Danas počinje slamanje Republike Srpske: U Banjaluku dolaze i destruktivne grupe iz Federacije BiH i Hrvatske | WebTribune\nHome U FOKUSU Danas počinje slamanje Republike Srpske: U Banjaluku dolaze i destruktivne grupe iz Federacije BiH i Hrvatske\nProšle subote, na otvaranju džamije Ferhadije, bilo je oko 1.000 policajaca. To dovoljno govori da je u Banjaluci mnogo veća tenzija unutar srpskog nacionalnog korpusa, nego u odnosu prema Bošnjacima.\nOtvaranje Ferhadije prošlo je mirno i dostojanstveno. Za subotnje srpske skupove, međutim, niko ne sme da se kladi da će proteći mirno.\n– Imamo informacije o dolasku određenih grupa iz Federacije BiH i Hrvatske, sa namerom da izazovu sukobe ili napad na institucije – potvrdio je ministar unutrašnjih poslova Srpske Dragan Lukač.\nOpozicija će se okupiti u parku “Mladen Stojanović”, nedaleko od zgrade Vlade Srpske. Vlast je zakazala miting na Trgu Krajine, u blizini Palate Republike. MUP je i jednima i drugima zabranio da šetaju po gradu. Do zaključenja ovog broja “Vesti” obe strane su i dalje bile opredeljene za održavanje mitinga, s tim što je iz redova vladajućih ponovo stigla poruka da su spremni da otkažu svoj skup, ako i opozicija uradi isto.\nPozvali su se na poruke patrijarha srpskog Irineja koji je apelovao na političare u Republici Srpskoj da odustanu od zborovanja i masovnih okupljanja i zamolio ih da rešenje za sve nesuglasice, probleme i sukobe traže u bratskim razgovorima u institucijama Srpske.\nOpozicija, međutim, ne haje mnogo za ovaj poziv jer Irineja odavno smatra “privatnim patrijarhom Milorada Dodika”.\n– Ne može se zaboraviti patrijarhovo otvoreno učešće u predizbornoj kampanji Milorada Dodika 2014. godine – rekao je potpredsednik SDS-a Ognjen Tadić.\nNa mitingu koji organizuje vladajuća koalicija predsednik Srpske Milorad Dodik očekuje oko 30.000 ljudi. Bezbednosne službe, međutim, procenjuju da na oba skupa zajedno neće doći više od 20.000 osoba, pored ostalog i zbog loše vremenske prognoze.\nInače, i jedna i druga strana danima mobilišu svoje simpatizere i članstvo iz drugih gradova da dođu u Banjaluku. Ima tu pretnji i ucena, pogotovo u administraciji gde se zapošljavalo najviše preko partijskih linija. Zbog toga mnogi tvrde da će oba mitinga biti skupovi za zaposlene i zadovoljne, a ne za nezadovoljne i obespravljene građane.\nNaši sagovornici tvrde da informacije koje su plasirali pojedini mediji o dolasku ekstremista iz Srbije i FBiH u Banjaluku nisu tačne. Izvori “Vesti” ukazuju da postoje druge, mnogo ozbiljnije grupe koje bi mogle da naprave incidente.\nNavodno su povezane sa stranim obaveštajnim službama koje žele da izazovu nestabilnost u Srpskoj i oslabe Banjaluku uoči bitnih procesa za budućnost cele BiH.


Granični prijelaz Restelica-Strezimir godinama nefunkcionalan – Radio Gora\nGranični prijelaz Restelica-Strezimir godinama nefunkcionalan\nZa mještane planinskih sela i naselja na Kosovu, kojima je na neki način ograničeno kretanje posebno u zimskim mesecima, zbog obilnih padavina ili loše infrastrukture, veoma je važno da imaju neku “prečicu”, radi lakšeg snabdevanja neophodnim namirnicama, završavanja drugih obaveza, ili jednostavno zbog rodbinskih veza.\nU opštini Dragaš, koji broji 36 sela i naselja prema poslednjem popisu stanovništva 2011. godine, živi blizu 34 hiljade stanovnika. Njihovo je kretanje znatno ograničeno upravo zbog planinskih uslova u kojima žive. Nekada je, sjećaju se oni, kretanje bilo mnogo veće, jer su intenzivno koristili obližnji kosovsko-makedonski granični prijelaz Restelica–Strezimir.\nPoslednji put je ovaj privremeni granični prelaz bio otvoren avgusta prošle godine, i to samo na dva dana, kada su zainteresovani mogli da iskoriste ovu mogućnost.\nNakon višegodišnje “pauze”, ovaj je granični prijelaz otvoren zvanično avgusta 2003. godine, kada je planirano da bude u funkciji od aprila do novembra meseca, svakoga dana od 7 do 19 sati. Tada je administracija UNMIK-a postigla dogovor sa makedonskim vlastima da se mještanima 30 pograničnih sela sa obe strane granice izdaju posebne propusnice, međutim, on do danas nije realizovan.\nŠtaviše, kosovska policija se nakon nekoliko godina povukla sa ovog graničnog prelaza, a makedonska policija je istu odluku donela 2012. godine.\nSabidin Ćufta, koji je obavljao fukciju potpredsjednika opštine Dragaš u vreme kada je ponovno funkcionisanje ovog graničnog prelaza bilo aktuelno kaže da je njegovim zatvaranjem blokirana komunikacija pre svega između mještana kosovskih i makedonskih naselja i da to nije u interesu dveju država.\nS druge strane, Šerif Aga, aktuelni potpredsednik opštine kaže da se novac za asfaltiranje puta prema granici sa Makedonijom redovno izdvaja.\n“Ostalo nam je još nekoliko kilometara do granice, a najveći dio smo već uradili. Nama je potreban ovaj prijelaz, jer imamo na desetine naselja koja se pružaju duž granice, a u kojima živi naša zajednica”, objašnjava Aga.\nOn kaže da bi se funkcionalizacijom graničnog prelaza Restelica–Strazimir znatno skratio put za stanovnike dragaških sela i naselja prema Makedoniji, koji sada treba da pređu skoro 200, umesto svega 30 kilometara.\n“Ako ozbiljnije pogledamo na ovaj problem, onda je najveći interes stanovnika Kosova koji bi se povezali sa Makedonijom, pogotovo Prizrenski, Pećki i Đakovački region, kojima se udaljenost prema južnom dijelu Makedonije skraćuje za preko stotinu kilometara. Ovim putem bi se stvorili i uslovi za zapošljavanje stanovništva naše opštine. Tu je i razvoj trgovine na regionalnom nivou, saradnja oko nacionalnih parkova obeju država i još mnogo toga”, kaže Šerif Aga.\nOvaj granični prijelaz je u poslednjih nekoliko decenija više puta otvaran i zatvaran.\nNakon što je 1991. godine Makedonija proglasila nezavisnost, ovaj je granični prijelaz zatvoren, a samo 50 metara od granične linije stacionirani su vojnici UNPROFOR-a. Ovakvo stanje trajalo je do 1999. godine, kada je pokrenuta inicijativa mještana obližnjeg sela Restelica i žitelja Gore, kao i stanovnika koji su nastanjeni u pograničnom pojasu Makedonije, da se otvori ovaj prelaz.\nGranični prijelaz Restelica–Strezimir je funkcionisao samo godinu dana, od 2003. do 2004. godine, kao privremeni malogranični prijelaz, a u međuvremenu je Kosovo okončalo proces demarkacije granice sa Makedonijom, što je za posledicu imalo da podigniti granični objekat sa kosovske strane sada bude kilometar unutar makedonske teritorije.\nNa regionalnom putu Dragaš-Restelica, na 15-om kilometru iz Restelice prema Makedoniji nalazi se mjesto Sastav. Tu se spajaju Crnkamenska rijeka, koja izvire na Kosovu i Ćafa Kadis pritoka iz Albanije. Sa tog mjesta, pod imenom Radika, rijeka svoj tok nastavlja kroz Makedoniju. Granica Republike Kosova i Republike Makedonije je upravo na tom sastavu rijeka.\n’70-tih godina prošlog veka, vojnici bivše JNA su izgradili ovaj putni pravac, koji je godinama služio kosovskim i makedonskim građanima, a put je redovno održavan do 1991. godine. Ovaj se putni pravac, pre uspostavljanja zvaničnog graničnog prijelaza smatrao jednim od najznačajnijih puteva prizrensko-dragaškog regiona.\nGranični prijelaz Restelica–Strezimir još uvek u Agenciji za putnu infrastrukturu, iako nefukcionalan i dalje figurira kao zvaničan prelaz između Kosova i Makedonije. Mještani dragaškog regiona sa nestrpljenjem očekuju i završetak radova na putnoj infrastrukturi, odnosno asfaltiranja ovog putnog pravca, za šta godinama ulaže sredstva opština Dragaš. Nadaju se da će dugoročnim otvaranjem ovog graničnog prelaza ponovo otvoriti mogućnost ne samo češće komunikacije sa njihovim rođacima i prijateljima koji žive u makedonskom pograničnom pojasu, nego i otvaranje bolje perspektive, posebno za mlade.


Energyobserver - SRBIJA / DRUŠTVO / GRADJANI PARAĆINA POSTAVILI NA GRZI OBAVEŠTENJA DA INVESTITORI MHE NISU DOBRODOŠLI\nSRBIJA / DRUŠTVO / GRADJANI PARAĆINA POSTAVILI NA GRZI OBAVEŠTENJA DA INVESTITORI MHE NISU DOBRODOŠLI\nČlanovi Grupe gradjana "Odbranimo Grzu" iz Paraćina organizovali su danas proteste i postavili table upozorenja na Grzi kojima obaveštavaju investitore malih hidroelektrana(MHE) da nisu dobrodošli.\nJedan od organizatora protesta i član grupe "Odbranimo Grzu" Zoran Kojadinović je izjavio da su dobili obaveštenje da će investitor danas započeti izgradnju MHE sečom šume, ali se investitor sa radnicima i gradjevinskim mašinama nije pojavio.\nKojadinović smatra da će gradjani uspeti da odbrane reku Grzu i poznato paraćinsko izletište od izgradnje MHE.\n"Mi ćemo gradjevinsku dozvolu da oborimo, a investitoru nova dozvola neće da se izda. Mi imamo čistu pravnu situaciju, a naša borba je urodila plodom", kazao je Kojadinović.\nOn navodi da su male hidroelektrane velika obmana i da je od 856 planiranih MHE u Srbiji za sada izgradjeno 90, a da je izdato 36 gradjevinskih dozvola.\n"Većinu je izgradio EPS, ali sada kreću privatni investitori kojima je 12 godina zagarantovan otkup električne energije. To znači da mi svi preko računa za struju plaćamo privilegovanim proizvodjačima. Mi ne možemo da za 3 odsto proizvedene struje preko MHE uništimo prirodu i da našoj deci ništa ne ostavimo", rekao je Kojadinović.\n"Ja bih zamolio investitore da dobro razmisle i da prave vetro parkove, solarne panele, da koriste bio masu, to ćemo da podržimo ali nikako da stavljaju reke u cevku, a cevku pod hipoteku i to gradjani da im plaćaju. To nećemo da im dozvolimo", izjavio je Kojadinović.\nKojadinović je dodao da će gradjani da se bore pravnim sredstvima protiv investitora i da sigurno neće da se "bacaju ispred mašina".\nNa protestu su bili i članovi Planinarskog kluba "Javorak" iz Paraćina, meštani Grze, gradjani Paraćina, a podršku su pružili i gradjani Jagodine i okolnih gradova.\nOko 5.000 gradjana Paraćina svojim potpisima je pokazalo da se protivi izgradnji MHE na Grzi jer smatraju da će se time uništiti živi svet u reci.\nOpština Paraćin je stala na stranu gradjana i od državnih organa zahteva poništavanje dozvola zbog propusta u izdavanju, dok investitor tvrdi da ima sve potrebne dozvole.\nProdukcija je deo projekta podrške javnom informisanju koji sufinansira Opština Paraćin. Izneti stavovi ne predstavljaju nužno zvaničan stav Opštine./ BETA.RS\n06.04.2019 · PARAĆIN / SRBIJA


Рубрика: Политика, Актуелно, Економија Аутор: Иван Нинић пута прочитано Датум: 30.08.2010 Одштампај\nSuđenje nekadašnjem generalnom direktoru JP Aerodrom „Nikola Tesla“ Bojanu Krištu zbog nezakonitog probijanja Programa poslovanja preduzeća za 2008. godinu\nkoji je usvojila Vlada Srbije biće nastavljeno 14. septembra u Privrednom sudu u Beogradu. Prema informacijama dobijenim iz ovog suda, suđenje Krištu je do sada odlagano dva puta i to prvi put 17. marta ove godine, pošto je sud od MUP-a zatražio da se provere podaci za optuženo lice, a drugi put 20. maja kada je predloženo saslušanje svedoka. Krištu se na teret stavlja privredni prestup iz člana 9. stav 1. i 2. Uredbe o načinu i kontroli obračuna i isplate zarada u javnim preduzećima („Sl.glasnik Republike Srbije“, br. 5/2006). A za prekršaj ovakve vrste zaprećene su isključivo novčane kazne za odgovorno lice, u ovom slučaju za Krišta od 5.000 do 200.000 dinara, a za pravno lice, odnosno JP Aerodrom „Nikola Tesla“ od 30.000 do 3.000.000 dinara.\nInače, prijava za privredni prestup protiv Bojana Krišta u svojstvu odgovornog lica i JP Aerodrom „Nikola Tesla“ u svojstvu pravnog lica, podneta je Drugom opštinskom javnom tužilaštvu u Beogradu 6. februara 2009. godine od strane Sektora za budžetsku inspekciju i reviziju Odeljenja budžetske kontrole Ministarstva finansija. Nakon toga tužilaštvo je Trgovinskom sudu u Beogradu 23. februara podnelo optužni predlog (optužnicu) protiv odgovornog lica Bojana Krišta i pravnog lica JP Aerodrom „Nikola Tesla“.\nAfera sa astronomskim isplatama menadžerskih bonusa u JP Aerodrom „Nikola Tesla“ u Beogradu izbila je u javnost krajem novembra 2008. godine. Svi mediji u Srbiji su svakodnevno izveštavali o tome kako je menadžment ovog preduzeća, pored visokih plata, sebi isplatio i stimulativne dodatke.\nKRIŠTO I DINKIĆ LAGALI I OBMANJIVALI JAVNOST\nNa uporno insistiranje narodnih poslanika u Narodnoj skupštini Republike Srbije, ministarka finansija Diana Dragutinović je bila primorana da Budžetskoj inspekciji izda nalog za hitnu i vanrednu kontrolu finansijskog poslovanja u JP Aerodrom „Nikola Tesla“.\nBojan Krišto je pod pritiskom medija i celokupne javnosti u Srbiji podneo ostavku na funkciju generalnog direktora i tada je između ostalog u pismu javnosti napisao: „Sa žaljenjem konstatujem da je deo naše javnosti bio obmanut pričom da se bilo šta na Aerodromu radilo protiv zakona. Sve je urađeno po zakonu, ali je i činjenica da su isplaćene nagrade za naše uslove značajne, zbog čega smo odlučili da vratimo u budžet Aerodroma sve što je isplaćeno (…)“ (Izvor: „B92“, 26. 11. 2008.).\nMinistar ekonomije i potpredsednik Vlade Srbije Mlađan Dinkić, čija stranka je inače predložila postavljenje Bojana Krišta na funkciju generalnog direktora, uporno je tada objašnjavao javnosti da Krišto „nije prekršio Program poslovanja JP Aerodrom „Nikola Tesla“ u pogledu odobrene isplate masa plata za 2008. godinu“ (Izvor: „Tanjug“, 30. 11. 2008.). To isto je tvrdio i Krišto u svom pismu upućenom javnosti, rekavši: „Sve dosadašnje isplate zaposlenima i menadžmentu su izvršene u skladu sa zakonom i u okviru predviđenog budžeta aerodroma odobrenog od strane Vlade Srbije“.\nMeđutim, uprkos ovim tvrdnjama i uveravanjima, Budžetska inspekcija Ministarstva finansija je izvršila kontrolu finansijskog poslovanja i isplatu zarada u JP Aerodrom „Nikola Tesla“ i utvrdila suprotno. Prema navodima iz dokumenta, odnosno zapisnika Ministarstva finansija (broj: 401-00-1353/2008-09), od 14. januara 2009. godine, koji nikada do sada javnosti nije obelodanjen, menadžment JP Aerodrom „Nikola Tesla“ je tokom 2008. godine kršio propise i „probio“ Program poslovanja preduzeća za 2008. godinu koji je usvojila Vlada Srbije.\n„STIMULISANJE“ KOŠTALO 8,6 MILIONA\nNaime, Krišto je po stupanju na funkciju generalnog direktora u više navrata kod Upravnog odbora preduzeća izdejstvovao promene unutrašnjeg Pravilnika o organizaciji i sistematizaciji poslova. Među ključnim promenama ovog akta našlo se mesto za mogućnost uvećane zarade menadžmenta preduzeća i to kroz: periodične stimulacije, godišnje stimulacije i stimulacije za uvećanje vrednosti preduzeća. Izmenama i dopunama pravilnika je utvrđeno da odluke o isplati sve tri vrste stimulacija, za radnika preduzeća, donosi neposredni rukovodilac (direktor delatnost), a za zaposlene u kabinetu generalnog direktora i menadžment preduzeća (10 direktora u menadžmentu) donosi generalni direktor.\nPrema novom pravilniku obračun zarada u JP Aerodrom „Nikola Tesla“ više ne vrši „Sektor finansijske operative“ u okviru „Delatnosti finansija“, već te poslove obavlja organizacioni delo preduzeća pod nazivom: „Kabinet generalnog direktora“. A u pogledu obračuna i visine zarada u JP Aerodrom „Nikola Tesla“ novim pravilnikom je propisano da zarada predstavlja „poslovnu tajnu“. Takva formulacija je u potpunosti apsurdna i nezakonita sa stanovišta ustavnog prava na informacije od javnog značaja, a posebno imajući u vidu da je reč o preduzeću koje je 100 odsto u državnom vlasništvu.\nPrilikom kontrole visine isplaćenih stimulacija Budžetska inspekcija je utvrdila da je Bojan Krišto primao mesečnu platu od 3.600 evra, ali da je nezavisno od toga, sam sebi, u februaru 2008. godine, isplatio 238.801 dinar bruto, kao akontaciju godišnje stimulacije. Prethodno je u ugovore u radu uneo klauzulu da se godišnja stimulacija može isplaćivati i akontativno u iznosima i rokovima koje utvrđuje generalni direktor, odnosno on lično. Potom je u mesecu martu sebi isplatio akontaciju godišnje stimulacije u visini od 188.824 dinara bruto. Krišto je sebi u mesecu aprilu isplatio stimulaciju od 205.933 dinara bruto, dok su direktori iz menadžmenta preduzeća dobili iznos od po 17.118 dinara bruto, a ostali zaposleni iznos od po 12.000 dinara neto.\nU mesecu junu direktor Krišto je sebi isplatio akontaciju godišnje stimulacije i to iznos od 600.077 dinara bruto, dok je 8 njegovih saradnika-direktora delatnosti, dobilo po 413.103 dinara bruto. Takođe, on u junu i julu 2008. godine uzima stimulaciju od po 174.986 dinara bruto, a u mesecu avgustu iznos od 174.580 dinara (bruto). Potom u mesecu septembru na ime akontacije stimulacije direktor Krišto svom menadžmentu (7 direktora i zamenik generalnog direktora) odobrava ukupnu isplatu od 3,5 miliona dinara bruto.\nBudžetska inspekcija je utvrdila da je direktor Krišto zaposlenima odobrio i „zajam za zimnicu“ od po 60.000 dinara koji je uzelo 366 radnika, a što je preduzeće koštalo 21.960.000 dinara. Međutim zanimljivo je da se među korisnicima ovog zajma našao i Bojan Krišto, njegov zamenik i 4 direktora delatnost preduzeća. Takođe, direktor Krišto je u junu 2008. godine, svojoj saradnici, direktorki „Delatnosti komercijalnih poslova“, koja je imala mesečnu platu od 3.000 evra neto, isplatio i 11.412 dinara na ime nabavke školskih udžbenika.\nPrema analizi i proračunu Budžetske inspekcije, u periodu od januara do oktobra 2008. godine, zaposleni u JP Aerodrom „Nikola Tesla“, odnosno 462 radnika, bez menadžmenta preduzeća (bez 10 direktora) dobili su stimulaciju od 12,9 miliona dinara bruto. Takođe, samo menadžmentu preduzeća je isplaćena godišnja stimulacija u astronomskom iznosu od 8.620.117 dinara bruto, odnosno 7.373.991 dinar neto! U Programu o poslovanju JP Aerodrom „Nikola Tesla“ za 2008. godinu koji je usvojila Vlada Republike Srbije, za plate i zarade menadžmenta preduzeća bio je predviđen iznos od 38.098.110 dinara, a isplaćeno je 44.411.433 dinara.\nDakle, Program poslovanja JP Aerodrom „Nikola Tesla“ za 2008. godinu, prema nalazu i zaključku Budžetske inspekcije „probijen“ je za 6.313.323 dinara.\nODGOVORNOST TADAŠNJE VLADE SRBIJE\nDa li zbog osećaja krivice ili isključivo zbog nepodnošljivog pritiska javnosti, ljudi iz menadžmenta JP Aerodrom „Nikola Tesla“ koji su dobili enormno visoke stimulacije naprasno su počeli da vraćaju novac. Tada već bivši direktor Bojan Krišto je preduzeću vratio 862.379 dinara koje je predhodno sam sebi isplatio, a takav primer je sledila i nekolicina njegovih najbliži saradnika. Dok je Budžetska inspekcija boravila u kontroli preduzeća (14. 1. 2009.), na račun preduzeća je vraćeno ukupno 4.046.099 dinara, od 7.373.991 dinar koliko je menadžmentu isplaćeno na ime stimulacije.\nOdgovornost za dešavanja u JP Aerodrom „Nikola Tesla“ svakako snosi i Vlada koja nije ispoštovala svoju zakonsku obavezu i formirala Nadzorni odbor preduzeća. S druge strane Upravni odbor (UO) preduzeća koji je Vlada postavila po partijskom ključu, postavljenjem predstavnika vladajućih političkih stranaka, mirno su posmatrali sve odluke direktora Bojana Krišta. Zašto? Zato što je 8 članova UO u proseku dobijalo naknadu od 152.667 dinara mesečno, a predsednik UO prosečno 190.834 dinara. Sem toga članovi UO su imali i druge beneficije poput prava na korišćenje „biznis platne kartice“ za ugostiteljske usluge i nabavku benzina, sa mesečnim limitom potrošnje od 50.000 dinara. Zbog toga i ne čudi to što je Budžetska inspekcija utvrdila da je isplatom astronomskih naknada i beneficija članovima UO, Program poslovanja JP Aerodrom „Nikola Tesla“ za 2008. godinu, „probijen“ za 685.925 dinara neto, odnosno za 1.036.389 dinara bruto.\nUkoliko se u sudskom postupku pred Privrednim sudom u Beogradu dokaže da je Bojan Krišto odgovoran za „probijanje“ Programa poslovanja preduzeća biće mu izrečena novčana kazna u rasponu od 5.000 do 200.000 dinara, koju će morati lično da plati. Međutim, ukoliko za isti prekršaj bude utvrđena i odgovornost JP Aerodrom „Nikola Tesla“, onda će eventualna kazna od 30.000 do 3.000.000 dinara morati da se plati iz sredstava preduzeća, što znači udar na džep poreskih obveznika.\n« « Претходне вести: Izbegli monasi Mitropolitu Amfilohiju: ” Kada svoje tako osijećaš, a da što bi s tuđijem činio?”\nНаредне вести: Genšer, Kinkel, Vestervele… » »