HOROSKOP ZA SREDU, 5. JUN: Ovnovi dobijaju podršku od ljudi od kojih su to najmanje očekivali; Devicama se otvaraju lepe poslovne mogućnosti – Ženski kutak\nDNEVNI HOROSKOP ZA 8. SEPTEMBAR: Dolaze bolja vremena za Ribe, Ovnovi teže komuniciraju sa bližnjima\nNe volim da se šminkam. Ne nosim na posao visoke pete i uzane kompletiće. Ne volim...\nVelšanin Paul Šoproni (40) godinama je prosio partnerku Aleašu Pilavu (36), a ona nikako nije „popuštala“. Nakon nekog ju je vremena...\nSvet u kom živimo – spakovan u 6 brutalnih ilustracija\nSteffen Kraft je nemački dizajner čije je polje interesovanja dosta široko: bavi se eko dizajnom, ilustracijom,...\nOVAN Možete da očekujete povoljan period koji vam donosi mirno stanje na polju posla. Kada je...\nDok ima onih sujeverja koji su nastala prvenstveno s namerom da plaše ljude i na taj...\nMesec vašeg rođenja je, najverovatnije, uticao na vaš karakter, još više nego znakovi zodijaka. Za razliku...\nOVAN POSAO: Komunikacija sa vašim bliskim saradnicima postaje otežana, postoje problemi koji vas mogu zavaditi. LJUBAV:...\nOvan Pažnja je usmerena na problematičnu situaciju koja se odvija u krugu vaše porodice. Kulminacija stiže...\nNe tražite svemu u životu manu Priča Čehova govori o ženi koja nije volela svog muža....\nNapisala je blog kojim je pogodila pravo u centar, a mi vam ga prenosimo u celosti: ...


ВУЧИЋ: Договорено је са Америком за зграду Министарства одбране и Генералштаб\nSrbija od 1881. godine nije imala ovako važan sporazum sa SAD, poput onog potpisanog u Vašingtonu, kojim je postignuto mnogo, poručio je danas predsednik Aleksandar Vučić nakon razgovora sa visokom delegacijom američke vlade i otvaranja kancelarije DFC u Beogradu.\n„Za nas je ovo važan dan. Mi smo sve trgovinske odnose sa SAD na ugovoran način rešili 1881. godine. Od tada nismo imali ovako važnih sporazuma, 140 godina od tada, da bismo napravili značajan sporazum u sferi ekonomije sa SAD“, istakao je predsednik Srbije.\nVučić je istakao da je početkom meseca, potpisivanjem sporazuma u Vašingtonu postignuto mnogo.\n„Odškrinuli smo vrata starog prijateljstva sa ljudima iz SAD“, rekao je Vučić i posebno zahvalio predsedniku Amerike Donaldu Trampu.\nTramp je, kaže, imao dovoljno razumevanja i želeo je da čuje i sasluša i nas koje nisu uvek svi želeli da čuju, te imao dovoljno strpljenja i želje da pokaže poštovanje i za srpski narod i građane Srbije.\n„Ti razgovori u Vašingtonu nisu bili u svemu laki, ali smo poštovani, i u tom poštovanju koje je prema nama pokazano, i mi ćemo svoje obaveze iz sporazuma da ispunjavamo“, rekao je Vučić, preneo je Tanjug.\nGrenelova ideja o zajedničkoj obnovi zgrada Ministarstva odbrane i Generalštaba\n„Grenel je došao na ideju, o tome smo kratko razgovaralo, kako da zajednički obnovimo zgradu Ministarstva odbrane i Generalštaba. To je važno i vredno, naravno, čuvajući istorijske arhitektonske oblike, u skladu sa činjenicom da je ta zgrada pod zaštitom države i grada“, rekao je Vučić.\nTamo gde dođu Amerikanci i njihova razvojna agencija, tu ima budućnosti, rekao je Vučić i istakao da otvaranje kancelarije DFC u Beogradu ima ogroman i simboličan i praktičan značaj za našu zemlju i region.\n„Kao što vidite, ovde je ceo američki tim iz različitih sektora američke vlade, koji je došao i pokazao, a to neće biti velika tema u SAD, da to nije zbog izbora, već zbog ideje da budu prisutni u regionu, da pomognu da svi normalno živimo“, objasnio je on.\nVučić je kazao da je Srbija želela da razvija ekonomske odnose sa partnerima na Zapadnom Balkanu, i da sada imamo slobodu kretanja ljudi, robe, kapitala i usluga na delu, što će promeniti atmosferu u regionu i doprineti boljem životu.\nDolazak DFC, kada se ostavi po strani simbolični značaj, je važan jer na to gledaju kreditne agencije.\n„Mi smo na jedan stepenik od ‘investment grejda’, a bili smo pre par godina na pet stepenika ispod. Ponosni smo što u Beogradu DFC otvara kancelariju, što će da gledaju i brinu šta ćemo da uradimo i to ne samo u infrastrukturnim projektima”, kazao je on.\nVučić je kazao da će se praviti bolji administrativni prelazi, putevi, jer su oni sada užasni, te će nas ti putevi spojiti sa Dračom, sa Albanijom i drugim zemljama u regionu.\nVučić je objasnio da niko ne donosi pare da pokloni i da je ovo jedno od sredstava spoljnopolitičkog delovanja SAD.\nRekao je da tamo gde Amerikanci ulažu doprinose prosperitetu, ali da žele i deo tog novca da vrate svojim poreskim obveznicima.\nZa nas, ukazuje, je važno da će da učestvuju u garantnim šemama za mikro i mala preduzeća, u koja je Srbija uložila preko dve milijarde tokom korona krize.\nVučić je kazao da je apsolutno siguran da će Srbija napraviti velike rezultate sa američkim prijateljima.\n„Radićemo u narednom periodu ubrzano na otvaranju avio-linije Beograd-Priština. Dopala mi se izjava – ‘vreme je da brinemo za narod, a ne za politiku i da li će neko naći zapetu, tačku zbog koje će da nas kritikuju’. Ovo je dobar posao za srpski i albanski narod, a to je poruka danas iz Beograda“, naglasio je on.\nVučić je kazao da će se graditi putevi i pruge, da su delovi sekcije ka Prištini rešeni sa EU, a dalje će se nastaviti sa Amerikancima, koji već na različite načine učestvuju u više projekata.\nVučić je ukazao da danas u Beogradu na vodi radi 250 radnika iz Albanije, Turske i drugih zemalja, i da će biti sve više kako se bude bolje živelo.\n„Čeka nas veliki naporan rad. Očekujem da krenemo sa radovima na Merdaru, ali i da razmišljamo šta ćemo od Pločnika nadalje, kada ćemo da otvorimo prvu avio-liniju“, rekao je on.\nGrenel: predsednik Tramp i Ivanka Tramp žele da dođu u Srbiju\nSpecijalni savetnik predsednika SAD Ričard Grenel poručio je danas da će SAD ispuniti obećanja data predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću i srpskom narodu. On je rekao da predsednik Tramp i Ivanka Tramp žele da dođu u Srbiju.\n„Amerikanci su nestrpljiv narod, a administracija Donalda Trampa je još nestrpljivija i hoćemo da ispunimo obećanja, koja smo dali vama, predsedniče Vučiću i premijerko Brnabić. Ne želimo samo da se bavimo rečima i političkom simbolikom već da se usmerimo ka ekonomskom razvoju“, istakao je Grenel.\nGrenel, koji je prisustvovao potpisivanju Zajedničke izjave kojom je ozvaničeno otvaranje regionalne kancelarije DFC u Beogradu, poručio je srpskm narodu da može da ih drži za datu reč:\n„Držite nas za reč, mnogo obećanja je dato narodu Srbije u prethodnom periodu. Držite nas za reč ne samo za vašingtonski sporazum, već i za prethodna tri, koji se tiču uspostavljanja avio-linije i železničke linije i izgradnje auto-puta“, naglasio je Grenel.\nDodao je da je važna simbolika, ali da ona ne obezbeđuje hranu na stolu i da će se zato Amerika potruditi da se ispune obećanja i otvore radna mesta u Srbiji, preneo je Tanjug.\nBoler: Lideri Beograda i Prištine pokazali da nisu zarobljeni u prošlosti\nPotpisivanjem ekonomskog sporazuma u Vašingtonu, Beograd i Priština, odnosno njihovi lideri, pokazali su da nisu „zaključani u prošlosti“, već da gledaju u budućnost i da rade za narod, izjavio je danas izvršni direktor američke Međunarodne razvojne finansijske korporacije DFC Adam Boler.\nNakon potpisivanja Zajedničke izjave sa premijerkom Srbije Anom Brnabić u Palati Srbija, kojom je ozvaničeno otvaranje kancelarije DFC u Beogradu, Boler je istakao da otvaranje te kancelarije nije „simbolično“, već da je ona otvorena da traje i da je njen interes da poslovno spaja region.\n„Lideri Beograda i Prištine su se opredelili za narod, za poslove, za otvaranje radnih mesta, a ne za političke podele“, rekao je Boler.\nUkazao je da realizacija Sporazuma iz Vašingtona dolazi samo dve nedelje nakon potpisivanja i istakao da danas u Beogradu nije samo delegacija DFC, već još pet američkih vladinih agencija, koje zajedno predstavljaju najveću ekonomsku moć američke vlade.\nBoler je istakao da je DFC veoma posvećen poslu u regionu, jer, kako navodi, zajedno sa američkom vladom veruje u snagu i promenu regiona.\nNajavio je da će novi direktor kancelarije DFC u Beogradu biti Džon Jovanović za kojeg je rekao da je američki patriota, ali i ponosan što su mu roditelji poreklom iz ovog regiona.\n„Jovanović će predvoditi naše napore u ovoj zemlji i širem regionu“, rekao je Boler.\nKAKVA SE OPASNOST KRIJE IZA NOVOG SLOGANA „BELE KUĆE“: „AMERIKA SE VRATILA“\nPUTIN ODGOVORIO: Ne iznenađuju me Bajdenove izjave o meni!\nhaha Okupacioni upravnik je okupaciju i IZDAJU proglasio pobedom i istorijskim dogovorom. Neverovatno, stvarno NIJEDNA IZDAJA nije bila popracena sa ovoliko hvalospeva i fanfara... Pa Pinokio je prevazisao samog sebe sa ovim bljuvotinama. Srbija placa da gradi puteve za NATO i shiptare, Srbija se zaduzuje da popravlja razrusene zgrade da bi se zaoravila NATO agresija, Srbija "deli" Gazivode sa teroristima a Srbija poseduje Gazivode 100% kao i teritoriju Srpskog KiM.... Pa ljudi ne cudite se ovome sto vam se desava, ovome idiotizmu nema kraja!\n@ test01, …..Tako je, ovom idiotizmu nema kraja, zato što ga sorošoidni medijumi forsiraju. Pa onda političari pričaju šta god hoće, do mile volje. Pričaju, i rade. I pamet im ne smeta nimalo.\nA glup i kukavički srpski narod ćuti i ćuti i dalje živi u neslozi, ljenosti, bahatosti, naivnosti, nepismenosti, zaostalosti itd. Nego đe nam je Putin da nas oslobodi zapadnog namesnika Vučića ili su im Sirijci veće braća od Srba e Rusi, Rusi?\nNismo ga zvali a on NE dolazi gde ga ne zovu bratom\nZasto se ne okrenemo sami sebi, ako uopste to i smemo, jer strah je veliki zgazice nas k'o crve veliki brat koji sedi u W. DC. Pricaj nam o tome ti za kojeg imam osecaj da si nas prodao za tapsanje po ramenu, a posle toga ide.... zna se :(\nUmesto da plate ratnu odštetu i da zgrade Generalštaba poprave o svom trošku, mi ih oslobađamo svake krivice i prebacujemo je na sebe. A svi ovi infrastrukturni projekti, koji će da nas zaduže do grla, služe NATO da poveže Jadran i Crno more. Katastrofa.\nRana je još ŽIVA,ne zarasla jer je PREVIŠE DUBOKA.So,kojim se spremaju da je pospu,da bi kako oni misle zarasla,kod svakog ZDRAVOMISLEĆEG izaziva duboko gnušanje i prezir.Samo posle dvadeset godina oni nas PONOVO UBIJAJU.


Kineska kriptovaluta osmišljena je da poveća konkurenciju „Alipeju” i „Vičetu”, nacionalnim liderima u digitalnom plaćanju i digitalnoj trgovini, ali ne i da ih potpuno zameni\nMediji su prošle nedelje brzinom svetlosti svetom proneli vest da je Kina ozvaničila pokretanje sopstvene kriptovalute, E-juana, iza koje stoji vlada, odnosno centralna banka te zemlje. Promet E-juanom počeo je 17. jula, odnosno 18. jula po kineskom vremenu. Novinari Forbsa požurili su i demonstrirajući jednostavnost sistema razmenili po povlašćenim uslovima 1.921 juan za 21.375 E-juana.\n„Juanpej” grupa, koja jedina, pod nadzorom kineske Narodne banke, pušta u promet digitalni juan, saopštila je na svojoj zvaničnoj internet-stranici da je Kina poslednjih decenija svetski lider u proizvodnji i da je vreme da ponovo prednjači u tehnologiji.\nPrema navodima ove grupacije, razvoj kineske kriptovalute započeo je još 2014. godine. Od tada do danas su talentovani pojedinci tesno radili s kineskom vladom, da bi 18. jula po kineskom vremenu započela distribucija nove kriptovalute.\nKorak ka eliminaciji gotovine\nFinansijski eksperti, poput Jena Sjaoa, kažu da je posredi efikasan način da centralna banka digitalizuje novčanice i kovanice u opticaju. Kinesko tržište je već sada veoma napredno u bezgotovinskom plaćanju, a digitalni juan je jedan od načina da se taj proces ubrza. Nova kriptovaluta biće zakonito sredstvo plaćanja u Kini i na nju se neće plaćati kamata.\n„Upotreba gotovine se smanjuje. Na kraju će gotovina biti zamenjena nečim u digitalnom formatu. To je jedan od glavnih pokretača ovoga”, rekao je za Sjao za Si-En-Bi-Si.\nFan Jifej, viceguverner kineske centralne banke, lane je izjavio da postoji hitna potreba za digitalizacijom gotovine i kovanog novca, jer su njihova „proizvodnja” i „skladištenje” trenutno skupi. U svom članku objavljenom u finansijskom magazinu Jicaj global, Fan je saopštio da gotovinu i kovanice nije lako koristiti, lako ih je falsifikovati i da bi zbog svoje, kako je naveo, anonimnosti mogli da se upotrebljavaju u nezakonite svrhe.\nZa razliku od bitkoina i ostalih decentralizovanih kriptovaluta, zasnovanih na „blokčejnu”, E-juan je pokrenut pod kontrolom centralne banke. To znači da će se distribucija sprovoditi dvostepenim sistemom. Narodna banka Kine će distribuirati E-juan komercijalnim bankama, a banke će, potom, biti odgovorne za distribuciju nove valute do potrošača. To obuhvata uslugu razmene juana i drugih valuta za E-juane.\nKineska kriptovaluta osmišljena je da poveća konkurenciju „Alipeju” i „Vičetu”, nacionalnim liderima u digitalnom plaćanju i digitalnoj trgovini, ali ne i da ih potpuno zameni, navode eksperti.\nPrema navodima lista Čajna dejli, Kina je lane ubrzala projekat uvođenja nacionalne kriptovalute. Uvođenje nove kriptovalute isprobano je, po kineskom običaju, postepeno, u pojedinim regionima. U ovom slučaju to su bili Šendžen, Sudžou, Siongan – nova oblast, Čengdu, Šangaj, Hajnan, Čangsha, Sijan, Ćingdao i Dalijan, kao i lokacije na kojima će biti održavane zimske olimpijske igre 2022. godine. Putnici su mogli da plaćaju usluge podzemne železnice posredstvom digitalnog juana u Pekingu, Šangaju, Šendženu, Čengduu, Čangši, Ćingdau i Sudžou.\nBroj probnih korisnika E-juana od 11. decembra do 18. juna premašio je 450 hiljada. Oni su potrošili više od sto miliona juana. Broj korisnika nove kriptovalute do ove nedelje premašio je deset miliona, a prema rečima Fana Jifeja, njen glavni test biće predstojeća zimska olimpijada. Prema istom izvoru, upotreba E-juana trenutno je usredsređena na potrošačku stranu koju karakteriše mala količina s visokofrekventnom upotrebom.\nIako prema izveštaju kuće „Trivijum Čajna bao” Kina podstiče internacionalizaciju juana, a neki eksperti vide E-juan kao način za pospešivanje i ubrzanje tog procesa, njegova međunarodna upotreba trenutno nije prioritet već je u fokusu domaće tržište. Ali, prema navodima Si-En-Bi-Sija, Narodna banka Kine je unapred započela rad na digitalnoj valuti koja će se upotrebljavati u prekograničnim transakcijama. Prema navodima ove poznate televizijske kuće, kineska centralna banka je sa centralnim bankama Tajlanda, Ujedinjenih Arapskih Emirata i Hongkonga pokrenula projekat istraživanja mogućnosti prekograničnog plaćanja digitalnom valutom.\nPrema proceni Dojče banke, uspešna promocija E-juana može da ubrza tempo globalne digitalizacije valuta. Ukoliko digitalni juan bude široko korišćen u Kini, druge centralne banke će ga takođe smatrati uspešnim slučajem izvodljivosti digitalne valute i uložiće više resursa u razvoj sopstvene digitalne valute, navodi Dojče banka.\nPrvi izveštaj o napretku\nPrema navodima lista Čajna dejli, Kina je u prošli petak objavila prvi izveštaj o napretku postignutom u istraživanju i razvoju vlastite digitalne valute, ukazujući na to da će pilot-programi biti prošireni i usaglašeni na osnovu dosadašnjih iskustava. Prema istom izvoru, kineska centralna banka je saopštila da ne postoji unapred određeni raspored za konačno pokretanje kriptovalute, već će više scenarija biti uključeno u program testiranja.\nAplikacije koje će biti povezivane s upotrebom E-juana omogućiće plaćanje u supermarketima bez radnika, a razvijeni su i mobilni uređaji, poput rukavica, znački i olimpijskih uniformi, s ugrađenim sistemima za plaćanje. U izveštaju pod naslovom „Napredak istraživanja i razvoja E-juana u Kini“ navedeno je da centralna banka neće u punom obimu pokretati E-juan, ali da će se pilot-programi i ostale povezane informacije stalno ažurirati. „Biće utvrđene teme za dalje istraživačke projekte. Potencijalni uticaj E-juana na monetarnu politiku, finansijski sistem i finansijsku stabilnost verovatno će dobiti pažnju”, rekao je tom prilikom Fan Jifej.\nU izveštaju je dalje navedeno da će centralna banka stalno unapređivati sistem E-juana i nastaviti da istražuje nove modele njegove primene, kao i optimizovati dizajn čitavog sistema. „U međuvremenu, Narodna banka Kine spremna je da aktivno učestvuje u međunarodnoj razmeni mišljenja o digitalnoj valuti i razgovara o postavljanju standarda na otvoren i uključiv način, kako bismo zajednički unapredili razvoj međunarodnog monetarnog sistema.”\nPored toga, Narodna banka Kine će u kontinuitetu promovisati prekograničnu upotrebu E-juana. Takođe će odgovoriti na inicijative G20 i drugih međunarodnih organizacija za istraživanje pilot-programa prekograničnog plaćanja. Osim toga, kineska centralna banka će, kako je navedeno, sarađivati s monetarnim vlastima u drugim zemljama na uspostavljanju aranžmana za razmenu i mehanizama regulatorne saradnje na digitalnim valutama.\nStranci koji nemaju bankovni račun u Kini mogu da koriste osnovne finansijske usluge posredstvom E-juan digitalnog novčanika. Stranci koji privremeno putuju u Kinu takođe mogu da otvore digitalni novčanik za E-juan. U ovom izveštaju navedeno je da se Narodna banka Kine nalazi u središtu operativnog sistema E-juana, da izdaje dozvole ovlašćenim operaterima, poput komercijalnih banaka i da upravlja E-juanom. „Ovlašćeni operateri i druge komercijalne ustanove razmenjivaće i distribuirati E-juan javnosti”, navodi se u izveštaju Narodne banke Kine.\nAutor Branko Žujović\nNaslovna fotografija: Reuters/Florence Lo/Illustration\nIzvor Pečat, 23. jul 2021.\nPreporučujemoBranko Žujovićdigitalni juanJuanpejKinakriptovalute


Lokalne vesti - Sreda 22.06.2022 - 14:22\nNa turneji koju je inicirao portal Music pocket/Muzički džep iz Vranja pod nazivom “Music Pocket Gigs”, dodati su novi datumi.\nKako je najavljeno, 30. jula, u Zanzibar klubu u Somboru sviraće popularni “Samostalni Referenti”, a sa njima će nastupiti “Glasovi iz Unutrašnjosti” i “Fusnote”.\nNakon toga, 26. avgusta u klubu Fest u Zemunu će nastupiti rok duo “Short Reports”, kao i grupe “Misha Mashina & Mashtrakala” i “Grizete”.\nKonačno, 22. oktobra, u Alternativnom kulturnom centru (AKC) u Nišu će svirati “Samostalni Referenti” i “Glasovi iz Unutrašnjosti”, ali i grupa “Proces”.\nKako smo već objavili, turneja će započeti 10. juna zajedničkim koncertom bendova “Short Reports” iz Novog Sada i “Dushmans” iz Petrovca na Mlavi u klubu “KB” u Požarevcu, nakon čega će u Omladinskom centru CK13 u Novom Sadu 24. juna nastupiti “Echo Spiritus”.\nCilj koncertne turneje je promovisanje alternativne rok muzike i, kako je najavljeno, na tom putu posetiti više od deset gradova u Srbiji, a u svakom od tih mesta će svirati lokalni bend kao podrška grupama iz drugih gradova.


Vesti online / Vesti / Ex YU / To je, bre, diktatura: Crnogorska opozicija na sudu!\nTužilaštvo u Podgorici podnelo je Višem sudu optužni predlog protiv funkcionera Demokratskog fronta Andrije Mandića i Slavena Radunovića koje tereti za pozivanje na nasilnu promenu ustavnog uređenja.\nSukob policije i demontranata na protestu u Podgorici\n- Okrivljenima je stavljeno na teret da su 24. oktobra 2015. godine ispred zgrade Skupštine Crne Gore na javnom protestu u nameri ugrožavanja ustavnog uređenja Crne Gore, pozivali da se silom promeni ustavno uređenje, svrgnu najviši državni organi i predstavnici tih organa - saopštilo je Više državno tužilaštvo.\nFunkcioneri Demokratskog fronta tada su saopštili da su pokušavali da smire i kontrolišu masu i da su imali autoritet kod svojih pristalica, ali da su, prema njihovim osnovanim sumnjama, huligani "koje je instruisao režim" isprovocirali reakciju policije.\nPolicija je te večeri, oko 22.45 časova, privela Mandića koji se tada nalazio u kafani "Kristal".\nEX YU Specijalci brutalno ugušili protest, hapsili ljude po ulicama i kafanama


Katarina Čas iz Slovenije stiže u nastavak serije "Besa"\nKatarina Čas iz Slovenije stiže u nastavak serije „Besa“\nTanjug 8. juna 2021. 15:26\nBEOGRAD – Slovenačka glumica Katarina Čas novo je pojačanje glumačke postave druge sezone domaće – regionalne kriminalističke serije „Besa“, saopštili su danas producenti.\n„Budući da je ulogama u svojoj holivudskoj karijeri već bila na obe strane zakona, ostaje nam da sačekamo premijeru ‘Bese 2’ na Superstar TV kanalu i saznamo kom klanu su producenti priklonili lepu plavušu“, navodi se u saopštenju produkcije.\nSa snimanja druge sezone serije produkcija “Adrenalin” objavila je fotografiju glumice Čas u društvu sa glumačkim partnerom Milošem Timotijevićem, a više informacija o njenoj ulozi producenti za sada drže u tajnosti, navodeći da su veoma zadovoljni kako se uklopila u ekipu.\nPored regionalne karijere, između ostalog, Čas je ostvarila ulogu bivše striptizete Šantel u čuvenom filmu „Vuk sa Vol strita“ (2013) reditelja Martina Skorsezea, sa Leonardom di Kaprijem, a igrala je i u špijunskoj TV seriji „Stanica Berlin“ (2018-2019).\nTakođe, bila je deo ekipe srpske serije i filma „Bićemo prvaci sveta “ Darka Bajića.\nSeriju „Besa“ je prema originalnoj ideji Srđana Šapera scenarističcki osmislio britanski autor Toni DŽordan sa timom domaćih scenarista, a igrali su Radivoje Raša Bukvić, Hana Selimović, Arben Barjaktaraj, Miloš Timotijević, Lana Berić, Milan Marić i drugi.\nProjekat „Besa“ su realizovale kuće Adrenalin i Red planet, uz kompaniju Telekom Srbija, koja je vlasnik kablovskog kanala Superstar TV.\nPrva sezona „Bese“ od 12 nastavaka emitovana je od septembra 2018, a snimanje drugog serijala od 10 epizoda je počelo u jesen prošle godine u Crnoj Gori, onda je nastala pauza i sada je u toku nastavak produkcije.


Potraga za 'božijom česticom' odlaže se za proleće\nKako izgleda, najveći na svetu akcelerator subatomskih čestica, koji na granici između Francuske i Švajcarske gradi Evropska organizacija za nuklearna istraživanja - skraćeno SERN - neće biti završen u novembru, već sledećeg proleća. To je donekle razočaralo naučnike, nestrpljive da počnu potragu za Higsovim bosonom, koga neki od njih nazivaju ”božijom česticom.“ Pomenuti akcelerator sastoji se od kružnog tunela, dugačkog više od 27 kilometara, izbušenog u ljutoj steni, 100 metara ispod površine zemlje.\nSnažni elektromagneti po njegovom obodu ubrzavaće subatomske čestice do brzine bliske brzini svetlosti. Ukupno 38 hiljada tona magneta i druge opreme biće hlađeno na temperaturu od 1,9 Kelvinovih stepeni, hladnije nego u dubini kosmosa.\nKada bude proradio, naučnici će u tom akceleratoru sudarati protone proizvodeći uslove kakvi su, prema teoriji, vladali jedan trilioniti deo sekunda posle Velikog praska. Preciznije, oni će pokušati da dokažu postojanje Higsovog bosona - ključnog za objašnjavanje porekla materije.\nJedan od problema koji muče naučnike jeste pitanje zašto je gravitacija toliko slabija od drugih sila, kao što su magnetizam i elektricitet. Pored toga, oni se nadaju da će saznati više o takozvanoj tamnoj materiji, za koju se misli da ispunjava veći deo svemira, a možda otkriti i postojanje drugih dimenzija. Kako je rekao jedan od njih, iz novog akceleratora mogle bi prosto da poteku Nobelove nagrade za fiziku.


Ministar vanjskih poslova Bosne i Hercegovine Igor Crnadak učestvovao na Samitu o Zapadnom Balkanu\nMinistar vanjskih poslova Bosne i Hercegovine Igor Crnadak učestvovao je 12. jula 2017. godine na sastanku ministara vanjskih poslova u okviru Samita o Zapadnom Balkanu u Trstu.\nNa sastanku ministara vanjskih poslova razgovaralo se o zajedničkim sigurnosnim izazovima u regionu, političkoj dimenziji regionalne saradnje i regionalnim inicijativama, te dijalogu sa civilnim društvom.\nMinistar Crnadak je u svom obraćanju napomenuo da provođenje Reformske agende, efikasno funkcionisanje Mehanizma koordinacije, te nastavak implementacije Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju ostaju u vrhu prioriteta Bosne i Hercegovine kao važni elementi procesa evropskih integracija Bosne i Hercegovine.\nTokom obraćanja ministar Crnadak istaknuo je opredijeljenost BiH daljnjem jačanju regionalne saradnje, unapređenju dobrosusjedskih odnosa i opredijeljenost za učestvovanje u aktivnostima u okviru Berlinskog procesa i Zapadnobalkanske šestorke (WB6). Informisao je učesnike Samita da će BiH u septembru biti domaćin sastanka ministara vanjskih poslova WB6 sa ciljem brže implementacije zaključaka Samita održanog u Trstu.\nNa marginama Samita ministar Crnadak sastat će se, na bilateralnom sastanku, sa Saveznim ministrom za Evropu, integracije i vanjske poslove Republike Austrije Sebastianom Kurzom sa kojim će razgovarati o Berlinskom procesu, nastavku saradnje zemalja WB6 kao i iskustvima i dostignućima predsjedavanja Organizacijom za evropsku sigurnost i saradnju (OESS).


DRAMA U CIRIHU: Dva Albanca ranjena u razmeni vatre sa švajcarskom policijom\nAutor: Glas javnosti 09.05.2022. u 08:43\nDvojica Albanaca ranjena su u subotu uveče u sukobu sa švajcarskom policijom u Cirihu, prenosi Reporteri.\nNakon dojave o provali u jednoj kući u Cirihu, policija je odmah reagovala i po dolasku na lice mesta suočila se sa razbojnicima ranivši tom prilikom dvojicu od trojice osumnjičenih koji su krenuli da beže.\nŠvajcarska policija je saopštila da su u pitanju albanski državljani bez prebivališta u Švajcarskoj.\nJedan od povređenih je u kritičnom stanju, dok drugi nije zadobio teže povrede.


Cene nafte pale i u prvoj nedelji avgusta | Gde Investirati\nCene nafte pale i u prvoj nedelji avgusta\nAugust 6, 2018\tComments 1\nNa svetskim tržištima cene nafte su prošle nedelje pale, nastavljajući silazni trend započet u julu, zbog povećane proizvodnje najvećih svetskih proizvođača i mogućeg slabljenja potražnje zbog trgovinskog rata između SAD-a i Kine.\nNa londonskom tržištu cena barela prošle nedelje pala 1,5 posto, na 73,20 dolara, dok je na američkom tržištu barel pojeftinio 0,4 posto, na 68,50 dolara.\nU prvom tjednu kolovoza cijene su nafte dodatno pale, nakon što je u srpnju barel na londonskom tržištu pojeftinio za 6, a na američkom za 7 posto, što predstavlja najveći mjesečni pad cijena od srpnja 2016. godine.\nPritiske na pad cena izazivaju najnoviji izveštaji o povećanoj naftnoj proizvodnji. Rusija ju je u julu povećala za 150.000 barela dnevno u odnosu na mesec ranije, na 11,21 milion barela, pokazali su podaci ruskog ministarstva energetike.\nSaudijska Arabija, najveći svetski izvoznik, nedavno je takođe podigla proizvodnju, na oko 11 miliona barela dnevno, a na sličnim je nivoima i američka proizvodnja.\nNo, kompletan prekid iranskih isporuka ne čini se verovatnim, s obzirom na vesti da je Kina, najveći klijent Irana, odbila zahtev SAD-a da sreže uvoz iz te članice Organizacije zemalja izvoznica nafte (OPEC).\nUnipec, trgovačko odeljenje kineske naftne kompanije Sinopec, ujedno je privremeno obustavio kupovinu američke nafte zbog eskalacije trgovinskog sukoba između SAD-a i Kine.\n„Unipec kaže da neće kupovati američku naftu, a Kina da neće poštovati sankcije Iranu – to sufaktori koji bi mogli izazivati pritiske na pad cena”, smatra Olivier Jakob iz konsultantske kompanije Petromatrix.\nUz to, Peking je u petak objavio listu više od 5.200 američkih proizvoda u vrednosti od 60 milijardi dolara, među kojima je i ukapljeni prirodni gas (LNG), na koje namerava da uvede carine od 5 do 25 posto.\nTo je bio odgovor Kine na poruke Washingtona polovinom nedelje da planira uvođenje 25-postotnih, a ne 10-postotnih carina, kako je pretio pre, na uvoz kineskih proizvoda vrednih 200 milijardi dolara.\nPrevious Njujorška berza najavila početak trgovine bitcoinom\nNext Više od 100.000 građana u nedozvoljenom minusu\nDinar i danas ima približno istu vrednost prema evru kao juče i zvanični srednji kurs iznosi 119,2716 dinara za evro, objavila je Narodna banka Srbije.\nNa evropskim berzama u utorak ujutro indeksi su pod pritiskom, što je najviše posledica pada cena akcija u automobilskom sektoru.\nAugust 06, 11:32 Reply\nНафташима је потребан мали ратни сукоб у Европи, да скочи цена нафте и гаса !


Međugodišnja inflacija kreće se ispod donje granice dozvoljenog odstupanja od cilja i očekujemo da se do kraja godine vrati u granice cilja. Takvom kretanju doprineli su niski inflatorni pritisci, pre svega kao rezultat niske agregatne tražnje i još uvek prisutnog dezinflatornog uticaja cena primarnih poljoprivrednih proizvoda, relativne stabilnosti kursa dinara i inflacionih očekivanja.\nMeđutim, imajući u vidu očekivano iscrpljivanje efekata niskih cena hrane i rizike koji bi u narednom periodu mogli nepovoljno da utiču na ekonomska kretanja u zemlji, Izvršni odbor odlučio je da referentnu kamatnu stopu zadrži na sadašnjem nivou.\nPri donošenju odluke, Izvršni odbor je pre svega imao u vidu da su i dalje prisutne neizvesnosti iz međunarodnog okruženja, koje mogu da se negativno odraze na premiju rizika zemlje, kao i međunarodne tokove kapitala. Rizici daljeg zaoštravanja geopolitičkih tenzija vezani su i za odlaganje ili usporavanje započetog ekonomskog oporavka zone evra. Izvršni odbor očekuje da dosledno sprovođenje mera fiskalne konsolidacije i strukturnih reformi u narednom periodu može doprineti ublažavanju eksternih rizika.\nNa današnjoj sednici Izvršni odbor je usvojio avgustovski Izveštaj o inflaciji, koji će javnosti biti predstavljen u sredu, 13. avgusta.\nNaredna sednica Izvršnog odbora na kojoj će se odlučivati o referentnoj kamatnoj stopi biće održana 11. septembra.\nIzvor: Press služba Narodne banke Srbije, 7.8.2014.


31. децембра 2018. Novi Sad, Novi Sad 2021, Vesti\nVečeras se na više mesta u Novom Sadu očekuje bogat i šarenolik program. Za ljubitelje roka, klasike, džeza, popa, ali i elektronike Fondacija „Novi Sad – 2021” pripremila je doček na pet lokacija. Ove godine mesta okupljanja biće na Trgu slobode, Trgu republike, Dunavskom parku i kulturnim stanicama „Eđšeg” i „Svilara”.\nNajpre će u podne ispred kulturne stanice „Svilara” biti priređena dnevna žurka u džez maniru, koju otvara „Jaž kombinat”. U sklopu rezidencijalnog programa Fondacije „Novi Sad 2021“ pod nazivom „Umetnik u gostima“ će od 17 časova nastupiti poljski umetnik Pjotr Damasjevi. U isto vreme, na Trgu republike nastupiće finalisti akustičnog kompozitorskog takmičenja, u okviru TAKT festivala. Tako će pred Novosađane izaći četiri vrsna kantautora – Vedran Ivorek iz Hrvatske, Anita Šunjić iz Bosne i Hercegovine, Bojan Aleksić i Marko Babović iz Srbije. Od 19 časova rege bend „Irie FM“.\nPrvi koji će započeti novogodišnje slavlje su najmlađi Novosađani. Za njih se Dunavskom parku već od 10 sati priprema program u okviru kojeg će uživati uz Haos animatore, Dečji hor „Zvončići”, školu muzike „Kreativni M kutak“. U 11 sati Kreativni pogon će povesti maskiranu povorku od Zmaj Jovinog spomenika ka Dunavskom parku, gde je u 12 časova zakazano puštanje više od 1.000 balona.\nOsim u Dunavskom parku, klinci će uživati i u kulturnoj stanici „Eđšeg”, gde će u 16 časova biti odigran mjuzikl za decu „Bah jezdi na kamili“. Ovaj mjuzikl prati čuvenog kompozitora na putu na kojem upoznaje nove vrste muzike i instrumente i delo je internacionale trupe umetnika iz Kine i Sjedinjenih Američkih Država kojima će se na sceni pridružiti i mali novosadski umetnici.\nVečernji program startuje u 21 čas na Trgu slobode, kada će okupljene zabavljati Manjifiko i njegov jedinstven i zanimljiv zvuk koji spaja disko i šlagere. Čuveni muzičar zagrejaće publiku uz hitove „Samo malo”, „Pukni zoro”, „Ya mustafa“, „Hir aj kam hir aj go“ i druge. U 23 sata na bini će nastupati „nadrealni” dr Nele Karajlić, koji će udružiti snage s kamernim orkestrom „Kamerata Akademika”, kao i horom Akademskog kulturno-umetničkog društva „Sonja Marinković“. Pola sata nakon ponoći ljubitelje elektronske muzike zabavljaće ruski di-yej dvojac Filatov i Karas.\nNa centralnom gradskom trgu u Sremskim Karlovcima tamošnja turistička organizacija pod pokroviteljstvom lokalne samouprave organizuje 31. decembra doček Nove godine. Od 21 sat na bini ispred Bogoslovije „Sveti Arsenije” sviraće bend Balkan ekspres, nakon njih, od 22.30 nastupiće pobednički tamburaški orekstar ovogodišnjeg Tamburica festa – „Velos”. Kako kažu u turističkoj organizaciji, ulazak u novu godinu u ponoć biće označen vatrometom, a zahvaljujući karlovačkim vinarima, biće deljeno kuvano vino. Program će trajati pola sata iza ponoći.


Šoškić: Evro neće biti 117 dinara - Naslovi.net vesti\nŠoškić: Evro neće biti 117 dinara\nDnevnik četvrtak, 16. februar 2012.\n– Dinar je među najstabilnijim valutama, ne samo u regionu nego i u Evropi – izjavio je guverner Narodne banke Srbije Dejan Šoškić, i ocenio da Srbija ulazi u period stabilnosti domaće monete i niske inflacije,\nkoja bi u 2012. trebalo da se kreće u planiranom koridoru od 4,5 plus-minus 1,5 odsto. Guverner je rekao da prognoze i procene da će dinar do kraja ove godine opasti na oko 117 do 130 za evro nisu utemeljene na činjenicama. Na... »\n24 Sata četvrtak, 16. februar 2012.\nDinar je među najstabilnijim valutama, ne samo u regionu, nego i u Evropi, izjavio je guverner Narodne banke Srbije (NBS) Dejan Šoškić i ocenio da Srbija ulazi u period stabilnosti domaće monete i niske inflacije, koja bi u 2012. godini trebalo da se kreće u planiranom koridoru od 4,5 plus - minus 1,5 odsto.\n- NBS je prošle nedelje pravovremeno reagovala prodajom 78,5 miliona evra na međubanskarskom deviznom tržištu - izjavio je guverner Šoškić za Televiziju B92 u utorak uveče i dodao kako je najvažnije da je tržište bilo likvidno, a... »\nJedan evro sutra će vredeti 108,3 dinara\nKamatica četvrtak, 16. februar 2012.\nZa jedan evro, sutrra, prvog radnog dana nakon praznika biće potrebno 108,37 dinara, prema srednjem kursu Narodne banke Srbije. Još danas važi kurs od utorka prema kome jedan evro vredi 108,59 dinara. Od početka godine dinar je bio najjači 11. januara kada je srednji kurs NBS za evro iznosio 103,6... »\nEvro u petak 108,3777dinara\nBEOGRAD, 16. februara 2012. (Beta) - Dinar će u petak ojačati prema evru za 0,2 odsto, tako da će srednji kurs biti 108,3777 dinara za jedan evro, objavila je Narodna banka Srbije (NBS). Prema zvaničnom srednjem kursu NBS (www.nbs.rs), jedan evro koštaće 21 paru manje nego u utorak i u dane... »\nEvro sutra 108,3777 dinara\nDomaća valuta je do sada bila najslabija 10. februara ove godine, kada je devizni kurs bio 109,1794 dinara za evro\nBEOGRAD - Dinar će sutra ojačati prema evru za 0,2 odsto, tako da će srednji kurs biti 108,3777 dinara za jedan evro, objavila je Narodna banka Srbije (NBS). Prema zvaničnom srednjem kursu NBS (www.nbs.rs), jedan evro koštaće 21... »\nDinar sutra jači 0,2 odsto, kurs 108,3 dinara za evro\nBlic četvrtak, 16. februar 2012.\nDinar će sutra, prvog radnog dana posle praznika, ojačati 0,2 odsto i zvanični srednji kurs će biti 108,3777 dinara za evro, objavila je Narodna banka Srbije. Tokom dvodnevnog praznika, u sredu i četvrtak, važi srednji kurs od utorka, prema kome jedan evro vredi 108,5946 dinara.\nSrpska valuta će u petak biti za 3,4 odsto slabija prema evru nego što je bila pre mesec dana, a za 4,2 odsto nego pre godinu dana. Od početka ove godine, dinar je bio je najjači 11. januara, kada je srednji kurs iznosio 103,6922... »\nDinar sutra za nijansu snažniji\nVesti online četvrtak, 16. februar 2012.\nDinar će sutra ojačati prema evru za 0,2 odsto tako da će srednji kurs iznositi 108,3777 dinara za jedan evro, objavila je Narodna banka Srbije (NBS). Prema zvaničnom srednjem kursu NBS, jedan evro koštaće 21 paru manje nego juče kada je kurs iznosio 108,5946 dinara za jedan evro.\nDinar će u petak na mesečnom nivou oslabiti prema evru za 3,4 odsto, a na godišnjem za 4,2 odsto. Domaća valuta je do sada bila najslabija 10. februara ove godine, kada je devizni kurs bio 109,1794 dinara za evro. Narodna banka... »


Gradski folklorni ansambl „Zora“ učestvovao na Festivalu folklora u Valjevu\nGradski folklorni ansambl „Zora“ iz Zaječara učestvovao je u nedelju, 7. aprila na Festivalu folklora „Zlatni opanak“ u Valjevu i u konkurenciji 18 folklornih ansambala zauzeo 6. mesto.\nOvaj sabor folklornih ansambala održan je minulog vikenda, kada je kroz Valjevo prodefilovalo na stotine mladih ljudi, čiji je jedini cilj da prikažu u najboljem izdanju sav svoj rad i trud, na čuvanju naše folklorne tradicije.\nMeđu njima na ovogodišnjoj manifestaciji “Zlatni opanak” Zaječar i čitavu Timočku krajinu promovisao je i gradski folklorni ansambl “Zora”.\nKako gradski folklorni ansambl postojji nepunih godinu dana, umetnički rukovodioc zaječarskog folklora Nenad Petković istakao je da je to je izuzetan uspeh.\n“S obzirom na to da folklor postoji nepunih godinu dana smatram da jue ovo izuzetan uspeh.\nTakmičili ssmo se rame uz rame sa poznatim ansamblima kao što su : „Abrašević “ iz Beograda, „Ju-lira“ iz Batajnice, CTU „Jevrem Obrenović“ Šabac, „Valjarica“ Valjevo i drugi.\nSmatram da smo na najbolji mogući način prezentovali zaječar i čitavu Timočku karjinu”, istakao je Petković.\nUz promociju Valjeva, Tešnjara i drugih vrednosti ovog kraja, cilj Festivala folklora “Zlatni opanak” je da grad bude taj kome ”Zlatni opanak” pripada, rečeno je na današnjoj konferenciji za novinare.\nPodsećamo, 10. aprila 2019. godine u Zaječaru će biti organizovana audiciju za prijem novih članova u Gradski folklorni ansambl „ZORA“. Pravo prijave imaju osobe između 15 i 30 godina starosti.\ngradski folklorni ansambl valjevo zlatni opanak zora


I digitalna privreda pogođena pandemijom, samo 10% aktera beleži rast prihoda - Biznis Telegraf.rs\n23/04/20 | 12:37 ≫ 12:39\nI digitalna privreda pogođena pandemijom, samo 10% aktera beleži rast prihoda\nPredstavljeni prvi uticaji COVID-19 na digitalnu privredu u Srbiji\nInicijativa „Digitalna Srbija“ predstavila je danas Skener digitalne privrede, izveštaj koji pokazuje prve rezultate istraživanja o uticaju pandemije COVID-19 na domaću digitalnu privredu. Ovaj izveštaj daje kvalitativnu i kvantitativnu analizu posledica na različite segmente digitalne privrede — od domaćih i stranih digitalnih kompanija koje posluju u Srbiji, preko startapa i frilensera, pa do toga šta se dešava sa digitalnim projektima u tradicionalnim industrijama.\nNebojša Đurđević, direktor Inicijative „Digitalna Srbija”, ukazuje na važnost saznanja koja Skener digitalne privrede donosi svima onima koji rade u ovom sektoru privrede ili se bave njegovim razvojem, poput međunarodnih organizacija i državnih institucija.\n- Na osnovu ovih informacija, svi relevantni igrači u digitalnom ekosistemu moći će da kvalitetnije planiraju svoje programe za oporavak digitalne privrede, ali i šire ekonomije. To je svakako ono što ćemo i mi u Inicijativi „Digitalna Srbija” uraditi - ističe Đurđević.\nPosledice koje oseća cela ekonomija, oseća i digitalna privreda\nSkener digitalne privrede jasno pokazuje da ovaj sektor domaće ekonomije nije zaštićen, uprkos tome što određeni digitalni proizvodi sada beleže rast ili činjenici da su ove kompanije možda i najpripremljenije za rad na daljinu i od kuće. Većina startapa i digitalnih kompanija već oseća negativne posledice pandemije — čak dve trećine startapa do sada beleži pad prodaje veći od 60%, dok polovina digitalnih kompanija i frilensera prijavljuje pad prihoda veći od 30%. Ovakva slika je i očekivana, imajući u vidu da digitalna privreda ne postoji u vakuumu, već se blisko oslanja na sve druge grane ekonomije i samim tim trpi posledice. Uprkos nekim očekivanjima, samo 10% digitalnog sektora vidi rast prihoda usled porasta tražnje za digitalnim proizvodima tokom pandemije.\nNisu svi delovi digitalnog ekosistema podjednako pogođeni\nMeđu frilenserima koji su doživeli negativne efekte 85% njih misli da će zbog posledica COVID-19 morati da traži alternativne načine prihoda. Ovo je posebno važno imajući u vidu da zaposlenost opada širom sveta, a da je Srbija među prvim zemljama u svetu po udelu stanovništva koji zarađuje na ovaj način. Ipak, stručnjaci predviđaju da će ovaj pad biti kratkoročan, a da će u narednom periodu uticaj na frilensere biti pozitivan zbog toga što će kompanije angažujući ovaj kadar smanjivati troškove.\nNebojša Đurđević/Foto: Radovan Rošić\nUprkos krizi, za sada 90% poslodavaca u ovom segmentu ne planira otpuštanje zaposlenih, a iako je zapošljavanje novog kadra usporeno, taj pad je manji nego što je slučaj na nivou cele privrede. Ipak, više od 40% digitalnih kompanija i 25% startapa planira smanjenje plata.\nU iščekivanju specifičnih podsticaja\nIako očigledno pogođen, zanimljivo je da se digitalni sektor u velikoj meri angažuje da pomogne — pored novčanih donacija, svaka četvrta kompanija kreira neko od digitalnih rešenja za podršku u borbi protiv pandemije.\n- Izuzetno je važno da se u narednom periodu predstave specifični podsticaji koji bi bili usmereni na sektore sa značajnim rastom u prethodnim godinama, kao i sektore koji će omogućiti dobro pozicioniranje Srbije u novonastalim podsegmentima tržišta koje je pandemija kreirala. Naš fokus je upravo zbog toga bio na digitalnom sektoru koji je ključan za trenutne procese poslovnih transformacija, kao i zbog činjenice da se ovaj sektor brže oporavljao nakon kriza - ističe Tanja Kuzman jedna od autorki izveštaja i menadžerka za startape i korporativne inovacije u kompaniji PwC.\nSve prikupljene podatke analizira Inicijativa „Digitalna Srbija“ uz podršku jedne od najprestižnijih konsultantskih kuća na svetu, PwC, koja je i član ove organizacije. Celokupni izveštaj dostupan je na adresi www.dsi.rs\nkoronavrus u srbiji


Blog - Vozač.rs\nAugust 18, 2017 August 18, 2017 By Vozač.rs Prekršaji • Saobraćajna polocija\tbrzina • policija • prekršaji • radar\t3 Comments\nKragujevčani su skoro godinu dana suočeni sa radarskom kontrolom brzine u saobraćaju između dva kružna toka na putu kod “Metroa”.\nPolicija svakodnevno zaustavlja vozila zbog prekršaja prekoračenja najveće dozvoljene brzine a sama je sve vreme u prekršaju.\nPo Zakonu o bezbednosti saobraćaja, vozila sa pravom prvenstva prolaza ne smeju da voze u suprotnom smeru na putu gde su fizički odvojene kolovozne trake ni kada daju posebne zvučne i svetlosne signale (rotacija).\nDa li ova vozila na ovoj lokaciji voze u suprotnom smeru ili se na tom mestu samo okrenu, potpuno je nebitno jer čak i da se samo okrenu, to je vožnja u suprotnom smeru.\nKazna za prekršaj vožnje u suprotnom smeru kada su fizički odvojene kolovozne trake je od 15.000 do 30.000, 6 kaznenih poena i zabrana upravljanja vozilom najmanje 3 meseca.\nDa li će ova praksa da se promeni, ostaje nam samo da čekamo i plaćamo kazne za prekršaje koje nam pišu oni koji ih i sami prave.


Jačanje ekonomije garant za veći broj beba\nDo 2050. godine broj stanovnika u Srbiji manji za 16,62 odsto, procenjuju relevantne institucije\n* Srbija među deset zemalja u svetu sa najvećim padom broja stanovništva\n* U proceduri usvajanje revidirane Strategije za podsticanje rađanja u Srbiji\n* Tri osnovna razloga za smanjenje populacije, činjenica da se rađa manje beba, masovna emigracija i visoka stopa smrtnosti\nGojko Vlaović | Demostat | Beograd 13. Feb 2018 | Analize\nMeđu deset zemalja u svetu koje beleže najveći pad stanovništva nalazi se i Srbija, pokazuju podaci više relevantnih međunarodnih i američkih institucija do kojih je došao Demostat.\nOno što je interesantno da svih deset zemalja sa najvećom stopom smanjenja stanovništva geografski pripada istočnoj Evropi. Procenjuje se da će populacija tih zemalja do 2050. godine biti smanjena za više od 15 odsto dok će se u tom periodu broj stanovnika u Srbiji smanjiti za 16,62 odsto.\nSlavica Đukić Dejanović, ministarka bez portfelja zadužena za demografiju i populacionu politiku za Demostat kaže da je činjenica da se Srbija, sada već decenijama unazad, suočava sa lošim demografskim parametrima.\n- Na to su demografi upozoravali još sredinom prošlog veka, ali se na rešavanju ove problematike, da budemo sasvim iskreni, nije mnogo radilo, za šta uzroke ne treba tražiti samo u ekonomskom faktoru, već i u istorijskim i socijalnim okolnostima. Vlada Srbije je još 2008. godine usvojila dokument, Strategiju za podsticanje rađanja, ali se ni po njoj nije postupalo, sve do 2016. godine, kada je na inicijativu tadašnjeg predsednika Vlade formiran kabinet koji se posebno bavi demografijom i populacionom politikom. Osnovne demografske karakteristike, a to su, stabilna stopa rađanja, ali ispod nivoa potrebnog za prosto obnavljanje stanovništva, činjenica da smo stara nacija koju zbog visokog proseka godina života i produžetka životnog veka odlikuje i visoka stopa mortaliteta, kao i činjenica da smo zemlja izražene emigracije, uticale su na rezultate pomenutog istraživanja. I do takve situacije, kakve istraživanje spominje, možda može da dođe, ako se ništa ne preduzme. Zato Vlada Srbije, preduzima značajne korake kako se crni scenariji ne bi ostvarili, odnosno, planira i sprovodi set mera populacione politike koji treba da utiču na ublažavanje negativnih demografskih parametara - ističe ministarka Slavica Đukić Dejanović.\nNaša sagovornica naglašava da bi trebalo da bude jasno da ne postoji jedinstven model koji bi država u konkretnom slučaju mogla da primeni.- Demografska pitanja u direktnoj su vezi sa socijalno ekonomskim faktorima i specifičnostima sredine, koje se moraju uvažiti kod planiranja mera. Iako demografi kažu da je ekonomska situacija važna, ali ne i presudna, mi na nju gledamo kao na preduslov za sprovođenje daljih mera. Jasno je da Vlada sprovodi odgovornu ekonomsku politiku, da zaposlenost raste i da kao zemlja idemo ka ekonomskoj stabilnosti. Trenutno je u proceduri usvajanje revidirane Strategije za podsticanje rađanja koju prati Akcioni plan, i koja treba da obezbedi strateški okvir za sprovođenje mera populacione politike. Strategija obuhvata širok spektar mera, od podizanja nivoa znanja o zdravlju i reproduktivnom zdravlju, preko podrške porodici kroz uvođenje novih servisa, jačanje pozicije žene i uloge oca u nezi, odgajanju i vaspitanju deteta, preko usklađivanja rada i roditeljstva, aktivnog starenja i upravljanja migracijama. Samo sinhronizovana primena čitavog seta mera i multisektorska saradnja, može dovesti do poboljšanja u ovoj kompleksnoj oblasti. A da li ćemo uspeti, garancije ne postoje. Merna jedinica za pomake u demografiji je decenija i to ako sve što sada preduzimamo bude uspešno - navodi ministarka Slavica Đukić Dejanović i dodaje da niko od nas ne može da predvidi šta će se dešavati sa masovnim nezaraznim i zaraznim bolestima, migracijama ili na primer konfliktima, koje naravno niko ne želi.\nOdgovarajući na pitanje da li možemo biti optimisti da će se u budućnosti stvari popraviti na bolje u korist Srbije ministarka Slavica Đukić Dejanović konstatuje da ne treba govoriti o optimizmu i pesimizmu već o volji i želji potrebnoj da se neki problemi rešavaju.\n-Na primer, danas je jasno da politička volja postoji, kao i da je pitanje nataliteta i brige o porodici važno za sve i zato pozivamo sve aktere da bez obzira na razlike, učestvuju u realizaciji postavljenih ciljeva. Isto tako, primetno je da se ekonomska situacija sređuje i da kao društvo pored stvaranja uslova moramo raditi i na podizanju svesti o znaćaju svih segmenata populacione politike, a oni se ne odnose samo na rađanje, iako posvećeno radimo na tome da stvori uslove da žena i porodica žele da imaju više dece - kaže ministarka Slavica Đukić Dejanović.\nSociološkinja Milica Vesković Anđelković ističe za Demostat da su tri osnovna razloga za smanjenje populacije u Srbiji: činjenica da se rađa manje beba, masovna emigracija i visoka stopa smrtnosti.\nKako objašnjava, poznato je da je posle takozvanih "bejbi bum" generacija, kada se posle Drugog svetskog rata rađao veliki broj dece, osamdesetih i devedesetih godina prošlog veka usledio drastičan pad broja živorođenčadi, da bi se do danas sveo na jedno, eventualno dva deteta po ženi. Ovakvo stanje rezultat je teških životnih uslova krajem prošlog i neuspešne tranzicije početkom ovog veka, ali i kod nas kao i u većini evropskih zemalja sada dominantnog, do krajnosti potrošačkog pa i hedonističkog sistema vrednosti. Ako padu broja rođenih beba na godišnjem nivou dodamo i činjenicu starenja najbrojnijih tzv. “bejbi bum” generacija, kontinuirano masovnu emigraciju našeg stanovništva i smanjen fertilni kontigent, očekivanja broja građana Srbije 2050. zaista su poražavajuća.\nDa bi se ublažio ovaj po naciju opasan demografski trend, naša sagovornica ukazuje da država mora forsirano da preduzme niz mera koje pored ekonomskih davanja i olakšica u cilju podsticanja rađanja, podrazumevaju i poboljšanje zdravstvenih usluga, proširivanje mreže vrtića kao i još mnogo toga u materijalnoj sferi, ali i, što je možda još važnije, sistematsko stvaranje društvene klime koja pogoduje većem rađanju. U tom smislu neophodna je sveobuhvatna i dugotrajna informativno-edukativna akcija. Da ekonomski uslovi nisu jedino bitni, pa često i od presudnog značaja, ukazuje činjenica da je pad nataliteta veliki i u bogatim zemljama Zapada gde je uobičajeno da porodice imaju samo jedno dete ili čak da se parovi odlučuju da uopšte nemaju decu. Navedeni očekivani rast stanovništva ili manji pad nego kod nas, tu je uglavnom rezultat intenzivnog doseljavanja građana istočnoevropskih i vanevropskih država. Sa druge strane siromašne zemlje Azije i Afrike beleže rast broja stanovnika na osnovu i dalje visoke stope nataliteta, što je dokaz preovlađujućeg uticaja vrednosnog sistema na rađanje.\nIz svega toga je jasno koliko je bitno da se država posveti i nematerijalnoj strani podsticanja nataliteta. Primera radi u Evropi to čini Francuska i efekti su upečatljivi. Sa stanovništvom koje je otprilike za trećinu manje od Nemačkog a sličnog materijalnog položaja, ta zemlja ima za trećinu veći broj rođenih beba godišnje. I to ne samo u gradovima gde su skoncentrisani doseljenici iz drugih delova sveta, već i oblastima gde ogromnu većinu čine etnički Francuzi.\nMilica Vesković Anđelković naglašava da bi to treba da bude inspirativan primer za Srbiju. Pri tome treba imati u vidu da je Srbija znatno siromašnija od zapadnih zemalja pa da bi kod nas i ozbiljnije ekonomske mere imale domet. Rusko iskustvo pokazuje da je u relativno siromašnim zemljama stanovništvo znatno osetljivije na tu vrstu podsticaja, nego u državama gde materijalna stimulacija malo znači već i tako dobro situiranom stanovništvu. Kako zaključuje, ne treba očekivati velike rezultate preko noći, ali rečeno ukazuje da ako se naša država konačno na adekvatan način posveti borbi protiv „bele kuge“, postoji prostor da se znatno poboljšaju sada veoma negativna demokratska kretanja.


SVET KOMPJUTERA - PRST NA ČELO - Lešinari i njihove priče\nLešinari i njihove priče\nQualcomm drži čitavo tržište u šaci, kada su u pitanju komponente poput modema u pametnim telefonima\nada je početkom januara američka agencija za trgovinu (FTC) pokrenula proces protiv kompanije Qualcomm, mnoge su se obrve u industriji podigle. Ova američka kompanija, vodeći proizvođač tehnologije i komponenata za pametne telefone, prema optužbama, iskoristila je svoju dominantnu poziciju da uceni proizvođače mobilnih telefona da plaćaju više za komponente i tehnologiju koje naručuju. Kako Qualcomm praktično nema konkurenciju u sposobnosti da za kratko vreme isporuči dovoljno veliki broj komponenata, proizvođači nisu imali druge no da im plate višu cenu i time sebi smanje margine.\nDa priča bude još interesantnija, Qualcomm je kompanija koja nije omogućila licenciranje svoje tehnologije konkurentskim proizvođačima, te na izvestan način drži čitavo tržište u šaci, kada su u pitanju komponente poput modema u pametnim telefonima. Zvaničnim saopštenjem, optuženi je istakao da su navodi besmisleni i da su deo agresivne politike nove američke administracije na čelu sa Trampom, te da će pravdu potražiti na federalnom sudu, gde očekuje odbacivanje svih optužbi. Jedan od dokaza koji je FTC koristio u svojoj optužbi jeste kopija ugovora koju su potpisali optuženi i kompanija Apple. Naime, kako Apple ne bi bio izložen povećanjima cena komponenata, potpisali su ugovor na pet godina kojim se obavezuju da ne koriste komponente niti jednog drugog proizvođača sem Qualcomma, za uzvrat dobivši fiksnu cenu modema. Tu se priča dodatno komplikuje.\nOdnedavno, Apple koristi i Intelove modeme za ugradnju u svoje uređaje, pored Qualcommovih, pa se čini da je pomenuti ugovor trajao do ove godine. Intel već godinama pokušava da se umeša u biznis pametnih telefona i modem koji je proizveo je bio jedan od glavnih aduta. No, saznajući detalje Qualcommovih podlih radnji, nije ni čudo što do sada nije bilo previše uspeha. U prvi mah ni Apple ni Intel nisu bili spremni da komentarišu navode FTC-a. Sve do pre nekoliko nedelja.\nPrateći prethodno pomenutu tužbu FTC-a, Apple je brže-bolje pokrenuo sopstvenu tužbu protiv Qualcomma, a zatim i unilateralno odlučio da ne isplaćuje kompaniju Qualcomm za isporučenu tehnologiju dok se svi sporovi ne završe. Krajem prošlog meseca, sudu se obratio i Qualcomm. U sudskom nalogu, optužene su kompanije koje proizvode telefone za Apple, a koje, kako se u tužbi navodi, ne isplaćuju ugovoreni novac za isporuku Qualcommove tehnologije. U međuvremenu, Apple se brzopotezno dogovorio sa Intelom da od njih naručuju modeme, kako bi plasman iPhone proizvoda tekao nesmetano.\nQualcomm je optužio kompanije Foxconn, Pegatron, Compal i Wistron, kooperante Applea, a ne Apple direktno. Apple ne plaća tantijeme za iskorišćenu tehnologiju direktno Qualcommu, već kompanijama koje za Apple proizvode telefone, a koje, nakon što dobiju novac od Applea, plaćaju Qualcommu. Procene su da je samo zbog ovog problema Qualcomm umanjio projektovane prihode za 500 miliona američkih dolara. U svojoj optužbi, Qualcomm pokušava da se sudu predstavi kao povređena strana. „Apple se sa našom kompanijom može suditi gotovo beskonačno dugo vremena. Poseduju gotovo neograničena sredstva (256 milijardi dolara u kešu) i već imaju više pokrenutih procesa protiv nas, ne samo na ovom sudu, već i u drugim državama. Kako se slučajevi gase, tako niču novi”, požalio se Qualcomm javnosti.\nTužba ne bi bila ovako dobra da joj se iz prikrajka nisu priključili i lešinari. FTC-ovoj tužbi su se priključili i Intel (logično), ali i Samsung. U podnescima kojima su podržali tužbu FTC-a, Samsung i Intel navode da su zbog Qualcomma pretrpeli velike gubitke. Samsung, iako i sam proizvođač čipova i delova za mobilne telefone, te konkurent Qualcommu, u svojim najjačim telefonima koristi Qualcommove procesore. Ipak, zbog nemogućnosti da se sa Qualcommom dogovore oko prava licenciranja, Samsung ne može svoje procesore da licencira trećim stranama, jer koriste tehnologiju američke korporacije. Intel, sa druge strane, optužuje Qualcomm da je zbog svoje politike onemogućio fer tržišnu utakmicu i time ugrozio konkurentnost. Ako neko dobro poznaje ove tehnike, to je Intel. „Tehnike i delovanja Qualcomma, koncentrisane oko nedozvoljavanja licenciranja njihove tehnologije, naterale su proizvođače mobilnih telefona da potpisuju ugovore isključivo sa Qualcommom” . Gde li smo već to čuli...\nPrvi detalji raspleta ove složene situacije se očekuju u toku ovog meseca. Ipak, ne očekujemo da će se čitava stvar raščivijati tako brzo. Posledice ovog spora će se krcati duboko u sledećoj godini. U međuvremenu, Intel polako, ali sigurno napreduje u svom poduhvatu inkorporiranja u segment pametnih telefona. Dok jednom ne smrkne, drugom ne svane...


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Svijet :: Krijumčar ostavio 53 izbjeglice na putu\nSJEVER GRČKE 21. 08. 2017. 23:32 >> 23:02 0\nKrijumčar ostavio 53 izbjeglice na putu\nGrčka policija saopštila je da je rano jutros na putu na sjeveru Grčke pronašla 53 izbjeglice i migranta, među kojima je 24 djece, koje je iz kamiona izbacio i ostavio krijumčar.\nU grupi su bili 41 Iračanin, pet Avganistanaca, pet Eritrejaca i dva državljana Sirije, saopštila je policija.\nMigranti su pronađeni oko 20 kilometara sjeveroistočno od Soluna, a policiji su rekli da su vozaču kamiona platili 2.000 eura po osobi da ih preveze od granice s Turskom do Soluna, i da ih je on ostavio na putu i odvezao se.\nGrčka policija je danas na granici s Turskom uhapsila turskog državljanina, u čijem su kamionu navodno pronađena četiri migranta iz Avganistana koje je pokušao da prokrijumčari u Grčku.\nRumunska policija otkrila 70 migranata na brodu i 24 u kamionu\nRumunska obalska straža saopštila je danas da je presrela ribarski brod sa 70 migranata, osumnjičenih da su pokušali da ilegalno uđu u Rumuniju.\nGranična policija Rumunije u okviru obalske straže saopštila je da je kasno sinoć primijetila brod u blizini grada Konstance na Crnom moru, da su policajci sproveli brod do luke i dozvolili iskrcavanje migrantima, i da je nekima od njih pružena medicinska pomoć.\nU grupi su bili 35 muškaraca, 12 žena i 23 maloljetnika, a vlastima su rekli da su iz Iraka i Sirije, navodi se u saopštenju i dodaje da je istraga u toku.\nU drugom incidentu, rumunska granična policija uhapsila je noćas 24 migranta iz Sirije i Iraka, osumnjičenih da su pokušali da ilegalno pređu granicu s Mađarskom i uđu u Šengen zonu, čija je Mađarska članica, a Rumunija nije.\nPolicija je kod grada Nadlača, u blizini granice s Mađarskom, zaustavila kamion u kojem je pronašla osam muškaraca, tri žene i 13 djece, od dve do 16 godina, navodi se u saopštenju policije.\nVećina migranata pronađenih u kamionu bili su tražioci azila u Rumuniji, a kamion je vozio Rumun kojeg policija sumnjiči za krijumčarenje migranata.\nSve zemlje EU da pomognu oko migranata\nMakron kritikovao Italiju, Orban pohvalio


Ovaj model pantalona u BEOGRADU je trenutno popularniji od farmerki! Videćete da ga na ulici nosi svaka druga devojka - Zena.rs\nDobre stare farmerke najverovatnije nikada ništa neće zameniti. I dok se trendovi smenjuju relativno brzo, čini se da će džins večno gospodariti našim ormarima. No, postoji model pantalona koje je ove sezone zasluženo "ukrao" farmerkama titulu najpopularnijih.\nReč je o kariranim sivim pantalonama, koje se ove sezone nose od svega, i najverovatnije ste ih već i same nabavile. Nezaobilazan su deo ulične mode ove jeseni i zime, i na ulici ne možete da zaobiđete dame koje su se odlučile da isprate ovaj trend.\nOvaj trend je pogodan i za opuštene kombinacijeFoto: Profimedia\nUslikana je u izlasku, i mislila je da se savršeno sredila: A onda smo videli ŠTA JE OBULA, i to USRED ZIME i - ostali smo bez teksta\nOvo je 10 NAJVEĆIH trendova za 2018. godinu! Jedan važi za najseksepilniji, a liči na KESU ZA ĐUBRE\nOve pantalone su zapravo deo poslovnog stajlinga, ali se lako uklapaju i u kežual izdanja u zavisi od toga uz šta ih kombinujemo. Uz patike i trendi dukseve one se pretvaraju u opušten komad garderobe, dok uz košulju i visoke potpetice dobijaju svoje pravo lice.\nNi svetske zvezde nisu odolele ovom trenduFoto: Profimedia\nSvakako je reč o komadu koji će "gospodariti" ženskim ormarima u 2018. godini, a mi se nadamo i da će se malo duže zadržati na modnoj sceni.\nKarirane pantalone mogu da se iskombinuju na 100 načinaFoto: Profimedia\nDa li ste već častile sebe jednim ovakim parom pantalona?


Vučić: Živelo srpsko-rusko prijateljstvo!\nBy GLASRAZUMA.RS , in SVET , at 12/06/2019\n“Svaki veliki dan za Rusiju je važan i veliki dan i za Srbiju. Živelo srpsko-rusko prijateljstvo”, rekao je Vučić na prijemu povodom Dana Rusije.\nNa svečanosti u Ambasadi Rusije kazao je da je to veliki praznik za “prijateljski, bratski ruski narod”, da je to “svetkovina svakog ruskog građanina koji poštuje ideale slobodarstva i nezavisnosti”.\nVučić je pročitao čestitku u kojoj je, povodom Dana Rusije, poručio predsedniku Vladimiru Putinu da ga “iskreno raduju dostignuća” Rusije.\n“Strateški i partnerski odnosi Srbije i Rusije potvrđeni su vašom posetom Beogradu (u januaru), ona je ostavila trag u duši srpskog naroda”, poručio je Vučić Putinu.\nOdlazeći ruski ambasador u Beogradu, Aleksandar Čepurin, izjavio je na srpskom jeziku da “nema mnogo zemalja koje su kao Srbija i Rusija podržavale jedna drugu tokom vekova” i da je uveren da će njihova saradnja biti “još bogatija i dinamičnija”.\n“Srbija može da računa na čvrstu podršku Rusije, razumevanje i zaštitu, ako bude potrebno”, ukazao je Čepurin.\nOn je kazao da je tokom godina u Beogradu “osećao podršku Vučića koji je izuzetno mnogo uradio za razvoj srpsko-ruskih odnosa” i da je “siguran da će u budućnosti uraditi još više”.\nČepurin je Vučiću uručio prvi primerak svoje knjige eseja o Srbiji i Srbima, na ruskom jeziku, u kojoj je “pokušao da izrazi koliko je zavoleo Srbiju”. Knjiga će biti u prodaji u Beogradu i Moskvi po završetku Čepurinove misije u Srbiji.\nRuski ambasador je dodao da je 12. jun dan “kada svi Rusi dele najsvetlija, najdublja osećanja: ljubav prema otadžbini, ponos, odgovornost za sadašnjost i budućnost Rusije”.\nNešto nije bilo u redu sa “pingvinima”, mališanima iz vrtića “Siferer”, u šumovitom predgrađu na jugu Stokholma. Dečaci su bili…


"Rezultati nisu bili onakvi kakve smo očekivali, mada nismo imali iluziju da možemo da dobijemo ovakvu mašineriju. Očito je da su stavili sve na ovu kartu. Očito je i da Mitrovica nije bila samo Mitrovica, nego simbol i recept kako će se rešavati lokalni izbori, pa i u Beogradu", rekao je Ivanović za NIN nakon lokalnih izbora na Kosovu.\nNa tim izborima pobedu je odnela Srpska lista Gorana Rakića, koju podržava vlada u Beogradu.\nKako je rekao, nije realan rezultat da je Srpska lista dobila 80 odsto glasova i dodao da ima mnogo nevažećih listića.\n"Ima još više, skoro 2.000 takozvanih uslovnih glasova. Ti brojevi zahtevaju preispitivanje izbornog sistema. Naprosto nije moguće da imamo 8.800 izašlih, a da nam 2.000 bude uslovno i 500 nevažećih listića. SDP je dobio manje nego što je očekivao, ali ni ovi što imaju više nemaju razloga za slavlje. Oni znaju kako su ih dobili", naveo je Ivanović.\nOn je kazao da Građanska inicijativa nije isticala primedbe na regularnost izbora jer ne bi rešile suštinu.\n"A ona je u tome da je upotrebljen čitav administrativni aparat i antipropaganda kako bi se objasnilo da je država na KiM vezana jedino za Srpsku. A u takvoj situaciji građani mogu da biraju da li će glasati za Srpsku koliko god loše je ocenjivali ili će se odreći države", naveo je Ivanović i dodao da su pritisci na njega počeli kada su raspisani izbori, a on na direktan ili indirektan način najavio kandidaturu.\nIvanović je kazao da je njegov, kako je rekao, "greh" postao veći jer je smatrao da da SDP mora da se pojavi u svim severnim opštinama, a negde i južno. Na pitanje ko zastrašuje i ko je "glavni šef Srpske na lokalu", on je rekao da Srpsku listu čine "ljudi koji bez pogovora slušaju kriminalne krugove".\n"Oni su iz tog kruga vođeni. Da li je moguće da srpska vlast to ne zna? Znam da zna, jer je Vučić pominjao jednog od njih. Ako zna za njega, nadam se da ne zna kakve metode koristi i čime se sve bavi. Neću pominjati ime, ali ako pogledate njegovu izjavu o tome čija dece čuvaju KiM, biće vam jasno", naveo je on.\nNa pitanje da li je imao nelagodnost zbog podrške dela opozicije iz Beograda (Dragan Šutanovac, Vuk Jeremić, Saša Janković, Zoran Živković), Ivanović je rekao da nema. "Ne bih voleo da me brani neko iz kriminalnog miljea, i to je sve. Država mora da se osloni na poštene i pametne ljude, one koji imaju neku ideju" , kazao je Ivanović.\nNa pitanje zašto nije dobio podršku tzv. "patriotskog bloka opozicije", on je kazao da je stav tog bloka bio da se na ove izbore ne treba izlaziti. "I ja bih polemisao sa njima kada bi ponudili drugo rešenje. Jer ne znam šta bismo zaustavili tom odlukom", dodao je on.\nOn je ocenio da u unutrašnjem dijalogu o KIM obavezni sagovornici moraju biti "slobodnomisleći Srbi sa Kosova i SPC, jer ona ima i mora da kaže šta o tome misli".\n15.01.2021 Kosovska Vlada ublažila mere (397)


NAJNOVIJA ODLUKA "FAJZERA"! Najverovatnije će biti potrebna i treća doza vakcine | Happy BSC portal\nMoguće je da će ljudi trebati da se vakcinišu protiv virusa na godišnjem nivou\nGeneralni direktor kompanije Fajzer, Albert Bourla, rekao je da će ljudima "verovatno" trebati dodatna doza vakcine Covid-19 u roku od 12 meseci kako bi bili potpuno vakcinisani.\n- Izuzetno je važno suzbiti "skup" ljudi koji mogu biti podložni virusu - rekao je za CNBC tokom događaja sa CVS Health.\nDodao je da će vakcine biti važno sredstvo u borbi protiv vrlo zaraznih varijanti novog korona virusa.\nFajzer je ranije ovog meseca rekao da su ažurirani podaci njegovog kliničkog ispitivanja pokazali da je njegova vakcina visoko efikasna šest meseci nakon druge doze. Podaci su zasnovani na više od 12.000 vakcinisanih učesnika. Još podataka je potrebno da bi se utvrdilo da li zaštite traju nakon šest meseci.\nRanije, glavni naučni službenik Bajdenove administracije za epidemiju, Dejvid Kesler, rekao je da Amerikanci treba da očekuju primanje dodatnih vakcina za zaštitu od novih varijanti korona virusa.\nKesler je rekao američkim zakonodavcima da su trenutno odobrene vakcine visoko zaštitne, ali primetio je da bi nove varijante korone mogle da "izazovu" neefikasnost injekcija.\n- U ovom trenutku ne znamo sve - rekao je.


izvoz - Ozonpress :: internet portal\nIzvoz koštičavog voća iz čačanskog kraja na rusko tržište od danas je ponovo dozvoljen, saopšteno je iz kabineta gradonačelnika Čačka Miluna Todorovića. U jednom periodu naši proizvođači nisu mogli da plasiraju koštičavo voće na tržište Rusije, zbog administrativnih procedura, a...\nIzvoz informaciono-komunikacionih usluga (IKT) iz Srbije u 2017. dostigao je rekordnih 900 miliona evra, što je za 21,5 odsto više u odnosu na prethodnu godinu, saopštila je danas Vlada Srbije. “IKT sektor, koji je u fokusu Vlade premijerke Ane Brnabić, ostao je najperspektivnija...\nGrad Čačak, koji od 2006. godine pomaže zapošljavanje novcem iz gradskog budžeta, za 2017. je za te namene izdvojio 38 miliona dinara, dok će za tu namenu Vlada Srbije izdvojiti još 12 miliona dinara. Za finansiranje javnih radova izdvojeno je 9 miliona dinara, za stručnu praksu...\nSrbija je u prvih pet meseci ove godine uvećala svoj izvoz u odnosu na isti period lane za čak 511 miliona evra, odnosno 10,5 odsto, pokazuju podaci Svetske trgovinske organizacije. Od januara do maja 2016. godine, prodali smo u inostranstvo proizvoda u vrednosti od 5,4 milijarde...\nMetalac grupa zabeležila je veliki pad na ruskom tržištu, ali je uspela da ga nadomesti na drugim tržištima u inostranstvu i većim angažovanjem u zemlji. To je izjavio predsednik Metalac grupe Dragoljub Vukadinović. „Metalac je zabeležio pad izvoza u Rusiji sa nekadašnjih...


Beograd opsedaju strani državnici, Šefer stigao, stiže i Solana\nDiplomate dolaze da nas opominju\nNikolić: Hoće stabilnost ovog područja, naročito posle napada na London. Janjić: Dolaze zbog odnosa sa Crnom Gorom, ustava i Kosova\nBEOGRAD - Poslednjih meseci, naša zemlja postala je odredište za posete stranih diplomata i visokih državnika. Malo-malo pa neko dođe, posle obično dobijemo saopštenje u kojem piše da su razgovori bili "iscrpni i sadržajni" i tako u krug. Dokaz za to je i jučerašnja poseta prvog čoveka NATO Japa de Hopa Šefera, kao i za sutra najavljena poseta ovde već odomaćenog Havijera Solane. Čak i običnom čoveku jasno je da sva ta bulumenta ne dolazi ovde da bi ispijala kafu i ćaskala sa Tadićem, Koštunicom ili Marovićem, biće da se iza brda nešto mnogo veće valja.\n- Stranci su jako zainteresovani za ovo područje, a naročito posle terorističkog napada u Londonu, jer oni znaju da Al kaida ovde ima svoja uporišta u Bosni, severnoj Albaniji i na Kosovu. NATO nas i želi u svojim redovima, prvo kao članicu Partnerstva za mir, kako bi na taj način i ovo područje bilo pod kontrolom, pre svega u borbi protiv terorizma - rekao je za Glas Milan Nikolić, politički analitičar.\nDSS: Izuzetno važne posete\nInače, juče je i Demokratska stranka Srbije ocenila Šeferove i Solanine posete kao izuzetno važne.\n- To je podrška svemu što je Vlada Srbije uradila u prethodnom periodu - ocenio je portparol DSS-a Andreja Mladenović. On je na konferenciji za novinare naglasio da su te posete izuzetno značajne u očekivanju početka pregovora o stabilizaciji i priključivanju EU, do kraja godine.\nMladenović je dodao da se od visokih međunarodnih zvaničnika očekuje da će Beograd dobiti potvrdu da je učinio sve što je mogao "u vezi otpočinjanja dijaloga sa zvaničnicima kosovskih privremenih institucija", ali da druga strana nije ništa učinila u tom pravcu, jer su iz Prištine stalno stizale opstrukcije.\nOn dodaje i da je Evropa sada svesna da Madrid nije bio slučajnost i da su sada na meti sve zemlje koje imaju trupe u Iraku.\n- Oni žele i saradnju sa našim civilnim i vojnim obaveštajnim službama, koje imaju korisne podatke upravo o terorističkim grupama povezanim s Al kaidom, a koje su raspoređene na ovim prostorima. Pored ovoga, cilj dolaska stranaca je i Kosovo, a oni u kontaktu s našim političarima jednostavno ispipavaju naš puls i podsećaju da im se žuri da taj problem skinu sa vrata. Upravo oko Kosova se i Evropa nalazi pod velikim pritiskom Vašingtona, koji traži nezavisnost za Kosovo, kako bi što pre povukli trupe iz pokrajine koje su im preko potrebne u Iraku. Posle toga, Amerikanci bi zadržali samo bazu Bondstil i stalo im je da ona bude u prijateljskom okruženju, pa upravo zato traže nezavisnost, što bi Albanci, i inače veoma naklonjeni Vašingtonu, i te kako znali da poštuju - kaže Nikolić.\nŠto se tiče Solane, on prema mišljenju Nikolića, dolazi i zbog skorog početka pregovora o asocijaciji EU i sigurno je da će podsetiti naše visoke funkcionere da požure sa hapšenjem Mladića, jer je to ključni uslov za bilo kakve integracije.\n- Inače, mislim da u svim tim razgovorima nema mnogo pretnji, oni jednostavno podsećaju šta moramo da uradimo. Čak mislim da mnogo i ne obećavaju, odnosno da je ta šargarepa koju nam nude na veoma dugom štapu - zaključio je Nikolić.\nDušan Janjić, takođe analitičar političkih zbivanja, kaže da ga ne čudi ovakva najezda stranih državnika u julu, jer upravo tog meseca razvijene zemlje završavaju planiranje za ovu kalendarsku godinu.\n- Mislim da i Šefer i Solana dolaze zbog tri ključna problema, a prvi je i dalje nerešen odnos Srbije i Crne Gore, jer je očigledno da Evropska unija mora najesen da se umeša u rešenje tog pitanja.\nKao drugi povod dolaska ocenjujem pitanje (ne) donošenja Ustava, a i kasnijih izbora, jer se sa donošenjem najvišeg pravnog akta Srbije i dalje oteže, a to je jedan od ključnih uslova za zaključivanje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju Evropskoj uniji. Treći razlog, po meni je Kosovo, obojica žele da se upoznaju sa tim šta mi zapravo hoćemo, jer je očigledno da im nejasna formulacija "više od autonomije, a manje od nezavisnosti" uopšte ne deluje ubedljivo - rekao je Janjić.\nŠefer: Uhapsite Mladića što pre\nKosovo ne sme da pređe u ruke demagoga\nTadić: Do kraja 2006. godine status Kosova\nIvanović: Neću zameniti Petkovića\nPragmatično: Stanična usluga


VIDEO Misimović, Spahić i Ibišević se zvanično oprostili od dresa reprezentacije BiH - Bportal.ba - Najvažnije vijesti iz BiH\nLegendarna trojka, koja je bila dio historijske generacije koja je izborila nastup na Svjetskom prvenstvu u Brazilu 2014. godine, počela je utakmicu protiv Crnogoraca i u 17. minuti su uz ovacije napustili teren Bilinog Polja.\nČelnici Nogometnog saveza BiH na čelu s predsjednikom Elvedinom Begićem uručila su trojcu prigodne poklone, a onda su oni pozdravili publiku, koja je uveličala njihov oproštaj.\nPodsjetimo, Spahić je i dalje igrač s najviše odigranih mečeva u dresu BiH, dok je Misimović najbolji asistent.\nS druge strane, Ibišević je dao najvažnija dva pogotka, onaj Litvaniji koji nas je odveo na Svjetsko prvenstvo, a potom onaj Argentini, koji je bio prvi za BiH na velikim takmičenjima.\nStatistika legendarne trojke:\nEmir Spahić: 95 odigrane utakmice, debitovao 2003., postigao šest golova i upisao jednu asistenciju.\nZvjezdan Misimović: 85 odigrane utakmice, debitovao 2004., postigao 25 gola i upisao 28 asistencija.\nVedad Ibišević: 83 odigrane utakmice, debitovao 2007., postigao 28 golova i upisao četiri asistencije.\nOznačeno: azilanti, damir dzumhur, goslar, Ibišević, Misimović, oproštajna utakmica, reprezentacija BiH, ribolov, spahic, vize\nVIDEO Migrant koji je spasio dijete dobija državljanstvo Francuske


Respiratori Federalne uprave civilne zaštite stižu u SBK i ZDK - Bug.ba - Info portal Bugojno\nRaspisivali smo dva tendera za servisere koji će ih instalirati i niko se nije prijavio. U međuvremenu smo od proizvođača pokušali dobiti podatke o njihovom ovlaštenom zastupniku za Evropu. Dobili smo ime firme u Irskoj koju smo kontaktirali putem posrednika, ali ni tu nismo ništa uspjeli postići, jer Bosna i Hercegovina nije članica EU, a na toj adresi u Dablinu je predstavnik proizvođača respiratora ACM812A za EU. Federalna uprava civilne zaštite je uputila e-mail na adrese nekoliko firmi za koje znamo da se bave instaliranjem medicinskih sredstava, pa i respiratora, sa ciljem da preciznije utvrdimo realnu cijenu instaliranja 100 kom. respiratora ACM812A u zdravstvene ustanove na području Federacije BiH. Početkom oktobra nam se javio Profesional Medic iz Ritopeka u Republici Srbiji, koji je najveći uvoznik i serviser medicinske opreme u Srbiji, s ponudom da oni u saradnji sa firmom istog osnivača, Dre Medical iz Sarajeva, izvrše besplatno instaliranje respiratora. Kako su serviseri Profesional Medica već instalirali preko 1.000 respiratora u regionu, a u međuvremenu su dobili i zastupništvo kineskog proizvođača respiratora ACM812A, krenuli smo u realizaciju sa njima. Prethodno smo o svemu upoznali Federalni štab civilne zaštite koji je zaključkom zadužio Federalnu upravu civilne zaštite da odabere najbolje rješenje za instaliranje, puštanje u rad i obuku osoblja za ove uređaje. Paralelno s traženjem servisera, započeli smo i proceduru otvorenog postupka javne nabavke zakonske verifikacije respiratora. Na javni poziv jedina se prijavila verifikaciona laboratorija Verlab d.o.o. iz Sarajeva s kojom smo i potpisali ugovor – pojašnjava Kadribegović.\nU Tuzli i Sarajevu se pokazalo da imamo problem, jer niko iz Verlaba nije došao i respiratori, iako su instalirani i ovlašteni serviser je bolnicama dao certifikate koji garantiraju njihovu ispravnost, oni se ne mogu koristiti bez verifikacije Verlaba. U međuvremenu se pojavila informacija u javnosti da oni nemaju akreditaciju za verifikaciju respiratora. Na naš tender Verlab nam je uz ostalu dokumentaciju dostavio Rješenje Instituta za mjeriteljstvo BiH po kome ima ovlaštenje za verifikaciju respiratora, ali nakon ovih informacija uputili smo dopise Institutu za akreditiranje BiH – BATA, Institutu za mjeriteljstvo BiH i Federalnom zavodu za mjeriteljstvo s upitom da li Verlab može vršiti zakonsku verifikaciju respiratora i čekamo mišljenje pomenutih institucija. O tome smo obavijestili i Verlab – kaže Kadribegović.\nOvo je obaveza svih imenovanih laboratorija prema Pravilniku o imenovanim mjeriteljskim laboratorijama, pa zašto ne bi bila i Verlabova. Nakon verifikacije izvršene u Kantonalnoj bolnici u Goraždu u javnosti su iznesene tvrdnje da se radi o sistemskoj greški koju respiratori imaju, a ovlašteni serviseri su nakon izvršenih provjera i konsultacija sa proizvođačem ustanovili da sistemske greške nema. Ovakve nepotrebne izjave dovode do dodatnog uznemiravanja javnosti i dodatnog usložnjavanja aktivnosti za sve nas koji smo na bilo koji način uključeni u aktivnosti vezane za puštanje u rad ovih respiratora. Zbog svega ovoga imali smo razloga da počnemo sumnjati u dobre namjere Verlaba, ali i njihovo poštivanje odredbi ugovora. Međutim, s obzirom na ukupnu situaciju i širenje pandemije, u ovom trenutku nama je najvažnije da instaliramo sve respiratore kako bi što prije bili na raspolaganju onima kojima su potrebni. Mi se iskreno nadamo da će verifikacija respiratora biti što prije urađena i da Verlab ima sve potrebne dokumente, jer u ovom trenutku to je u interesu svih nas – zaključuje Kadribegović.


Izvor: DANuBeogradu.rs, 21.Jun.2021, 13:56\nU subotu, 26. juna 2021. od 19.00, biće održan završni koncert prve sezone besplatnih online koncerata u okviru ciklusa „Muzikom kroz muzej“. Istorijski muzej Srbije (IMS) i udruženje „Unica Art“ organizovaće nastup sastava Duo Guarnieri Saracino, koji čine gosti iz Italije violinistkinja Tania Kamargo Guarnieri i marimbista Andrea Saracino. Zainteresovani građani će biti u prilici … Članak Muzikom kroz muzej: Koncert sastava Duo Guarnieri Saracino se pojavljuje prvo na Dan u Beogradu.\nDANuBeogradu.rs: Retrospektakl Presents: The Unlock Party Vol. 1\nIzvor: DANuBeogradu.rs, 22.Jun.2021, 08:50\nPevačko društvo Hrama Svetog Save organizovaće Vidovdanski koncert na platou ispred Hrama Svetog Save, u nedelju, 27. juna 2021. od 19.30. Nastupiće: Gradski tamburaški orkestar „Branko Radičević“ iz Rume, Dečiji hor Rastko, Omladinski hor Hrama Svetog Save i Pevačko društvo Hrama Svetog...\nJKP „Gradske pijace“ u saradnji sa Udruženjem građana „Putujuća izložba rukotvorina“, organizuje „Leto na pijaci“, u subotu, 26. juna 2021. Od 17.00 do 23.00, na Zemunskoj pijaci (Veliki trg), svoje proizvode predstaviće šampioni pijaca, neizostavni proizvođači voća i povrća, dizajneri,...


Podneo sam u članu 1. stav 2. reč, odnosno „briše se“. Amandman koji sam podneo na član 1. Predloga zakona o vojnom obrazovanju je tehničke prirode i treba da doprinosi jasnijoj odredbi.\nIskoristio bih ovu priliku da još jednom skrenem pažnju na ugled naše vojske čiji sam bio pripadnik u vreme kada je služenje vojnog roka bila obaveza prema otadžbini, kao i kasnije zaposlen u Saveznom sekretarijatu za narodnu odbranu.\nVojska se ne jača samo da bi učestvovala u borbenim operacijama, već da bi bila odbrambena snaga koja garantuje bezbednost i teritorijalni integritet naše države. Nekada je to bila JNA, a danas je to Vojska Srbije koju treba da jačamo i poštujemo i obezbedimo dobar položaj da nam se više nikada ne desi da vojnici, oficiri koji su branili zemlju danas još uvek nemaju krov nad glavom.\nŽao mi je što neki koriste ovu Skupštinu za propagiranje svojih ratno hušačkih ideja i daljih podela u Srbiji, umesto da se okrenemo budućnosti. Drugi svojim diskusijama skreće pažnju na druge stvari i ničim ne doprinose diskusiji o Vojsci Srbije, kao da žele da se taj zakon ne donese i da neka strana vojska dođe da nas brani.\nPonosan sam što sam komunista po opredeljenju iako imam mnogo prijatelja i sa jedne i sa druge strane i uvek smo pričali o budućnosti, a ne o prošlosti. Ali, građani su dali svoje mišljenje o onima koji ovako pričaju, na zadnjim izborima, nadam se da će to dati i na sledećim izborima.\nMi komunisti i socijalisti ćemo uvek dati podršku vojsci i ovom zakonu i uvek ćemo se boriti za mir, a ne za rat. Hvala.


U oktobru premijera filma "Ćiro Blažević – Nikad ispričana priča"\nU oktobru premijera filma “Ćiro Blažević – Nikad ispričana priča”\nBosanskohercegovački sportski novinar Sabahudin Topalbećirević autor je filma o životu bivšeg selektora Zmajeva Miroslava Ćire Blaževića, a film će se raditi u produkciji Sport Kluba i Simposar Sarajevo.\nĆiro kroz film govori o jednom iskrenom, zanimljivom, na trenutke i šokantnom pričom o svom životu, siromaštvu, bogatstvu, pobjedama i porazima i mnogobrojnim anegdotama koje su obilježile njegov život.\nU filmu se pojavljuje i 30-ak sagovornika koji dobro poznaju Ćiru i koji su sarađivali sa njim u najvažnijim nogometnim bitkama kao 1982. godine kada je bivšu Jugoslaviju očarao bijelim šalom i titulom prvaka s Dinamom ili 1998. godine kada je sa reprezentacijom Hrvatske osvojio senzacionalno treće mesto na Svjetskom prvenstvu.\nPriča podsjeća i na to kako je Ćiro vratio nogomet u Bosnu i Hercegovinu zahvaljujući njegovoj nevjerovatnoj energiji, znanju i šarmu.\nNakon premijere filma u Sarajevu, 07. oktobra 2021. godine na otvaranju desetog međunarodnog sportskog simpozija “Simposar Sarajevo”, planirane su premijere u državama regiona.


Kako se slažu škorpije i ribe - Kakopedija.com\nPočetna » Umetnost i kultura » Astrologija » Kako se slažu škorpije i ribe\nSanja Stojkov 18 новембра, 2012 Astrologija Ostavite komentar 14,240 Pregleda\nU ovom tekstu ćemo analizirati odnos između osoba rođenih u znaku ribe i škorpijona. Oba ova zodijačka znaka su vodena, a njihova glavna osobina je emotivnost i veoma osećajna priroda. Spajanjem dva ovakva horoskopska znaka, dobija se jedna vrlo senzibilna i egzotična kombinacija.\nVeza između riba i škorpije je uvek skladna i puna razumevanja. Oni dele element vode, što ih oboje čini osećajnim dušama, pomalo mističnim. Škorpije su tajanstvene i često se sakrivaju u svoj svet, ali zbog svojih sličnih naravi, ribe to znaju da prepoznaju kao odliku i da razumeju svog partnera. Međutim, škorpije su ponekad materijalisti, ali to ne mora biti negativna stvar jer to dozvoljava ribama da budu ono što jesu – sanjari i idealisti.\nOvo može biti jedna vrlo nežna i pametna kombinacija, jer je osoba škorpija tu da pruži podršku i omogući ostvarivanje snova jedne ribe. Ova dva znaka, ukoliko se odluče da započnu vezu, imaće jedan topao i blizak odnos, bez prevelikih trzavica i nesuglasica. Škorpija zna da ceni nežnu i ljubaznu prirodu ribe. Osobe rođene u ovom znaku će uvek pružiti onoliko koliko se njima daje, ali kada daju, one neće biti sebične.\nJedan od retkih problema u ovoj vezi može biti taj što škorpije znaju biti agresivne i napadne, što ribe ne mogu da razumeju. S druge strane, veza između ova dva znaka može proisteći iz škorpijine odlučnosti i vezanosti za stvar koju započne, jer za razliku od nje, ribe su nestalne i njima nije strano da često menjaju svoje odluke. Da bi se ovi problemi prevazišli, neophodno je da škorpije budu fleksibilnije i dopuste partnerima da budu slobodni.\nU ovom tekstu ćemo se osvrnuti na odnos između osoba rođenih u znaku strelca i …


NOVI PAZAR: Skupština Novog Pazara, u povodu 561. godine od osnivanja grada, dodjelila priznanja ENESU H. i IRENI V. za... (foto, video) - IBALKAN\nNOVI PAZAR: Skupština Novog Pazara, u povodu 561. godine od osnivanja grada, dodjelila priznanja ENESU H. i IRENI V. za… (foto, video)\nPovelje za Enesa Halilovića, Regionalno pozorište i Irenu Vujović…\nNOVI PAZAR: Sandžak, Zanimljivosti, Vijesti, srijeda 20. 04. 2022… 20: 54… NOVI PAZAR: Skupština Novog Pazara, u povodu 561. godine od osnivanja grada, dodjelila priznanja za… (foto, video)\nSkupština Novog Pazara, povodom 561. godine od osnivanja grada, dodelila je povelje književniku Enesu Haliloviću, Regionalnom pozorištu i ministarki zaštite životne sredine Ireni Vujović, a za doprinos razvoju i umjetnosti u prošloj godini.\nU obrazloženju odluke o dodeli priznanja, gradonačelnik Nihat Biševac istakao da Halilović i Regionalno pozorište svojim dJelima i predstavama proslavili Novi Pazar, kao i da su dobili brojna vredna priznanja i nagrade za svoj rad i stvaralaštvo.\nDodao je i da je u mandatu ministarke Irene Vujović realizovano nekoliko projekata važnih za zaštitu životne sredine, poput rekultivacije nesanitarne deponije Golo Brdo, zamJene individualnih ložišta i pošumljavanja.\nNa predlog Biševca izabrani su i dobitnici plaketa Novog Pazara za ovu godinu, a to su Budimir Đinović za dugogodišnji društveni doprinos, Kasim Zoranić za humanitarni rad, Ismet Sajtarić za razvoj poljoprivrede i Šemsudin Plojović za razvoj preduzetništva i inovacionih tehnologija.\nČitaj još: VIC DANA: Leži naš jaran na plaži u Dalmaciji, a kraj njega prođe Slovenka s tetovažom dva srca na stražnjici… (foto)\nU obraćanju na svečanoj sednici Biševac je ocijenio da je prethodna godina bila istorijska za Novi Pazar zbog toga što nikada nije započeto više projekata.\n“Počela je izgradnja autoputa preko Pešteri, završava se rekonstrukcija puta do Tutina, a očekujemo i početak rekonstrukcije magistrale ka Raški. Počela je izgradnja gasovoda, toplane na biomasu, u planu je izgradnja Kliničkog centra. Rekonstruisana Osnovna škola Bratstvo, koja je sad među najmodernijim u Srbiji”, rekao je Biševac i najavio nova ulaganja u obrazovanje.\nOn je kazao da je Novi Pazar postao regionalni centar i jedan od retkih gradova u Srbiji u kojem se iz godine u godinu povećava broj stanovnika.\nNovi Pazar ove godine obiležava 561. godinu od osnivanja, odnosno od 20. aprila 1461. godine kada se ime ovog grada prvi put pominje u jednom dubrovačkom dokumentu.\nČitaj još: KOJU VAKCINU NE SMIJEŠ DA PRIMIŠ: Sve zavisi od godina i zdravlja... (foto i video)


Tužilaštvo: Javni nastupi Dijane Hrkalović nemaju dokaznu snagu | 013 info\nTužilaštvo: Javni nastupi Dijane Hrkalović nemaju dokaznu snagu\n021.rs/Beta\tUto, 21/06/2022 - 16:27\nTužilaštvo za organizovani kriminal (TOK) saopštilo je danas da javni istupi bivše državne sekretarke MUP-a Srbije Dijane Hrkalović nemaju nikakvu dokaznu snagu, te da se ne mogu smatrati relevantnim.\nPovodom javnih optužbi koje je Hrkalović iznela protiv ministra odbrane Nebojše Stefanovića, Tužilaštvo je odgovorilo da je u postupku koji se vodi protiv nje odbila da odgovara na pitanja tužilaštva.\nOkrivljena Dijana Hrkalović protiv koje se vodi postupak zbog sumnje za trgovinu uticajem, za tabloid Objektiv je optužila Stefanovića da je lično štitio klan Veljka Belivuka i Marka Miljkovića, a između ostalog je navela i da je Stefanović prisluškivao predsednika Aleksandra Vučića i čitao transkripte, kao da je afera Jovanjica takodje "njegovih ruku delo".\nNa pitanje da li će reagovati povodom tih optužbi, iz Tužilaštva za organizovani kriminal navode da to ne može biti dokaz na sudu.\n"Tokom istražnog postupka okrivljena Dijana Hrkalović se branila ćutanjem, dok je na glavnom pretresu iznela odbranu, uz odbijanje da odgovara na pitanja tužioca. Odbijanjem da odgovara na pitanja tužioca okriivljena je pokušala da oteža utvrdjivanje istine i potpuno resvetljavanje svih okolnosti i činjenica krivičnih dela koja joj se stavljaju na teret, pred sudom i u sudskom postupku", navode u Tužilaštvu.\nOcenjuju i da je u poslednje vreme "istupanje okrivljenih u javnosti, van sudnice, i iznošenje sopstvenog vidjenja dogadjaja za koje su optuženi je postalo gotovo uobičajena praksa".\n"Takva istupanja nemaju nikakvu dokaznu snagu niti se mogu smatrati relevantnim i verodostojnim za krivični postupak pred sudom", kazali su iz Tužilaštva.\nBivša državna sekretarka u MUP-u Dijana Hrkalović tereti se za krivično delo trgovine uticajem u slučaju ubistva karatiste Vlastimira Miloševića u Beogradu, odnosno da je uticala na bivšeg načelnika Službe za specijalne istražne metode Dejana Milenkovića da ne dostavi blagovremeno pojedine izveštaje nadležnom tužilaštvu u vezi s tim teškim krivičnim delom.\nOna je negirala krivično delo i tokom iznošenja odbrane istakla da je sve radila po nalogu tadašnjeg ministra MUP Nebojše Stefanovića.\nHrkalović je 6. juna ukinut kućni pritvor koji je zamenjen zabranom napuštanja zemlje, a njoj je oduzet pasoš. Ona je u obavezi da se svakog ponedeljka javlja u policijsku stanicu Voždovac.\nHrkalović intervju tužilaštvo


Skandal u Austriji: Visoki zvaničnici pred zastavom OVK - BIGportal.ba\n25 Septembra, 2019 25 Septembra, 2019 058\nVisoki zvaničnici Melka učestvovali su na manifestaciji koju je albanska dijaspora organizovala u tom mestu koristeći zastave OVK.\nŠef Slobodarske partije (FPO) u Melku Tomas Gruber našao se tako na fotografijama na kojima se vidi i Patrik Štrobel, gradonačelnik tog austrijskog gradića, ali i odbornici Socijaldemokratske partije i Zelenih kako, sa konzulom Kosova iz Štutgarta Imerom Ladrovcijem i ambasadorom Albanije u Austriji Rolandom Bimom, stoje isped zastave OVK.\nFotografija je nastala sredinom meseca na završnom skupu “Olimpijada”, istoimenog udruženja koje je registrovano kako bi se navodno bavilo zalaganjem za uspostavljanje razumevanja među kulturama.\nJednom godišnje to udruženje organizuje olimpijadu za albansku decu iz cele Evrope, koja se okupljaju u Melkuu kako bi se takmičila u sportskim disciplinama.\nNavodi se da je plakat u Melku postavljen zato što se radi o članovima porodice konzula iz Štutgarta.\nGruber je fotografije najpre prosledio austrijskim medijima, a “Nideresterajhiše nahrihten” u svom izveštaju o ovom događaju pokušao je da zastavu i likove na njoj prikaže kao “narodne oslobodioce”.\nList je naveo da su njihovi novinari istraživali slučaj i došli do toga da su osobe na zastavi “lica koja se na Kosovu smatraju nacionalnim herojima, koja su proglašena herojima 2008. i koja se nalaze čak i na poštanskim markama”.\nIran odbacio ideju o sporazumu: “Ne tražimo nevolju, ali ćemo odgovoriti na nju”


Krmpotić uoči finala Omladinskog Kupa BiH: “Željno iškečujemo utakmicu”\nTrener juniora Zvijezde 09 Zlatko Krmpotić najavio je utakmicu finala Omladinskog Kupa BiH u kojoj će njegova ekipa snage odmjeriti sa Zrinjskim.\n“Utakmicu finala Omladinskog Kupa BiH protiv ekipe Zrinjskog željno iščekujemo. Pošteno smo se borili i iza nas su dva teška gostovanja u ovom takmičenju protiv Borca i Olimpika. Zrinjski ima odličnu ekipu i imaju jednog od najboljih mladih igrača u BiH, Ivana Bašića na kojeg moramo obratiti pažnju. Pored njega, svakako da smo analizirali kompletnu ekipu jer smo u prvenstvu izgubili od Zrinjskog u utakmici u kojoj ipak nismo bili u kompletnom sastavu. Ovo je prilika da uzmemo prvi trofej ove sezone i svakako da ćemo se maksimalno pripremiti kako bismo ostvarili taj cilj” – rekao je Zlatko Krmpotić.\nPrethodni članakDalibor Cvitanović najavio finale juniorskog Kupa Bosne i Hercegovine\nNaredni članakStanojević o Asanu: “Nije prijatno, ali razumijem ljudske različitosti i drugačije kulture”


Beograd prvi osniva Fond za energetsku efikasnost - Gradjevinarstvo.rs\nBeograd prvi osniva Fond za energetsku efikasnost\nGrad Beograd će do kraja prvog kvartala 2017. osnovati „Fond za unapređenje energetske efikasnosti“, koji će pokrenuti masovan projekat u zgradarstvu, najavio je danas (31.10.2016) gradonačelnik Beograda Siniša Mali.\nBeograd će biti prva lokalna samouprava u Srbiji koja će imati takav fond, rekao je Mali u Skupštini grada otvarajući „Konferenciju o energetskoj efikasnosti u zgradarstvu i daljinskom grejanju“ u organizaciji Agencije UN za životnu sredinu i Svetskog instituta za resurse.\n- Ovaj fond nam daje baznu osnovu za veliki i masovan projekat povećanja energetske efikasnosti naših zgrada, javnih i privatnih, gde ćemo našim građanima dati mogućnost da na duži rok isplate ulaganje u zgrade - naveo je Mali.\nOn je objasnio da će se praviti i pametne zgrade koje će unaprediti sistem utroška struje, grejanja, vode i svega drugog, što će dovesti do povećanje energetske efikasnosti.\n- Na sledećoj Skupštini grada Beograda usvojićemo Strategiju razvoja Beogradskih elektrana, koja predviđa prevashodno uključivanje velikog broja alternativnih izvora energije - solarne, biomase, toplotnih pumpi i svega drugog kako bi sačuvali naše okruzenje i diverzifikovali izvore energije koje koriste naše elektrane - naveo je Mali.\nMali je rekao da su planovi gradskih vlasti u skladu za strategijom za unapređenje energetske efikasnosti do 2030. i smanjenje emisije gasova sa efektom staklene bašte. Podsetio je i da je Grad Beograda inicirao donošenje novog Zakona o stanovanju i održavanju zgrada, koji treba da bude usvojen u parlamentu, kao i da je je započeto sređivanje fasada u Beogradu.\nSlika. Energetska efikasnost (preuzeto sa www.sustainablecitiescollective.com)\nPredstavnik Ministarstva poljoprivrede i zaštite životne sredine Jasmina Murić je rekla da se u Srbiji očekuje do 2040. godine povećanje srednje temeprature i smanjenje ukupne godišnje količine padavina.\n- Negativan trend se očekuje i posle 2040. i zato Ministarstvo pozdravlja ovu globalnu inicijativu o daljinskoj energiji u gradovima, koja ima za cilj da pomogne zemljama u razvoju prelazak na sisteme sa savremenom distribucijom toplone energije u odabranim gradovima - rekla je Murić.\nOna je dodala da to treba da dovede do poboljšanja energetske efikasnosti i smanjenja emisije gasova sa efektom staklene bašte. Ona je poručila da će to Ministarstvo pomoći gradu Beogadu i u inicijativi „Akcelerator enegetske efikasnosti u zgradama“, čiji početak je označen na današnjoj radionici.


Mesi i Ronaldo predvode 30 kandidata za Zlatnu loptu – Sport\nDvojica rekordera – šestostruki osvajač Lionel Mesi i Kristijano Ronaldo, pet puta laureat, predvode listu od 30 kandidata za Zlatnu loptu „Frans fudbala“.\nFrancuski magazin objavio je imena kandidata za prestižnu nagradu, koja će ove godine biti ponovo dodeljena posle jednogodišnje pauze zbog pandemije.\nFrans fudbal objavio listu kandidata za Zlatnu loptu\nSem Mesija i Ronalda na listi su Điđi Donaruma kao jedini golman, kao i defanzivci Sesar Aspilikueta, Leonardo Bonuči, Đorđo Kjelini, Ruben Dijaš, Sajmon Kjer.\nNa listi su vezni fudbaleri Nikolo Barela, Kevin de Brujne, Bruno Fernandeš, Fil Foden, Žoržinjo, Ngolo Kante, Rijad Mahrez, Luka Modrić, Mejson Maunt i Pedri, kao i napadači Karim Benzema, Erling Haland, Hari Kejn, Robert Levandovski, Lautaro Martines, Kilijan Mbape, Nejmar, Đerar Moreno, Mohamed Salah, Rahim Sterling i Luis Suares.\nNagrada će biti dodeljena 29. novembra u Parizu.\nFudbal, Međunarodni fudbal, Priča dana, Vestizlatna lopta


Rekonstruiše se spomenik ruskim vojnicima nastradalim u Drugom svetskom ratu, u planu i Ruski kutak - CITY SMART | Vesti bez ulepšavanja\nRekonstruiše se spomenik ruskim vojnicima nastradalim u Drugom svetskom ratu, u planu i Ruski kutak\nNjegova ekselencija, ambasador Ruske Federacije, Aleksandar Bocan-Harčenko posetio je Niš i susreo se sa gradskim rukovodstvom. Tom prilikom, najavljena je rekonstrukcija spomenika sovjetskim vojnicima stradalim u "niškom incidentu" koji se nalazi ispred Logora na Crvenom krstu i izgradnju Ruskog kutka.\n“Uveliko traju radovi na rekonstruciji Spomenika sovjetskim vojnicima stradalim u niškom incidentu koji se nalazi ispred Logora. Na tom mestu će biti izgrađen i Ruski kutak u čast prijateljstva između dva naroda,” kazala je gradonačelnica Niša.\n“Veoma nam je važna memorijalna saradnja”, rekao je ambasador Ruske Federacije, Aleksandar Bocan-Harčenko. Istakao je da je zahvalan Nišlijama jer čuvaju sećanje na ruske vojnike koji su poginuli na ovim prostorima tokom Drugog svetskog rata, ali i Srpsko – turskog rata, što se posebno odnosi na pukovnika Rajevskog.\nSpomenik sovjetskim vojnicima stradalim u “niškom incidentu” 7. novembra 1944 godine, izgrađen je 2015. godine ispred Logora na Crvenom krstu. Incident se dogodio ubrzo po oslobođanju Niša, u kome su bile smeštene snage Crvene armije i Narodnooslobodilačke vojske Jugoslavije. Tog dana je avijacija SAD iznenada napala grad Niš, a potom i kolonu vozila Crvene armije koja se kretala drumom Niš — Aleksinac.\nPosledice ovog napada su desetine mrtvih i ranjenih vojnika i civila, a pričinjena je i velika materijalna šteta. Zvanična verzija ovog događaja, koju su saopštile američke vojne vlasti, glasi da je došlo do greške i prijateljske vatre. Na spomeniku su upisana imena poginulih vojnika Crvene armije 7. novembra 1944. na putu od Niša do Aleksinca.\nSem rekonstrukcije spomenika i izgradnje Ruskog kutka, Niš je u turističku ponudu zvanično uvrstio Gornji Adrovac, mesto pogibije pukovnika Rajevskog. “Turisti koji dođu u Niš mogu na od sada će moći organizovano da posete ovo mesto i odaju počast senima nastradalih ratnika”, istakla je Sotirovski.\nNikolaj Nikolajevič Rajevski bio je ruski pukovnik i srpski dobrovoljac učesnik bitke kod Taškenta, misionar Sveslovenskog saveza (za Balkan i Srbiju) kao i učesnik u Srpsko—turskom ratu (1876) u bici za Gornji Adrovac kod Aleksinca gde je i poginuo. Nosilac je ruskih i srpskih odlikovanja.\nLav Nikolajević Tolstoj je zauvek ovekovečio slavnog ratnika u liku grofa Vronskog u književnom delu “Ana Karenjina”.\nOznakeIzdvajamo rekostrukcija ruski kutak spomenik ruskim vojnicima turistička ponuda grada


Ubica studenta osuđen na 30 godina zatvora, otac žrtve zadovoljan presudom\nViši sud u Beogradu osudio je danas Neđeljka Đurovića (31) na 30 godina zatvora za ubistvo studenta Miloša Mileusnića (24) 27. januara 2019. godine ispred zgrade u Ulici Dimitrija Tucovića u Beogradu. Sud je na osnovu priloženih bioloških tragova, snimaka sa kamera, izjava svedoka i ostalih dokaza utvrdio da je Đurović 27. januara izašao sa nožem u ruci iz svoje kuće, naleteo na Mileusnića i izbo ga oko 5:50 sati. „Žrtvu je izabrao nasumično, nije poznavao Miloša, već ga je ubio iz čiste obesti, bezdušno i bezobzirno, sa direktnim umišljajem, zbog čega ga je osudio za krivično delo teško ubistvo na podmukao način”, rekla je sudija Nataša Albijanić, preneo je Tanjug. Sudija je podsetila da je sam Đurović odveo policajce na mesto gde je odbacio nož, te da sud nije prihvatio njegovu\nPodgorički Viši sud ukinuo je presudu Osnovnog suda u Herceg Novom, po kojoj je opština Budva trebalo da isplati milion evra odštete za 50 budvanskih vatrogasaca zbog neusaglašenosti koeficijenata na zarade od pre deset godina, kao i po osnovu manje obračunate plate za period od 2013. do 2016. godine. Hercegnovski sud je u dva navrata donosio presudu kojom je prihvatio zahteve budvanskih vatrogasaca, da bi takve presude ukidao Viši sud nakon što se opština žalila. To je Viši sud i sada učinio, pa je prihvatio žalbu opštine Budva koja je tražila da se tužbeni zahtev vatrogasaca odbije kao neosnovan. Ispitujući presudu osnovnog suda u Herceg Novo Viši sud je našao da je žalba opštine Budva osnovana „s obzirom na to da je prvostepena presuda zasnovana na bitnim povredama odredaba\n26.07.2021 u 11:57\nNenadu Petroviću i Milevu Martinov iz Velikog polja kod Obrenovca, koje su mediji nazvali „supružnici iz pakla”, pravosnažno su osuđeni na po tri i po godine zatvora zbog brutalnog zlostavljanja i iskorišćavanja bolesne Jelene V.(29) iz okoline Pančeva. Nenadu je zbog ranije osude od godinu dana izrečena jedinstvena kazna zatvora od četiri godine i dva meseca. Ovom odlukom Apelacionog suda potvrđena je prvostepena presuda Višeg suda u Beogradu kojom su Petrović i sada bivša mu supruga Mileva Martinov osuđeni zbog krivičnog dela trgovina ljudima u saizvršilaštvu. Oštećena žena je radi ostvarivanja svog imovinsko-pravog zahteva upućena na parnicu, objavio je Apelacioni sud. Prema presudi, Petrović i Martinova su od 6. januara do 16. oktobra 2018. godine, u Obrenovcu po