti na nove temelje, a posebno se moraju ukloniti ’finansijski rajevi’ koji su do sada bili izvan domašaja regularnih privreda i država“, rečenica je s kojom je Sarkozi krenuo na razgovor sa Bušom. Francuski predsednik odneo je u SAD i evropsku podršku za svoju ideju sazivanje Grupe 8 najuticajnijih država i zemalja privreda u usponu (Kina, Indija, Brazil, Meksiko i Južna Afrika) s ciljem da se potpuno preustroje svetski finansijski poredak i institucije.\nEvropljani smatraju da buduće mere ne znače samo spasavanje finansijskog sistema u krizi, već i uspostavljanje “moralnijeg” ekonomsko-finansijskog poretka, koji će počivati na proizvodnji, a ne na finansijskoj spekulaciji.\nŠta znači “moralniji“ objasnila je šefica nemačke vlade Angela Merkel u govoru pred Bundestagom obrazlažući nužnost usvajanja paketa pomoći bankama u visini od oko 500 milijardi evra: “Mere Vlade imaju za cilj humanizaciju tržišne privrede. I dalje postoji opasnost po stabilnost finansijskog tžišta, ali država preuzima oštre mere da bi se očuvale strukture za humanu tržišnu privredu”.\nOčekivalo se da Amerikanci budu “tvrđi orah“ kada je reč o “humanizaciji tržišne privrede“, jer su se sve do sada opirali preuređenju svetskog finansijskog sistema, insistirajući na potpuno liberalnom tržištu i deregulaciji svetskih finansijskih mehanizama i tokova.\nSlom tržišta hipotekarnih kredita, a zatim i većeg dela finansijskog tržišta, što je poreske obveznike koštalo 700 milijardi dolara, naterao je Džordža Buša da ponudi Sjedinjene Američke Države kao domaćina serije tih samita, uz rečenicu “veoma je važno da radimo zajedno, jer nas je sve pogodila ova kriza”. I evropski premijer Baroso pozvao je “na brzu zajedničku akciju, upozoravajući da je potreban novi svetski finansijski poredak“. S obzirom na pandemiju sloma banaka i nestašice kapitala, takva serija skupova o preoblikovanju svetskog finansijskog sistema (odnosno kapitalizma) mogla bi biti održana i pod okriljem Ujedinjenih nacija, a generalni sekretar UN Ban Ki Mun već je ponudio Sarkoziju sedište te organizacije u Njujorku.\nIako takvom skupu sigurno neće prisustvovati, neki političari svojim izjavama već su doprineli otvaranju globalnog dijaloga o sudbini kapitalizma. Republikanski senator Džim Baning iz Kentakija, na primer, izjavio je polovinom septembra da je “slobodno tržište mrtvo u Americi” i da će se antikriznim merama koje je predložila Bušova administracija “uvesti socijalizam u Americi”. A Brajan Mur, predsednički kandidat socijalista-marksista na izborima u SAD, izjavio je kako će “najavljena nacionalizacija AIG (Amerikan internešnel grup) doprineti socijalističkoj stvari“. Namera američke države da na spasavanje AIG potroši milijarde dolara i preuzme kontrolu nad 79,9 odsto aktive te kompanije naterala je liberalne ekonomiste da se zapitaju “da li se u USA budi USSA“ (Sovjetska Socijalitička Unija Amerike). Ova odluka administracije predsednika Buša nezabeležena je u američkoj istoriji. Pamte se retki primeri, poput osnivanja javnog preduzeća železnica Amtrak 1971. godine ili nacionalizacije elektrodistribucije u Tenesiju 1939. godine, u okviru napora Ruzveltove administracije za izlazak iz “velike depresije“.\nSadašnja recesija počela je krizom na hipotekarnom tržištu SAD sa takozvanim toksičnim zajmovima. Na početku krize zbog pada cena nekretnina, mnoge banke bile su prinuđene da otpišu dugove od više milijardi dolara, a neke su bankrotirale ili su ih spasli vlada ili konkurenti preuzimanjem. Početkom 2008. godine američka vlada intervenisala je kako bi spasila banku “Ber Sterns“, u septembru je morala da preuzme hipotekarne kompanije “Fani Me“ i “Fredi Mak“ da bi ih spasla, zatim je uskočila da pomogne vodećoj osiguravajućoj kući AIG, a u međuvremenu je bankrotirala “Liman Braders“, četvrta najveća banka u SAD, da bi brzom prodajom vodećoj banci “Benk of Amerika” bila spasena banka “Meril Linč”. Zatim je bankrotirala “Vašington mjučual“ još jedna od najvećih američkih banaka, a federalne vlasti zaplenile su njenu imovinu i za gotovo dve milijarde dolare prodale je “JP Morganu“.\nKrajem septembra na panel diskusiji na Njujorškoj berzi hartija od vrednosti predsednica Federalnog osiguranja banaka (FDIC) Šejla Beir izjavila je da će u bankrotstvo morati da odu i druge američke banke, pošto finansijska kriza ni izdaleka nije završena. Slom banaka ugrozio je poverenje u bankarski sistem, zbog čega su one prestale da pozajmljuju novac, kako jedne drugima, tako i kompanijama i građanima. Cene nekretnina su u julu skliznile za 16,3 odsto u odnosu na jul 2007. godine, krajem leta pooštreni su kreditni uslovi što je dovelo do pada prodaje Forda, Tojote i Krajslera za više od 30 odsto. Amerikanci su počeli manje da troše i nisu bili u mogućnosti da otplaćuju sve kredite, pa je Sitigrup tada predvidela da će u trećem kvartalu 2008. imati kreditne gubitke od 10 milijardi dolara. U septembru je ukinuto 159.000 radnih mesta, stopa nezaposlenosti iznosila je 6,1 odsto, indeks proizvodne aktivnosti bio je najniži od 2000. godine, a visoki analitičar budžeta američkog Kongresa Piter Orzag saopštio je da je za 15 meseci penzioni fond SAD izgubio 2000 milijardi dolara.\nSve propuste u regulaciji i kontroli države, američki predsednik Džordž Buš odlučio je da pokrije brzim reagovanjem kroz klasični državni intervencionizam. Posle mnogo parlamentarnog natezanja i strateških polemika o prirodi mera za prevazilaženje krize, američki Kongres usvojio je paket državne pomoći finansijskim institucijama od 700 milijardi dolara. Da bi se shvatile razmere paketa odmah je izračunato da toliko vredi imovina 12 bogataša tipa Bila Gejtsa, ili da je to bruto proizvod Holandije, a računica Kongresa pokazala je da će svaki stanovnik SAD učestvovati u zaustavljanju krize sa 2300 dolara.\nTim novcem vlada će od finansijskih institucija koje su u krizi otkupiti “kontaminirane“ hipotekarne kredite i drugu obezvređenu imovinu i time ih podstaći da novac pozajmljuju firmama i građanima, umesto da čuvaju sredstva zbog teške situacije u kojoj se nalaze.\nSaniranje novcem poreskih obveznika privatnih kompanije koje su se hazarderski “igrale“ na tržištu kako bi zaradile basnoslovno bogatstvo, a zatim sve izgubile, mnogi su u Sjedinjenim Državama ali i širom sveta doživeli kao neverovatno drsko mešanje države u tržišne poslove.\nBranko Terzić konsultant za energetiku u finansijskoj firmi “Dilojt servisiz” pokušao je da objasni mehanizam funkcionisanja američkog finansijskog sistema za koji kaže da je složen i da se oslanja na regulatorne mere na federalnom i državnom nivou. On je to pokazao na primeru dve poludržavne agencije “Fredi Mek” i “Feni Mej” koje su imale jedinstven status i čija je prava utvrdio Kongres, bile su privatno finasirane, ali su se podrazumevale državne garancije. Kada je kriza izbila, administracija se odazvala svojoj obavezi u spasavanju ove dve velike hipotekarne kompanije, kaže Terzić i dodaje da “generalno posmatrano privatne firme i kapital obično bankrotiraju, pa se zatim reorganizuju uz podršku novih investitora“. “Ovog puta, međutim, zbog veličine firmi i mogućih posledica po finansijsku situaciju u zemlji i širom sveta, federalne vlasti su preduzele akciju pošto su te firme i njihova delatnost isuviše važni da bi se dozvolilo da one propadnu“, objasnio je Terzić.\nZa takav model nema razumevanje Danijel Mičel, ekonomista Instituta Kejto u Vašingtonu i glavni savetnik republikanskih članova Kongresa koji su se protivili spasavanju američkog finansijskog sektora državnom intervencijom. On je za Glas Amerike (VOA) ocenio da je američka vlada kriva za finansijske teškoće, jer je vodila politiku niskih kamata i tolerisala korupcionaške subvencije hipotekarnih banaka. Veliki broj ljudi na Vol stritu bio je vrlo srećan dok su mogli da se prave milioni, a sada traže da ih poreski obveznici izbave iz nevolje, kaže Mičel koji smatra da bi korekciju novčanih tržišta trebalo prepustiti zakonima ponude i potražnje, jer “kapitalizam bez bankrotstva je kao religija bez pakla”. “Bankarske krize događaju se svuda u svetu. Kada god države dopuste tržištu da samo deluje, teškoće traju mnogo kraće, a privrede iz njih izlaze znatno ojačane. Američka ekonomska kriza trajaće duže i biće bolnija nego što bi bila bez najnovije mere američke vlade”, ocenio je Mičel.\nKao što se i očekivalo, kriza se vrlo brzo prelila i osetila na finansijskim tržištima u Evropi, na Dalekom istoku, Rusiji i među siromašnim zemljama.\nZa saniranje krize vlade država Evropske unije obezbedile su oko 2000 milijardi dolara koje će potrošiti za garancije bankarskih kredita i druge hitne potrebe. Samo Nemačka predviđa da u sistem ubaci 500 milijardi eura: da pozajmi bankama do 400 milijardi eura, oko 80 milijardi eura namenjeno je rekapitalizaciji banaka i (ako bude potrebno) kupovini rizične imovine, a na bankarske garacije otići će preostalih 20 milijardi. A francuska vlada odobrila je 360 milijardi eura (491 milijardu dolara) vredan plan za spasavanje i zaštitu banaka od kolapsa i deblokiranje zapušenih kreditnih tržišta.\nU regionu jugoistočne Evrope globalna finansijska kriza posmatrana je do pre neki dan sa bezbedne udaljenosti. Većina država i njihovih vlada ponašala se “mirno i dostojanstveno“ jer su im procene govorile da će svetski “finansijski cunami“ stići na zapadni Balkan kao osvežavajući povetarac, mada su indeksi na berzama danima bili “u crvenom“.\nIz nekih međunarodnih i domaćih institucija i organizacija nisu, međutim, stizale previše ohrabrujuće poruke. Evropska banka za obnovu i razvoj ocenila je, na primer, da će se fi nansijska kriza odraziti na postkomunističke zemlje Evrope, najpre preko usporavanja izvoza na zapadna tržišta, a zatim i otežanim pristupom međunarodnim fi nansijskim tržištima i njegovim fondovima. A MMF je u polugodišnjem izveštaju istakao da bi “svetska fi nansijska kriza mogla da dovede do problema u evropskim zemljama sa visokim privrednim rastom, među kojima je i Srbija“. Analize mogućih uticaja, bar zvanično, pravile su se u Hrvatskoj, Srbiji i Crnoj Gori. U Hrvatskoj je, na primer, objavljen podatak da je globalna kreditna kriza i slaba likvidnost bankarskog sektora dovela do smanjenja investicija u gradnju poslovnih tornjeva i prvoklasnih kancelarija. Konsultantska fi rma za nekretnine King Sturge procenila je da će ove godine na hrvatsko tržište ući manje od 50.000 metara kvadratnih novih kancelarija u odnosu na 170.000 kvadrata novogradnje u 2007. godini. Globalna fi nansijska kriza naterala je institucionalne ulagače (AZ penzijski fond, brokersku kuću Auktor, Erste invest, PBZ Invest i PBZ penzijski fond) da, uprkos ponudi koja je niža od fundamentalne vrednosti, prihvate ponudu mađarske naftne kompanije MOL i prodaju akcije hrvatske naftne fi rme INA. I u Srbiji je zabeleženo nekoliko slučajeva odlaganja poslovnih poteza zbog svetske fi nansijske krize. Fond Salford saopštio je da se odlučio za odlaganje prodaje proizvođača vode i bezalkoholnih pića “Knjaz Miloš” na neodređeno vreme zbog krize na svetskom fi nansijskom tržištu. I preduzeće “Stara planina” produžilo je rok za dostavljanje ponuda na tender za suinvestitora za turistički kompleks “Jabučko ravnište”, na Staroj planini, zbog svetske finansijske krize.\nEksperti ipak upozoravaju da nije baš sve tako ružičasto kao što predstavljaju zvaničnici vlasti. Goran Nikolić, saradnik Prirvredne komore Srbije smatra da je ključni razlog koji je doveo do slabljenja kursa dinara smanjenje svetske likvidnosti, manjak kapitala i manje mogućnosti domaćih preduzeća da dobiju kredite iz inostranstva. A saradnici beogradskog Ekonomskog instituta upozoravaju da će svetska fi nansijska kriza uticati na rast kamata i usporavanje privrednog rasta u Srbiji. S druge strane, potpredsednik Vlade za evropske integracije Božidar Đelić izjavio je da “u otežanim okolnostima za svetsku privredu postoje velike mogućnosti za Srbiju da privuče investitore kojima je sada teže da posluju u određenim zemljama i da zato mi imamo šansu da ojačamo u ovim momentima“. I još jedan potpredsednik Vlade, Mlađan Dinkić, koji je i ministar ekonomije tvrdi da će Srbija “prvi put posle dugog vremena iz globalnih kretanja imati kolateralnu korist“. A guverner centralne banke Radovan Jelašić izjavio je da je Srbija na zasedanju skupštine MMF dobila pohvale za svoju monetarnu politiku i fi nansijski sistem. A onda ništa više nije izgledalo tako ružičasto, iako se udvorička kolumnistička poezija i dalje trudila da stanje prikaže lepšim nego što jeste.\nPrvo je Rojtersova analiza ekonomskih prilika u zemljama zapadnog Balkana pokazala da bi manje balkanske zemlje mogle da prebrode posledice fi nansijske krize samo uz savet Međunarodnog monetarnog fonda, a Srbiji i Hrvatskoj mogla bi biti potrebna i sredstva. “Srbija mi se ne čini ranjivijom od Rumunije ili Turske”, izjavio je Tim Eš iz Rojal bank of Skotland. Eš je dodao da će Srbija možda morati da koriguje kurs i ocenio da bi imala koristi od podrške MMF platnom bilansu, ili od “stendbaj” kredita. Zatim je Beogradska berza uvela pravilo po kome je smanjen raspon dozvoljenog dnevnog pada i rasta akcija, takozvane zone fl uktuacije. Maksimalan pad vrednosti akcije sa A liste Beogradske berze biće osam odsto (do sada je bio 10 odsto), a na vanberzanskom tržištu akcija moći će da pojeftini do 12 odsto (do sada je bio 20 odsto). Potom je Narodna banka odlučila da ukine obaveznu rezervu koja se u centralnu banku polaže za pozajmice iz inostranstva i to retroaktivno od 1. oktobra. Guverner Radovan Jelašić objasnio je da je takva mera doneta zbog otežanih uslova za dobijanje kredita u inostranstvu zbog krize na svetskom fi nansijskom tržištu. I predstavnici investicionih fondova u Srbiji ocenili su da su likvidnost i gubitak poverenja ulagača najveći problemi koji su ih pogodili zbog svetske fi nansijske krize i zatražili od države da formira interventni fond od oko 10 miliona evra koji bi im omogućio da odmah odgovore na zatheve ulagača za isplate i povrate poverenje.\n“Vrednost imovine kojom upravljaju investicioni fondovi smanjena je sa 63 miliona eura u oktobru prošle godine na trenutnih 27 miliona eura”, naveli su predstavnici fondova. Javnost je ostala uskraćena za informaciju sa sastanka Udruženja banaka sa članovima radne grupe Vlade za praćenje uticaja svetske fi nansijske krize na srpsku ekonomiju. Posle početka sastanka novinari su zamoljeni da ga napuste iako su bili uredno pozvani da prisustvuju skupu.\nI na kraju, kad su u beogradskim bankama svi sefovi već bili zakupljeni (da bi bivše štediše u njih smestile svoju ušteđevinu) i s nepotrebno velikim zakašnjenjem oglasila se i Vlada Srbije. Premijer Mirko Cvetković saopštio je da će država Srbija na predlog Evropske komisije povećati garanciju za štednju sa 3000 na 50.000 eura po jednom ulogu i privremeno ukinuti porez na kamatu za štedne uloge. Država je privremeno, do 2012. godine, ukinula i porez na kapitalnu dobit i porez na prenos apsolutnih prava u trgovini hartijama od vrednosti. Iako se globalna finansijska kriza za sada nije prelila u Srbiju, država planira da u budžetu za 2009. godinu predvidi sredstva za održavanje stabilnosti bankarskog sistema, ako se kriza nastavi i produbi. Da li je u Srbiji ugrožen kapitalizam i treba li ga rekonfi gurisati zajedno sa UNMIK-om? Za sada je važnije preoblikovati UNMIK, kapitalizam može još da čeka.\nHelsinška povelja, septembar-oktobar 2008.


Laguna - Bukmarker - Izložba „Svet Terija Pračeta“ otvara svoja vrata u Salizburiju - Knjige o kojima se priča\nSvi ljubitelji Terija Pračeta biće obradovani vešću da će sledeće nedelje, u Salizburiju biti otvorena izložba posvećena ovom autoru pod nazivom „Svet Terija Pračeta“.\nPrvi put u istoriji ovog muzeja postavljena je ovako velika izložba, izložba koja govori o životu ser Terija Pračeta i pruža uvid u život čoveka koji je stvorio neke od najtrajnijih i najpopularnijih likova iz sveta fanstastike.\n„Globalni uspeh njegovih dela, kao i prevelika naklonost prema Teriju tokom njegovog života, ali i nakon njegove smrti, naglašavaju značaj ove izložbe. Teri je za sobom ostavio toliko reči, a ova izložba će nam omogućiti uvid u lik i delo tvorca tih reči“, rekao je Rob Vilkins, Prečetov menadžer i čovek koji je zadužen za njegovu ostavštinu.\nIzložba, na kojoj će biti i dosta fotografija, posetiocima će pružiti priliku da vide rad Džoša Kirbija, čoveka koji je bio prvi ilustrator Disksveta. Teri je govorio: „Ja sam samo izmislio Disksvet, ali Džoš ga je stvorio“. Ilustracije Džoša Kirbija i kasnije Pola Kirbija su pomogle da Terijev svet fantazije oživi, kao i likovi Disksveta, ohrabrujući čitaoce da uzmu knjige u ruke, privučeni njihovim interesantnim koricama.\n„Oduševljeni smo ovim jedinstvenim uvidom u Terijev svet. Ova izložba je napravljena zahvaljujući Polovoj viziji Terijevog fascinantnog rada. Čitaoci, oni koji su odavno tu, kao i oni novi, dobiće uvid u Terijeve kreativne napore i celu njegovu karijeru, ali i saznanja o njegovom životu daleko od tastature“, rekao je Vilkins.\nGlavna atrakcija izložbe biće replika Terijevog radnog prostora u prirodnoj veličini. Ta kancelarija je poznat kao „Kapela“, mesto gde je toliko njegovih knjiga dobilo život. Za posetioce će ovo biti prilika koja se dobija jednom u životu – priliku da upoznaju radni prostor Terija Pračeta, kao i predmete kojima je odlučio da se u tom prostoru okruži.\nPračet se 1993. preselio u mesto blizu Salizburija koje je opisivao kao „Apokaliptični majur“. Njegove simpatije prema dolini u kojoj je živeo su upadljive u njegovim knjigama: dok je stvarao likove i priče, pogotovo novele o Tifani Ejking koristio se ličnim iskustvima.\nIzložba će trajati od 16. septembra do 13. januara.


BEOGRAD - Prilikom ozvaničenja saradnje između MUP-a i Fudbalskog saveza Srbije, prvi čovek srpskog fudbala Tomislav Karadžić osvrnuo se na incident kada je napadnut mladi fudbaler Partizana Kompletan tekst\nNOVO MESTO - Košarkaši Radničkog izgubili su u Novom Mestu od ekipe domaće Krke sa 73:69 (21:29, 16:15, 12:13, 24:12), u utakmici 25. kola regionalne Jadranske lige. Kompletan tekst\nBEOGRAD - Selektor fudbaske reprezentacije Gane Goran Stevanović nije otputovao iz Beograda u tu afričku zemlju zbog problema sa pasošem. Kompletan tekst\nVALJEVO - U Valjevu će se od 16. do 18. marta 2012. godine odigrati Prvi memorijalni košarkaški turnir "Luka Stančić", saopštili su organizatori. Kompletan tekst\nNOVI PAZAR - Službenici policijske uprave u Novom Pazaru snimaće u sredu fudbalsku utakmicu FK Novi Pazar i FK Vojvodina iz Novog Sada, saopštio je MUP Srbije. Kompletan tekst\nINDIJAN VELS - Najbolji teniser sveta Novak Đoković plasirao se u osminu finala turnira masters serije u Indijan Velsu pošto je u 3. kolu savladao Južnoafrikanca Kevina Andersona sa 2:0 u setovima - 6:2, 6:3. Kompletan tekst\nBEOGRAD - Fudbaler Partizana Lazar Marković izjavio je danas da incident koji se dogodio nakon meča protiv užičke Slobode neće uticati na njegov rad i dodao da ima podršku