Drugi krug parlamentarnih izbora u Francuskoj - glasali Makron, Le Penova, Melanšon - 19.06.2022, Sputnik Srbija\nDrugi krug parlamentarnih izbora u Francuskoj - glasali Makron, Le Penova, Melanšon\nPredsednik Francuske Emanuel Makron glasao je danas u drugom krugu parlamentarnih izbora u Tukeu, kao i u prvom krugu izbora. On je iskoristio svoje biračko... 19.06.2022, Sputnik Srbija\nKako je javila francuska BFM TV, izlaznost u 12 časova u Pa-de-Kaleu bila je 18,95 odsto. To je departman sa najpribližnijom izlaznošću kao na nacionalnom nivou u podne.Žan-Lik Melanšon glasao je u Marseju, dok je liderka krajnje desnice Marin Le Pen, koja za dlaku nije uspela da bude izabrana u prvom krugu parlamentarnih izbora, glasala u Enen Bomonu.Izlaznost do 12 časova u drugom krugu parlamentarnih izbora u Francuskoj iznosi 18,99 odsto, što je više u odnosu na prvi krug. Prošle nedelje, izlaznost u prvom krugu do podneva iznosila je 18,43 procenata.Glasanje je počelo jutros u 8 časova, a dve najjače političke grupacije, koalicija okupljena oko predsednika Emanuela Makrona i levičarski savez Žan-Lika Melanšona, ušle su sa gotovo istim brojem glasova osvojenih u prvom krugu.Prema istraživanju agencije Elab, koalicija šefa države Emanuela Makrona "Zajedno" mogla bi da osvoji između 255 i 295 mandata u skupštini koja ima 577 mesta, a levičarska koalicija NUPES Žan-Lika Melanšona između 150 i 200 poslaničkih mesta, što je veliki skok u odnosu na prethodne izbore.Najavljuje se da će prvi izborni rezultati biti objavljeni po zatvaranju birališta, oko 20 časova.U današnjem drugom krugu parlamentarnih izbora u Francuskoj nadmeće se 1.148 kandidata za 577 poslaničkih mesta u nacionalnoj skupštini koji u prvom krugu nisu osvojili natpolovičnu većinu glasova.Samo pet kandidata je izabrano već u prvom krugu izbora, osvojivši više od 50 odsto glasova izašlih birača. Četvoro su kandidati levičarske koalicije Nupes, a jedan iz Makronove koalicije Zajedno.U drugom krugu, najbrojniji su kandidati odlazeće većine: njih 415 iz političkih grupacija LaREM, Modem, Horizonti i Delovati.Sledi leva koalicija NUPES sa 380 kandidata ne računajući trojicu neistomišljenika iz redova socijalista, prenosi BFM TV.Što se tiče desničarskog Nacionalnog okupljanja, u drugom krugu se kandidovalo 209 kandidata, a iz redova Republikanaca 71, poreneo je Tanjug.\nsvet, svet – politika, francuska\n© AP Photo / Jean-Francois BadiasDrugi krug parlamentarnih izbora u Francuskoj\nPredsednik Francuske Emanuel Makron glasao je danas u drugom krugu parlamentarnih izbora u Tukeu, kao i u prvom krugu izbora. On je iskoristio svoje biračko pravo na biračkom mestu u Pa-de-Kale i glasao je u pratnji supruge.\nKako je javila francuska BFM TV, izlaznost u 12 časova u Pa-de-Kaleu bila je 18,95 odsto. To je departman sa najpribližnijom izlaznošću kao na nacionalnom nivou u podne.\nŽan-Lik Melanšon glasao je u Marseju, dok je liderka krajnje desnice Marin Le Pen, koja za dlaku nije uspela da bude izabrana u prvom krugu parlamentarnih izbora, glasala u Enen Bomonu.\nIzlaznost do 12 časova u drugom krugu parlamentarnih izbora u Francuskoj iznosi 18,99 odsto, što je više u odnosu na prvi krug. Prošle nedelje, izlaznost u prvom krugu do podneva iznosila je 18,43 procenata.\nGlasanje je počelo jutros u 8 časova, a dve najjače političke grupacije, koalicija okupljena oko predsednika Emanuela Makrona i levičarski savez Žan-Lika Melanšona, ušle su sa gotovo istim brojem glasova osvojenih u prvom krugu.\nPrema istraživanju agencije Elab, koalicija šefa države Emanuela Makrona "Zajedno" mogla bi da osvoji između 255 i 295 mandata u skupštini koja ima 577 mesta, a levičarska koalicija NUPES Žan-Lika Melanšona između 150 i 200 poslaničkih mesta, što je veliki skok u odnosu na prethodne izbore.\nNajavljuje se da će prvi izborni rezultati biti objavljeni po zatvaranju birališta, oko 20 časova.\nU današnjem drugom krugu parlamentarnih izbora u Francuskoj nadmeće se 1.148 kandidata za 577 poslaničkih mesta u nacionalnoj skupštini koji u prvom krugu nisu osvojili natpolovičnu većinu glasova.\nSamo pet kandidata je izabrano već u prvom krugu izbora, osvojivši više od 50 odsto glasova izašlih birača. Četvoro su kandidati levičarske koalicije Nupes, a jedan iz Makronove koalicije Zajedno.\nU drugom krugu, najbrojniji su kandidati odlazeće većine: njih 415 iz političkih grupacija LaREM, Modem, Horizonti i Delovati.\nSledi leva koalicija NUPES sa 380 kandidata ne računajući trojicu neistomišljenika iz redova socijalista, prenosi BFM TV.\nŠto se tiče desničarskog Nacionalnog okupljanja, u drugom krugu se kandidovalo 209 kandidata, a iz redova Republikanaca 71, poreneo je Tanjug.


Beta 25. aprila 2021. 08:30\nAlbanci danas glasaju na parlamentarnim izborima, a oko 3,6 miliona ljudi sa pravom glasa bira 140 poslanika izmedju oko 1.800 kandidata iz 12 političkih partija ili koalicija i nezavisnih kandidata.\nMedju biračima su i mnogi Albanci koji žive u inostranstvu, ali nije dozvoljeno glasanje putem pošte a neće moći da glasaju ni zaraženi kovidom- 19.\nPremijer Edi Rama iz vladajuće Socijalističke partije, koji se bori za treći uzastopni mandat, želi da Albaniju pretvori u „šampiona“ u turizmu, energetici, poljoprivredi i digitalnim projektima.\nSukobi pristalica dve glavne stranke kulminirali su u sredu u gradu Elbasanu, kada je poginuo vodeći pristalica Socijalističke partije. Policija je saopštila da je na žrtvu pucao, navodno, član opozicione Demokratske stranke, tokom svadje.\nIako zvanično nepristrasan, predsednik Iljir Meta žestoko kritikuje vladu, optužujući Ramu da je prigradbio svu vlast, da upravlja „kleptokratskim režimom“ koji loše upravlja zdravstvenom krizom i da je odložio integraciju zemlje u EU.\nStrani posmatrači iz Organizacije za evropsku bezbednost i saradnju i predstavnici ambasada zapadnih zemalja pažljivo će nadgledati današnje glasanje.


Bista Nikole Tesle u hotelu Njujorker\nDanas otkrivanje Tesline biste u „Njujorkeru“\nTESLA, NAŠ I SVETSKI\nBista Nikole Tesle, rad akademskog vajara Bojana Mikulića, biće danas, 10. januara 2015, svečano otkrivena u hotelu „Njujorker“, u Njujorku, na Menhetnu …\nProfesor Rade Mihajlović s Instituta za tehnologiju, u Njujorku, kaže da se otkrivanje biste očekuje u 18 sati po našem vremenu. Teslina bista će se nalaziti u centralnom lobiju hotela, a danas će biti održana i Tesla Konferencija s ciljem da veliki naučnik uđe u školski program SAD.\nBista Nikole Tesle i spomenik u SAD\nMihajlović koji je sa srpskom dijasporom u SAD učestvovao u podizanju spomenika i biste našeg slavnog naučnika, rekao je za RTS da su postavljene mnoge Tesline biste prethodnih godina, „od Brazila do SAD“ i da je dobro što se Tesla i dalje promoviše na tom prostoru.\nKako kaže, već postoji jedna bista ispred „Crkve Svetog Save“ u Njujorku, a u okviru „Njujorkera“ je 2001. postavljena, tzv., plaketa, odnosno Teslina spomen ploča, u prisustvu senatora i zvaničnika SAD. Sad će u samom holu „Njujorkera“, u čijoj sobi je Tesla živeo, biti podignuta i bista u prisustvu mnogo ljudi iz srpske dijaspore i konzulata.\nŽiveo pri vrhu hotela …\nMihajlović je podsetio da je Tesla živeo u sobi na 33. spratu, pri vrhu tog hotela i da je sam personal malo upoznat s tim, ali da menadžeri svakako jesu jer je Tesla zahvaljujući, pre sveg, mladim ljudima, postao prava medijska zvezda.\nTa soba je, prema rečima Mihajlovića, do skora bila na raspolaganju gostima i to je za svakog ko bi je koristio bila velika čast. „Mladi su odigrali veliku ulogu u rehabilitaciji Teslinog imena, najviše koristeći internet i ju-tjub“, dodao je Mihajlović.\nOtkrivanje biste, Konferenciju i gala-večeru organizuju predsednik „Tesline naučne fondacije“ Nikola Lončar, generalni konzul Srbije u Njujorku Mirjana Živković sa saradnicima, otac Ðokan Majstorović iz „Crkve Svetog Save“ u Njujorku i drugi poštovaoci dela velikog naučnika.\nBista Nikole Tesle u Americi\nBogat program u Teslinu čast …\n„U programu će učestvovati oko 30 eksperata iz ove oblasti i ovaj program smatramo najvažnijim što dijaspora može i treba da uradi za Teslu. Bez Tesle u školama širom Amerike, svet nikad neće saznati pravu istinu – šta je Tesla uradio za čovečanstvo“, rekao je ranije Lončar.\nOn je dodao da je „Fondacija“ dosad poklonila Tesline biste ambasadi SAD u Beogradu, gradovima Leskovcu i Banjaluci, „Frenklin Institutu“ u Filadelfiji i gradu Rahvej u državi Nju Džerzi. Čuven naučnik je živeo u hotelu „Njujorker“ od 1933. do smrti, na Božić, 7. januara 1943.\n2015-01-10T20:08:34+01:0010 јануара, 2015|Nauka|


Priroda u rukama dece - EU u Srbiji\nPriroda nam mnogo daje, zato treba da je čuvamo i da od nje učimo. Vođeni tom idejom, EU info kutak Niš i Fabrika umetnika pokrenuli su novi serijal radionica za decu predškolskog i školskog uzrasta, na kojoj će mališani imati prilike da uživaju u prirodi, zabave se kroz igru i steknu korisne veštine kroz metode Waldorf pedagogije, nove kod nas.\nU prirodnom ambijentu, pored Nišave kod naselja Brzi Brod, deca uzrasta od četiri do deset godina, podeljena u dve grupe kroz iskustveno učenje saznala su na prvoj radionici koliko je priroda važna, kao i razvijanje zdravih navika.\nRadionice u okviru ovog serijala vodi Nela Jotović, diplomirani pedagog-vaspitač, sa višegodišnjom praksom u Waldorfskoj pedagogiji. U praktičnom radu sa decom, pomažu studentkinje pedagogije sa Filozofskog fakulteta u Nišu.\nIdeja radionica koje su zasnovane na prirodnoj, Waldorf pedagogiji je da decu angažuje kroz igru i probudi radoznalost i kritičko razmišljanje, podstakne maštovitost i kreativnost, kao i ekološku svest kod dece. Teme o kojima su deca imala prilike da uče na prvoj radionici, a biće zastupljene i na narednim jesu najvažniji resursi kojima naša planeta raspolaže: voda, zemlja, vatra, vazduh i biljke.\nViše fotografija sa prve radinice pogledajte na fb stranici EU info kutka Niš.\nPlan EU info kutka i Fabrike umetnika je da se radionice u ovom serijalu održavaju svakog drugog vikenda. Detaljnije informacije o narednim terminima i temama biće dostupne blagovremeno na našim nalozima na društvenim mrežama.\nKamen i glina, za kreativnost dece\nŠto više jezika znaš, to si bogatiji\nNemotorizovani prevoz za zdraviju životnu sredinu\nDečija radionica – Upoznajmo pečurke


Federalni sudija naredio okončanje programa DAKA\nTanjug 17. jula 2021. 08:17\nVAŠINGTON – Federalni sudija u Teksasu naredio je okončanje programa iz vremena administracije bivšeg predsednika Baraka Obame, koji je sprečavao deportaciju nekih imigranata koji su dovedeni u SAD kao deca.\nSudija Endru Henen presudio je u petak u korist Teksasa i još osam konzervativnih država koje su podnele tužbe kako bi bio zaustavljen program nazvan Odložena akcija za novopridošle u detinjstvu, poznat po skraćenici DAKA, koji je pružao ograničenu zaštitu od deportacije za oko 650.000 ljudi, prenosi Glas Amerike.\nOni koji su već prijavljeni u program neće izgubiti zaštitu, ali je Hanen zabranio obradu novih aplikacija.\nOdlukom federalnog suda, predsednik Džo Bajden, koji je tokom predizborne kampanje obećao će sačuvati program ili uvesti nešto slično njemu, sada ima vrlo ograničene mogućnosti za neku nesporednu akciju.\nTo je druga presuda nekog federalnog sudije u Teksasu kojom su zaustavljeni Bajdenovi planovi za imigraciju, nakon što je sud zabranio primenu Bajdenove uredbe o odlaganju većine deportacija na 100 dana.\nPredsednik Bajden je predložio zakon kojim bi se pružio put ka državljanstvu za oko 11 miliona ljudi, koliko se procenjuje da živi u SAD bez potrebnih dokumenata. Takođe je naredio federalnim agencijama da pokušaju da sačuvaju program.\nPristalice programa DAKA, od kojih su se neki obratili sudiji Henenu sa zahtevom da sačuva program, izjavili su da je neophodno da Kongres usvoji zakon kojim bi se trajno rešio njihov status. Henen je izjavio da Kongres mora da raguje ukoliko SAD žele da pruže zaštitu programa DAKA useljenicima poznatim pod imenom „sanjari“.\nDržave koje su podnele tužbu tvrdile su da bivši predsednik Barak Obama 2012. nije imao ovlašćenje da formira program DAKA jer se njime zaobišao Kongres. Države su takođe tvrdile da program iscrpljuje njihove obrazovne i zdravstvene resurse.\nPored Teksasa, tužbe su podnele Alabama, Arkanzas, Kanzas, Luizijana, Misisipi, Nebraska, Južna Karolina i Zapadna Virdžinija – države koje su u tom trenutku imale republikanske guvernere ili sekretare za pravosuđe.\nMeksičko-američki fond za pravnu odbranu i obrazovanje kao i kancelarija državnog tužuioca Nju Džersija, koji su branili program u ime grupe korisnika DAKA-e, tvrdili su da je Obama imao ovlašćenje da uvede program i da države nemaju osnove za tužbu jer nisu pretrpele nikakvu štetu zbog programa.\nDok se DAKA često opisuje kao program za mlade imigrante, mnogi njegovi korisnici žive u SAD već 10 godina ili duže, nakon što su dovedeni u zemlju bez dozvole ili su ostali i posle isteka viza. Liberalni Centar za američki napredak navodi da oko 254.000 dece u Americi ima bar jednog roditelja koji se oslanja na zaštite programa DAKA. Neki od njegovih korisnika već imaju i unuke.\nVrhovni sud je ranije presudio da je pokušaj bivšeg predsednika Donalda Trampa da okonča DAKA program 2017 bio nezakonit. Sudija iz Njujorka u decembru je naredio Trampovoj administraciji da ponovo uspostavi program koji je uveo Obama.


U saradnji Gradskog muzeja Subotica i Muzeja „Ištvan Tir” iz Baje, u sklopu IPA prekograničnog programa Mađarska–Srbija Istoricizam u Bačkoj (HUSRB/1903/33/0040) Gradski muzej Subotica priređuje međunarodne naučne konferencije u Subotici 9. i 10. decembra 2021. Tokom predavanja je obezbeđen simultani prevod. Prateći program konferencije je foto izložba na temu istoricizma. Ulaz je besplatan.\nApstrakti koferencije mogu se preuzeti sa ovog linka:\nMesto održavanja: Gradski muzej Subotica, Trg sinagoge 3.\n10.45–11.00 Pozdravna reč i otvaranje naučnog skupa: Aniko Mihajlović, v.d. direktorica Gradskog muzeja Subotica, Zita N. Kovač, direktorica Muzeja „Ištvan Tir” u Baji i dr Olga K. Ninkov, stručni koordinator projekta\nModeratori naučnog skupa: dr Gabrijela Lovas Kajdoči, urednik zbornika konferencije i dr Olga K. Ninkov\nNeorenesansne Žolnai keramičke peći iz zbirke Muzeja primenjene umetnosti u Budimpešti i subotičke Gradske kuće\nIzgradnja crkava u stilu neogotike u Bačkoj. Prikaz Crkve Svete Ane u Kelebiji, crkava Svetog Đorđa i Svetog Roka u Subotici na osnovu arhivskih dokumenata\n13.10–13.25 Prateći program: Arhitektura neogotike u Subotici – kratki film učenika Srednje muzičke škole u Subotici – Katarine Ivanković Radaković, Mirele Vereš i Maria Bošnjaka, uz mentorstvo profesorice istorije Tinde Tselios i profesora sociologije Marijana Kujundžića; muzički saradnik na orguljama: Ivana Mačković.


DSS je saopštila da ovu odluku dočekuje sa potpunim moralnim gnušanjem „iako je svesna da sadašnja srpska vlast spremna da na zahtave SAD donosi za Srbiju najštetnije odluke“.\n„Zatvaranje mučilišta Gvantanamo pod pritiskom svetske i domaće javnosti je više nego opravdano, isto koliko je nerazumna odluka srpske vlasti da prihvatanjem zatvorenika stanu iza bestijalnih metoda ispitivanja CIA i zverstava pravdanih borbom protiv terorizma“, navedeno je u saopštenju.\n„DSS upozorava i da je ovakva odluka doneta bez znanja javnosti, pa čak i bez znanja Ministarstva pravade i Interpola. Očigledno je da je tajno postupanje postalo manir ove vlasti i da gradjani važne informacije ne saznaju od državnih institucija Srbije, već od stranih zvaničnika i stranih novinara. Zahtevamo od predsednika tehničke Vlade Aleksandra Vučića da pokuša da objasni gradjanima Srbije ovu svoju opasnu, neodgovornu, nemoralnu i za državu ponižavajuću odluku da se zatvorenici iz Gvantanama prebace u Srbiju“, navedeno je u saopštenju.


Ministar spoljnih poslova Kosova Enver Hodžaj večeras je optužio Moskvu da je najveća pretnja međunarodnom miru i ocenio da zajedničke rusko-srpske vojne vazduhoplovne vežbe, najavljene za sledeću godinu, ugrožavaju bezbednost u regionu.\nPošto je predstavnik Rusije naveo da je na Kosovu nekoliko desetina osoba uhapšeno zbog sumnje da su povezane sa terorističkim organizacijama u Siriji i Iraku i da bi učešće stanovnika Kosova u sukobima u inostranstvu trebalo da bude sprečeno, Hodžaj je izjavio da Moskva nije u situaciji da kritkuje bilo koga, posle aneksije ukrajinskog poluostrva Krim i agresije na Ukrajinu.\nKosovo je ozbiljno zabrinuto zbog sukoba u Siriji i Iraku i ruske agresije na Ukrajinu i osudilo je učešće nekih svojih građana u ratu u Siriji, ali je zabrinuto i zbog Srba koji u Ukrajini pružaju podrške pobunjenicima, rekao je Hodžaj.\nPredstavnik Rusije je rekao da je Hodžaj pokušao da raspravu skrene sa osnovne teme i dodao da je više od 90 odsto učesnika referenduma na Krimu glasalo za priključenje tog poluostrva Rusiji.\nKosovski ministar rekao je takođe da su ubistva trojice ljudi, među kojima i pripadnika srpske žandarmerije, pre dva dana u blizini administrativne granice, izolovani incidenti i da će kosovske vlasti raditi na tome da se oni više ne ponove.\n"Kosovske vlasti žale zbog incidenta u kojem su se albanski civili sukobili sa srpskim bezbednosnim snagama. Žalimo zbog toga i uveravamo srpske vlasti da se to neće ponoviti. Ne treba da podgrevamo situaciju, već da zajedniči radimo na izgradnji uzajamnog poverenja", rekao je Hodžaj.\nOn je ocenio i da velika međunarodna podrška proglašenju nezavisnosti Kosova, potvrđuje njen legitimitet, dodajući da su kosovske vlasti posvećene nastavku dijaloga s Beogradom.


Alvaro Morata u novcu, slavi i prijateljima | Sport | Fudbal\nMorata: Nekada zbog novca imate problem sa prijateljima 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n15.10.2018. / 18:58\n"Zamislite da ste u ovim godinama i da se od vas očekuje da spasete prijatelja u nevolji, a da vaš odgovor bude da ne možete".\nAlvaro Morata imao je prosečnu debitantsku sezonu u Premijer ligi, ove sezone (za sada) ni takvu.\nNajskuplje pojačanje u istoriji Čelsija, za kojeg je klub izdvojio 66 miliona evra na leto 2017, predstavilo se ostrvskoj publici sa 15 golova na 48 utakmica kod defanzivnog Antonija Kontea i pao na tri gola u 11 nastupa kod ofanzivnog Mauricija Sarija od čega su dva prvenstvena.\nI prošle i ove godine na Stamford bridžu je tema moral i posvećenost 26-godišnjeg Madriđanina, koji je sa smenjenim Konteom imao prilično hladan odnos i jedno vreme bio izostavljan iz takmičarskog pogona.\nNakon što je prihvatio odluku tadašnjeg selektora reprezentacije Španije, Đulena Lopetegija, da za njega nema mesta među putnicima na Svetsko prvenstvo u Rusiju, Morata je konačno dobio razloga za zadovoljstvo kada je krajem jula njegova supruga Alis Kampeljo na svet donela blizance Alesandra i Leonarda.\nU intervjuu za "El Mundo Deportivo", Morata je govorio o periodima kada je slabo podnosio teret, slavu i bogatstvo koje donosi bavljenje profesionalnim fudbalom na najvišem nivou i naglasio da je gledajući sinove kako odrastaju uspeo da otvori nove vidike i pronađe nove motive u životu.\n"Često novac i popularnost mogu da budu problem. Veliki broj ljudi smatra da mi živimo živote zbog kojih bi trebalo da nam zavide ili da imamo više privilegija od ostalih ljudi. Ali, ponekad, novac može da izazove probleme među prijateljima i meni se to dogodilo", rekao je Morata.\n"To može da ide dalje, sve do porodice, a ljudi o tome ne razmišljaju. Novac je koristan, naravno, ali ti u isto vreme može oduzeti mnogo drugih stvari. Fudbaleri nemaju preterano iskustva sa novcem. Ne govorim o investicijama i poslovnim potezima", nastavio je.\n"Zamislite da ste u ovim godinama i da se od vas očekuje da spasete prijatelja u nevolji, u kojoj se našao zbog nekih odluka koje je donosio tokom života, a da vaš odgovor bude: 'Ne mogu, komplikovano je'? Ali, ako pristanete jednom, onda to morate da uradite i drugi put, a onda i treći put... Čak i kada imate novac za takve stvari, i dalje su prilično s*ebane", govorio je Morata.\nOn je ponikao u Real Madridu, ali nikada nije uspeo da se nametne kao prva opcija u napadu, pa je 2014. pozajmljen Juventusu, a naredne godine prodat za 20 miliona uz klauzulu prema kojoj Madriđani mogu da ga otkupe za 30 za miliona evra.\nKada je Španac vezao dve odlične sezone u Torinu, stigao do finala Lige šampiona i postigao neke od najvažnijih golova u međuvremenu, za njega su počeli da se raspituju Arsenal, Čelsi, Junajted i ostali engleski klubovi, tako da ga je suočen sa FIFA zabranom transfera Real otkupio 2016. godine i učinio jedinim pojačanjem za narednu sezonu.\nVeć sledećeg leta, prodat je Čelsiju i doneo klubu profit od 56 miliona računajući i deset koliko je koštalo njegovo "usavršavanje" u Torinu.\nnovac prijatelji fudbaleri


Prijavi problem: Nova deponija kraj biciklističke staze ka Grljanu - Glas Zaječara\nHome Društvo Prijavi problem Prijavi problem: Nova deponija kraj biciklističke staze ka Grljanu\nPrijavi problem: Nova deponija kraj biciklističke staze ka Grljanu\nPored stotine divljih deponija koje su nikle pored Zaječara, naš sugrađanin poslao nam je danas fotografije smetlišta pored biciklističke staze ka Grljanu, na stotinak metra od nekadašnje firme AD „Put“.\nNaš sugrađanin poslao nam je par fotografija smetlišta koje je napravljeno pored biciklističke staze ka Grljana, a koje se prema njegovim rečima, nalazi na stotinak metara od nekadašnje firme AD 2Put“.\n„Nije deponija toliko velika, ali kada vide to ostali „trovači“ prirode to će za njih biti signal da nastave da bacaju đubre“ – kazao je on za portal Glas Zaječara.\nNadamo se da će nadležne službe brzo reagovati i ukloniti ovo ruglo kraj biciklističke staze ka Grljanu.\nPrethodni tekstNičićeva izborna obećanja: Od fabrike softvera do podzemnih kontejnera (2)\nNaredni tekstDnevni horoskop za ponedeljak 1. mart


Vlast i opozicija u RS kritikuju oslobadajuću presudu Oriću | Novine Toronto\nVlast i opozicija u RS kritikuju oslobadajuću presudu Oriću\nPolitičari iz Republike Srpske, i iz vlasti i iz opozicije, kritikovali su odluku suda BiH koji je oslobodio komandanta bošnjačkih snaga u Srebrenici, Nasera Orića, krivice za ratne zločine protiv ratnih zarobljenika u Bratuncu i Srebrenici 1992. godine.\nOrić, bivši komandant Armije BiH na području Srebrenice, i Sabahudin Muhić, pripadnik te vojske, oslobođeni su u ponedeljak optužbe da su 1992. godine u mestima Zalazje, Lolići i Kunjerac ubili tri zarobljenika srpske nacionalnosti.\nPredsednik RS Milorad Dodik pozvao je srpske kadrove u Sudu i Tužilaštvu da napuste te institucije i rekao da je vreme da se rehabilituje referendum o Sudu i Tužilaštvu BiH.\n"Ovo sa Orićem se neće ovako završiti, ovo je poniženje srpskog naroda i dokaz da ova zemlja ne treba da postoji", rekao je Dodik i pozvao na "okupljanje Srba" i otkazivanje legitimiteta Sudu i Tužilaštvu BiH.\nPremijerka Republike Srpske Željka Cvijanović rekla je da je posle oslobađajuće Oriću nestalo poslednje zrno poverenja u rad pravosuđa BiH. Ona je presudu nazvala "katastrofalnom, skandaloznom i sramotnom", dodavši da je doneta uprkos svim svedocima i dokazima koje ne poseduju samo pravosudne institucije BiH, već i mnogi stranci, strane službe i ambasade u BiH.\n"Ovo samo pokazuje da bi bilo sasvim opravdano da se održe razni referendumi, uključujući i onaj o Sudu i Tužilaštvu BiH", istakla je Cvijanović.\nOna je rekla da bi presuda Oriću trebalo da ujedini vlast i opoziciju u RS i ocenila da je nedostatak komunikacije vlasti u RS i predstavnike opozicionog Saveza za promene, koji su deo vlasti na državnom nivou, "učinio poroznom situaciju u mnogim segmentima".\nMinistar bezbednosti Bosne i Hercegovine Dragan Mektić iz Srpske demokratske stranke koja je opozicija u RS rekao je da posle Oriću vrh Tužilaštva BiH odmah treba da podnese ostavku.\n"BiH se ne može graditi pomoću nesposobnih ljudi u pravosudnom sistemu BiH, kako u pogledu ratnih zločina, tako i u pogledu korupcije i kriminala", kazao je Mektić novinarima u Sarajevu.\nOn je ocenio da je oslobađajuća presuda Oriću "teški poraz Tužilaštva BiH", koje "nije u stanju dokazati zločin iza kojeg je ostalo na stotine žrtava".\n"Ubijete na stotine žrtava u dva dana, svima je to poznato, osim Tužilaštvu da to dokumentuje i pretvori u slučaj", istakao je Mektić.\nPredsednik Narodne skupštine Republike Srpske Nedeljko Čubrilović izjavio je da je oslobađajuća presuda Oriću, koju je izrekao Sud BiH, potvrda neprofesionalnog, selektivnog i političkog rada pravosuđa BiH.\nČubrilović je ocenio da je ta presuda Suda BiH i "poraz pravosuđa BiH", pokazatelj da u "ovako nakaradnom pravosudnom sistemu" "nikada nije bilo niti će biti pravde za srpske civile i vojnike, nad kojima je izvršen zločin".\n"Sud BiH još jednom je pokazao da je sud za nepravdu, napravljen sa samo jednim ciljem: da amnestira odgovorne za zločine u bošnjačkom korpusu i da krivicu za protekli građanski rat adresira na samo jednu adresu: srpski narod u BiH. Ovo je još jedna uvreda za porodice srpskih žrtava i novi zločin nad tim žrtvama", saopštila je Skupština RS.\nOpoziciona Partija demokratskog progresa je saopštila da je ogorčena presudom Suda BiH kojom su Orić i Muhić oslobođeni.\n"Sud BiH je izričući presudu Oriću pokazao pristrasnost i podelio žrtve u BiH, što je neprimereno, sramotno i za svaku osudu. Ovom šokantnom presudom ulazimo u fazu potpunog nepoverenja u pravosudne institucije BiH", saopštila je ta stranka.\nPredsednik Srpske demokratske stranke Vukota Govedarica rekao je da je oslobađajućom presudom Oriću "kap prelila čašu" i da je definitivno potrebna korenita reforma pravosuđa u BiH.\nGovedarica je ocenio da se se ne može ići putem budućnosti ako se ne osuđuju oni koji su počinili zločine nad Srbima.\nOn je rekao i da "ptice na grani znaju da je Naser Orić komandovao i ima odgovornost za ubistva mnogih Srba u ovom kraju, a da su u tri slučaja iz ove optužnice dokazana svirepa ubistva".\n"Presuda je sramna, Srbi u BiH žive u vremenu kada zavide mrtvima. Bruka i sramota", rekao je Govedarica.


Radnički sve bliži završnom turniru Lige šampiona! - Kragujevac online - Sve o gradu na jednom mestu\nTrenutno se nalazite na strani: Vesti Sport Ostali sportovi Radnički sve bliži završnom turniru Lige šampiona!\nRadnički sve bliži završnom turniru Lige šampiona!\nčetvrtak, 26 mart 2015 09:29\nBreša potopljena u Kragujevcu, a Partizan u Rijeci.\nU derbiju sedmog kolaLige šampiona, vaterpolisti Radničkog pobedili su Brešu u Kragujevcu 13:10 (2:0, 2:2, 4:4, 5:4) i zadržali šanse da se plasiraju na završni turnir. Kragujevčani su početkom treće četvrtine vodili 3:0, ali je Breša uspela da se vrati u utakmicu i da početkom poslednje deonice izjednači na 4:4. Usledila je serija Radničkog od tri gola za vođstvo 7:4, čime je utakmica bila rešena.\nItalijani su do kraja dva puta useli da smanje zaostatak na jedan gol, ali ne i da preokrenu rezultat. Najefikasniji u ekipi Radničkog bio je Nikola Dedović sa četiri gola, dok su Josip Vrlić, Ivan Basara i Srđan Vuksanović bili dvostruki strelci. Na drugoj strani, Kristijan Peršuti i Valerio Rico postigli su po tri pogotka. Posle ove pobede, Radnički je izbio na treće mesto u A grupi, sa dobrim šansama da zadrži tu poziciju.\nPartizan je izgubio u Rijeci od domaćeg Primorja 14:8 (0:0, 3:2, 4:1, 7:5). Crno-beli su pretrpeli peti poraz i ostali četvrti na tabeli, dok je Primorje petom pobedom obezbedilo učešće na završnom turniru elitnog takmičenja. Mladi tim Vladimira Vujasinovića dugo je odolevao velikom favoritu pružajući snažan otpor do poslednje četvrtine susreta. Tada su crno-beli definitivno posustali, a do izražaja je došlo mnogo veće iskustvo i kvalitet domaće ekipe, koja je u krugu kandidata za osvajanje Lige šampiona.\nGolove su postigli Sukno i Radu po 3, Setka i Krapić po 2, Burić, Bulhubašić, Elez i Garsija za Primorje, a Mandić, Gelen, Subotić, Gogov, Jakšić, Radojević, Stojanović i Asanović za Partizan.\nfoto: Mondo, agencije


Prolećna putovanja Архиве - Svetski putnik\nZelena reputacija Tibingena\n8. aprila 2022. * Autor Jelena Marinković\nSmešten u regionu čiji je sinonim štedljivost, Tibingen ima zelenu reputaciju. Grad u kojem se veganstvo i pažljivost prema prirodi podrazumevaju nalazi se na jugozapadu Nemačke, a njegova bajkovitost nadmašuje gradove Diznijevih crtanih filmova. Današnji Tibingen izgrađen je na savršeno…\nAtrakcije Budimpešte koje možete posetiti u jednom danu\n2. aprila 2022. * Autor Jelena Marinković\nUzbuđenje zbog proleća uveliko traje, a mi danas nastavljamo sa idejama kuda otputovati i uživati u najlepšem godišnjem dobu. Ako svoj odmor čuvate za leto i neke tropske destinacije, pa imate vikend da posvetite prolećnom putovanju, bez brige. U komšiluku…\n29. marta 2022. * Autor Jelena Marinković\nProleće je zvanično počelo, pa ljudi širom sveta već pripremaju kofere za svoja putovanja. Ako ste i vi jedni od njih i pitate se koja je sledeća destinacija koju treba posetiti, onda odaberite mesto koje se savršeno uklapa uz ovo…


Širom sveta 1. juna obeležava se Međunarodni dan dece kako bi se ukazalo na dečja prava i najznačajnija pitanja iz oblasti obrazovanja i socijalne i zdravstvene zaštite najmlađih. Mesec jun u međunarodnom kalendaru kao dane posvećene deci beleži i 4. jun, posvećen deci žrtvama nasilja, dok se 12. jun obeležava kao Svetski dan protiv rada dece.\nAgenda 2030 Ujedinjenih nacija, koja sadrži 17 ciljeva održivog razvoja na čije se ispunjavanje kao članica UN obavezala i Srbija, posebnu pažnju posvećuje upravo održivom razvoju u skladu sa Konvencijom o pravima deteta iz 1989. godine.\n“Prvih pet ciljeva održivog razvoja odnose se na eliminisanje nejednakosti u pogledu siromaštva, kvaliteta ishrane i očuvanja zdravlja, dostupnost obrazovanja i postizanje rodne ravnopravnosti. Svi ovi aspekti socijalnog života znatno utiču upravo na decu i njihov položaj u društvu”, kaže Bogdan Gavanski, projektni menadžer Platforme za opštedruštveni dijalog o sprovođenju ciljeva održivog razvoja u Srbiji “Održivi razvoj za sve”, koju uz podršku vlada Švajcarske i Nemačke implementira Nemačka organizacija za međunarodnu saradnju GIZ. Kao jedan od ciljeva održivog razvoja Agende 2030 koji je veoma važan za dobrobit dece u budućnosti, Gavanski navodi cilj 4., koji obavezuje na zalaganje za bеsplatno predškolsko, osnovno i srеdnjе i pristupačnije univerzitetsko obrazovanje i podizanje nivoa uključenosti, posebno najosetljivijih grupa, u obrazovni sistem.\nProcenat dece koja se upišu u osnovnu školu u Srbiji, prema podacima iz Dobrovoljnog nacionalnog izveštaja o sprovođenju Agende 2030 iz 2019.godine iznosi 95,7%. Ali, podaci ukazuju i da čak 10 do 15% upisane dece ne završi osnovno školsko obrazovanje i da samo 9% najsiromašnije dece pohađa predškolsku nastavu.\nSrbija se kao potpisnica Agende 2030 obavezala da će povećati obuhvat dece pripremnim obaveznim predškolskim programom i programom za decu od tri godine do polaska u pripremni predškolski program.\n“Tokom izrade Izveštaja o napretku u ostvarivanju Ciljeva održivog razvoja do 2030. godine u Republici Srbiji, bilo je teško pratiti napredak u ostvarivanju cilja 4. zato što su za osnovno i srednje obrazovanje bili dostupni samo podaci iz 2019.godine. Kada je u pitanju rani razvoj i učešće dece mlađe od 5 godina u obaveznom predškolskom programu podaci pokazuju umereni napredak i kod ženske i kod muške dece. Značajan napredak se registruje među decom iz najsiromašnijih domaćinstava,” kaže Marija Babović, ekspertkinja koja je, u saradnji sa Republičkim zavodom za statistiku Srbije, radila na Izveštaju o napretku u ostvarivanju Ciljeva održivog razvoja do 2030. Izradu ovog izveštaja 2020.godine podržao je GIZ u okviru projekta “Reforma javnih finansija – Agenda 2030”.\nTokom kampanje „Kvalitetno obrazovanje za sve”, koju su u Zlatiborskom okrugu u okviru Platforme “Održivi razvoj za sve” organizovale Fondacija Ana i Vlade Divac i Fondacija centar za demokratiju u saradnji sa Užičkim centrom za prava deteta (UCPD), konstatovano je da je u Užicu obuhvat obaveznog predškolskog obrazovanja čak oko 99 odsto, ali da u ukupnom predškolskom vaspitanju učestvuje samo 65 odsto dece.\n“U Užicu svake godine od 180 do 220 dece ne bude upisano u vrtiće. Problem predstavlja neadekvatna mreža predškolskih ustanova i nedovoljni kapaciteti. Iako su kapaciteti u proteklom periodu povećani za oko 300 mesta, još uvek su nedovoljni. To dovodi i do povećanja broja dece u grupama što se odražava na kvalitet rada sa decom”, ističe Jelena Žunić Cicvarić, direktorka UCPD-a.\nKampanja „Kvalitetno obrazovanje za sve” podigla je svest roditelja, organizacija koje rade sa decom i lokalnih institucija o važnosti kvalitetnog obrazovanja za sve, kao i veće dostupnosti i inkluzije, uz obuhvatanje predškolskog obrazovanja. Tokom kampanje ukazano je i da je Kovid-19 izazvao velike poremećaje u obrazovanju, pogodivši čitavu generaciju učenika, a posebno decu sa teškoćama u razvoju.


EK pohvalila reforme u oblasti saobraćaja\nBEOGRAD - Evropska komisija je u godišnjem izveštaju o napretku u 2016. za Srbiju najbolje ocenila usklađivanje propisa u oblasti saobraćaja - drumskom, aviosaobraćaju, železničkom i vodnom, saopštilo je danas Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture.\nEvropska komisija je, kako se navodi u saopštenju, posebno pohvalila i reforme u oblasti železnica, a Srbija je pohvaljena i zbog otvaranja železničkog tržišta, usklađivanja zakonodavsta u svim oblastima saobraćaja, kao i zbog ostvarenog napretka na polju istraživanja nesreća.\nMinistarka građevinarstva, saobraćaja i infrastukture Zorana Mihajlović ističe da je ponosna što je EK u svom izveštaju dala jednu od najboljih ocena za poglavlje 14, koje se odnosi na saobraćajnu politiku, i poručila da će Vlada Srbije nastaviti da usklađuje zakonodavstvo sa evropskim propisima.\nPrema njenim rečima, cilj je da se poveća nivo bezbednosti u svim vidovima transporta, i da se omogući bolji život za građane Srbije.\n"Najbolje ocene Evropske komisije u godišnjem izveštaju za poglavlje 14, dokaz su da Srbija ide ka svom glavnom cilju - uvođenju i primeni evropskih standarda i članstvu u Evropskoj uniji", rekla je Mihajlović.\nVeoma dobru ocenu Srbija je dobila zbog reforme železničkih preduzeća, uz konstataciju da su Železnice Srbije postale holding od četiri preduzeća. U izveštaju je navedeno i da je u 2016. godini prvi put srpska železnica otvorena i za međunarodne operatere.\nKada je reč o drumskom prevozu, Evropska komisija konstatuje da je zakonski okvir u dobroj meri prilagođen evropskom, a Srbija je, kada je reč o vodnom transportu dostigla veoma visok nivo usklađenosti regulative sa evropskim zakonima.\nEK je pohvalila napore i za rad na pregovoračkom poglavlju 21 koje se odnosi na transevropske mreže, pre svega zbog preduzetih mera propisanih Berlinskoim procesom, zaključeno je u saopštenju.\n« Vlada Srbije usvojila tri pravosudna zakona Dačić: Ne smemo zbog EU da kvarimo odnose sa prijateljima »


Diskriminatorni rodni stereotipi ometaju unapređenje prava žena - Platforma organizacija za saradnju sa mehanizmima Ujedinjenih nacija za ljudska prava\nDiskriminatorni rodni stereotipi ometaju unapređenje prava žena\nPlatforma organizacija za saradnju sa mehanizmima UN za ljudska prava izdala je saopštenje povodom Zaključnih zapažanja o četvrtom periodičnom izveštaju Republike Srbije o primeni Konvencije o eliminaciji svih oblika diskriminacije žena, koja je CEDAW objavio 8. marta 2019. godine.\nKomitet je Republici Srbiji dao niz preporuka, iz kojih je evidentno da uprkos pomacima u pogledu unapređenja prava žena, položaj žena u Srbiji i dalje ostaje nepovoljniji u poređenju sa muškarcima. Ovo se posebno odnosi na položaj žena iz višestruko diskriminisanih grupa, a u nekim oblastima su zabeležena pogoršanja u odnosu na prethodni izveštaj Srbije iz 2013. godine.\nPlatforma organizacija civilnog društva za saradnju sa mehanizmima Ujedinjenih nacija poziva nadležne organe Republike Srbije da bez odlaganja otpočnu postupanje po preporukama CEDAW komiteta, kako bi se osigurala puna i adekvatna primena Konvencije o eliminaciji svih oblika diskriminacije žena, u čemu su organizacije koje čine Platformu spremne da ponude svoju ekspertizu.\nPovodom Zaključnih zapažanja CEDAW komiteta, biće organizovana konferencija za štampu 20. marta 2019. godine, u Medija centru sa početkom u 11h, kada će detaljnije biti predstavljene preporuke upućene Republici Srbiji.\nSaopštenje u celosti možete da preuzmete sa ovog linka.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: Spustiti tenzije, saradnjom prevazići nerazumijevanja\nDARMANOVIĆ - BOŽOVIĆ 12. 02. 2020. 17:03 >> 17:28 6\nDARMANOVIĆ - BOŽOVIĆ\nIzmeđu Crne Gore i Srbije ne bi trebalo podizati političke tenzije, već kroz saradnju i partnerski odnos prevazilaziti nerazumijevanja koja opterećuju odnose, kazao je šef diplomatije Srđan Darmanović, tokom sastanka sa ambasadorom Srbije Vladimirom Božovićem. Božović je kazao da Srbija podržava dijalog, ocjenjujući da postoji prostor da se razlike prevaziđu, uz uvažavanje svih specifičnosti.\nDarmanović je primio danas u nastupnu posjetu novoimenovanog, opunomoćenog i izvanrednog ambasadora Republike Srbije u Crnoj Gori Vladimira Božovića.\nKako je saopšteno iz MVP, ministar Darmanović je poželio ambasadoru Božoviću uspješan mandat, izražavajući uvjerenje da će tokom diplomatske misije doprinijeti boljim odnosima Crne Gore i Srbije, uprkos različitim stavovima po određenim pitanjima.\n"Šef crnogorske diplomatije je ocijenio da bi evropske integracije kao zajednički cilj trebalo postaviti iznad naših povremenih političkih previranja, uključujući neslaganja koja su uslijedila nakon usvajanja Zakona o slobodi vjeroispovijesti ili uvjerenja", saopšteno je iz MVP.\nNa toj liniji, istakao je da ne bi trebalo podizati političke tenzije, već kroz saradnju i partnerski odnos prevazilaziti nerazumijevanja koja opterećuju odnose.\nGovoreći o politici proširenja Evropske unije, naglasio je da je pristupanje Crne Gore Uniji nacionalni prioritet, te da Crna Gora podržava i Srbiju na tom putu.\nAmbasador Božović se saglasio da su evropske integracije zajednički interes, pri čemu je naglasio da će njegovi prioriteti u diplomatskoj misiji biti i unapređenje ekonomskih i privrednih odnosa, kao i kulturne, naučne i prosvjetne saradnje.\n"U tom kontekstu je naglasio značaj infrastrukturnih objekata koji nas povezuju – izgradnju auto-puta, obnavljanje pruge Beograd-Bar i korišćenje kapaciteta Luke Bar", saopšteno je iz MVP.\nBožović je naglasio da su u njihovom interesu najbolji mogući odnosi sa Crnom Gorom, i da vjeruje u svoj lični doprinos takvim odnosima.\nKomentarišući usvajanje Zakona o slobodi vjeroispovijesti ili uvjerenja, ambasador Božović je kazao da Srbija podržava dijalog, ocjenjujući da postoji prostor da se razlike prevaziđu, uz uvažavanje svih specifičnosti.\n"Sagovornici su u dugom i konstruktivnom razgovoru iskazali obostranu spremnost za pronalaženje rješenja i unapređenje odnosa Crne Gore i Srbije, imajući u vidu zajedničke interese koji su značajni i za kompletan region Zapadnog Balkana", zaključuje se u saopštenju.\nSrđan Darmanović Vladimir Božović\n"Postoji prostor da se razlike prevaziđu"\n06. 03. 2020. 25


Porezna uprava FBiH: U januaru naplaćeno 384,7 miliona KM javnih prihoda - Index.ba\nPorezna uprava FBiH: U januaru naplaćeno 384,7 miliona KM javnih prihoda\nPorezni obveznici u Federaciji Bosne i Hercegovine u januaru ove godine uplatili su 384.715.473 KM javnih prihoda za koje je nadležna Porezna uprava FBiH, što je za 15.391.835 KM više u odnosu na januar 2017. ili iskazano u procentima više za 4,17 posto, saopćeno je iz Porezne uprave FBiH.\nU januaru 2018. godine u odnosu na januar 2017. godine ukupna naplata direktnih poreza manja je za 4.407.935 KM, ili iskazano u procentu za 3,34 posto.\nU strukturi direktnih poreza naplaćeno je: poreza na dobit u iznosu od 17.500.605 KM, što je više za 33,93 posto ili 4.433.813 KM, od čega je zabilježen rast naplate poreza na dobit preduzeća za 39,65% ili za 3.748.836 KM, dok je naplata poreza na dobit banaka i drugih finansijskih institucija povećana za 18,97 % ili za 684.978 KM.\nPorez na imovinu naplaćen je u iznosu od 16.696.030 KM, što je više za 18,46% ili za 2.601.972 KM, dok su ostali porezi naplaćeni u iznosu od 153.926 KM, što je više za 7,12% ili za 10.234 KM.\nPorez na dohodak naplaćen je u iznosu od 32.824.925 KM, što je povećanje za 13,91% ili za 4.008.649 KM, a naknade i takse naplaćene su u iznosu od 38.752.718 KM, što je manje za 31% ili za 17.409.713 KM.\nKako su naveli, u januaru 2018. godine naplaćeni su doprinosi za penzijsko i invalidsko osiguranje, zdravstveno osiguranje i nezaposlenost u ukupnom iznosu od 257.047.122 KM, što u odnosu na januar 2017. godine predstavlja povećanje za 19.778.192 KM ili iskazano u procentu za 8,34%.\nPrema službenim evidencijama iz Jedinstvenog sistema registracije, kontrole i naplate doprinosa, broj zaposlenih u Federaciji BiH prema prebivalištu zaposlenika na dan 31. januar 2018. godine je 511.318.\nPorezna uprava se zahvaljuje svim poreznim obveznicima koji uredno izvršavaju svoje porezne obaveze i poziva sve porezne obveznike da posluju legalno, da svoj novac koriste za unapređenje poslovanja, investicije, razvoj, za isplatu plaća zaposlenicima, a ne da teško zarađeni novac troše na plaćanje kazni i kamata. Porezna uprava Federacije BiH poziva sve radnike koji rade na crno da o tome obavijeste ovu instituciju\nPrethodni članakDojava o bombi u Drugoj gimnaziji je lažna\nNaredni članakMimo i Nedžad na prvom doručku nakon transplantacije: Moj donor, moja ljudina


Obeležen je jubilej 15 godina od osnivanja „FICE Srbija“ - Fice Srbija\nby Zeljka Burgund · May 6, 2018\n25. aprila 2018. u prepunoj konferencijskoj dvorani Hotela „PALAS“ u Beogradu, obeležen je jubilej, 15 godina od osnivanja Udruženja za podršku deci i porodici „FICE Srbija“.\nPredstavnici 30 kolektivnih članica, kao i partneri i saradnici Udruženja iz Srbije i inostranstva upoznati su sa ključnim aktivnostima i projektima, sa akcentom na poslednjih pet godina, koje je prezentovala predsednica udruženja Željka Burgund.\nUvodničari, Martine Tobe iz Holandije, Katlin Brašić iz UNICEF-a, Vesna Mraković -Jokanović iz Fondacije Dečija sela Srbija, Ljubiša Jovanović ispred Centra“ Zvečanska“ i Tamara Borisavljević u ime Programa „PRIDE“ predstavili su skupu svoju perspektivu saradnje sa Udruženjem u proteklom periodu.\nProgram se završio Godišnjom skupštinom Udruženja, a popodne istog dana počeo je dvodnevni program obuke „Primenjene tehnike sistemske porodične terapije-POSTAVKA PORODICE-DUPLO“koju je izvela holandska trenerica Karin Zanin-van Veenendaal, uz prevod Dijane Janović, tumača za holandski.\nSvečanost povodom jubileja, skupština i sam trening visoko su ocenjeni od strane prisutnih, po izboru tema koje su nudili i kvalietu edukacije, a posebnu, umetnićku notu i vizuelni identitet im je dao umetnik i humanista Živko Popovski Cvetin iz Makedonije, koji je svoje likovne radove , na temu cveća, poklonio svim prisutnima.\nNjegove likovne kreacije iskorišćene su uz njegovu saglasnost za dizajnirare materijala povodom jubijeja i ovom prilikom mu se zahvaljujemo na tome.\nBUĐENJE OSMEHA – Inkluzivni događaj u Temerinu\nNext story Održana obuka za primenjene tehnike sistemske terapije ”POSTAVKA PORODICE”\nPrevious story Zapošljavanje mladih bez roditeljskog staranja


Za početak je proizvedeno 372.000 tableta.\nU četvrtak je saopšteno da je supstanca za njegovu proizvodnju stigla u Srbiju. Proizvodnjom u našoj zemlji obezbediće se dovoljne količine tog leka.\nVest o proizvodnji leka protiv virusa Kovid 19 u Srbiji saopštio je nedavno i predsednik Aleksandar Vučić.\n"Upravo počinje proizvodnja hlorokina u Srbiji, ključnog leka protiv Kovida 19. Bravo za Galeniku i srpske radnike", naveo je Vučić za zvaničnom instagram profilu "BudućnostSrbije", uz fotografije iz Galenike.\nLek "hlorikin" nije jedini: Kako se još leče zaraženi korona virusom u Srbiji i da li SVI PACIJENTI zahtevaju lečenj


Vuk Jeremić: Ne dozvoliti udbaškim provokatorima da zamute vodu u opoziciji - Glas Šumadije\nNaslovna > Izbori/Bojkot > Vuk Jeremić: Ne dozvoliti udbaškim provokatorima da zamute vodu u opoziciji\n30/07/2021 30/07/2021 680Ostavi komentar na Vuk Jeremić: Ne dozvoliti udbaškim provokatorima da zamute vodu u opoziciji\nDogovor unutar opozicije je moguć, ali ne smemo da dozvolimo provokatorima i udbašima da poremete stvari i zamute vodu. Spoljni i unutrašnji pritisci na vlast će toliko rasti da će pokušati da ih ublaže time što će prihvatiti neke od naših zahteva. Videćemo da li će to biti dovoljno da na njima i učestvujemo, ali se spremamo kao da ćemo izaći na izbore, rekao je Jeremić u Mladenovcu, gde je razgovarao sa građanima.\nOno što komplikuje situaciju je to što su čelnici režima i ljudi bliski njima u međuvremenu postali evro milijarderi, poput vlasnika Milenijum tima Ivana Bošnjaka i Stojana Vujka, Vučićevog kuma Nikole Petrovića, Zvonka Veselinovića, porodice Ane Brnabić i Zorane Mihajlović…, rekao je Jeremić.\nAko im ostane opljačkan novac, vratiće se posle godinu, dve i zato je revanšizam važan, jer to nije osveta, frustracija ili želja za ličnom ludačkom osvetom, nego nasušna potreba da bismo mogli da u budućnosti promenimo Srbiju nabolje“, rekao je Jeremić.\nTagovi: Mladenovac Narodna stranka Vuk Jeremić


Potpisan Sporazum o razmjeni robe između Srbije i BiH\n18.03.2013. / 16:11\nSARAJEVO, Predstavnici Zajedničke komisije za ekonomsku saradnju između Srbije i BiH danas su u Beogradu potpisali Sporazum o razmjeni robe i olakšicama u međutrgovinskoj razmjeni, kao i Sporazum o veterinarskim olakšicama.\nSavjetnik federalnog ministra poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva Suad Čamdžić, koji učestvuje u radu komisije, rekao je da je od Srbije zatraženo da se u njenim firmama, koje imaju izvozne brojeve i obučene veterinarske inspektore, omogući obuka veterinarskih inspektora iz BiH.\nFederalno ministarstvo poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva saopštilo je da će u toku dana biti upriličen i susret sa ministrom poljoprivrede Srbije Goranom Kneževićem kako bi se pronašao način za prevazilaženje problema koji se odnose na izvoz roba životinjskog porijekla.\nČamdžić je naglasio da je protokolom predviđeno niz sastanaka s ciljem uspostavljanja bolje trgovinske razmjene i poboljšanja ekonomskih prilika između Srbije i BiH, pa samim tim i Federacije BiH.\nOn je potvrdio da se danas očekuje i potpisivanje sporazuma sa ministrom zdravlja Srbije Slavicom Đukić-Dejanović o izvozu vode iz BiH.\nDelegaciju BiH na prvom zasijedanju Zajedničke komisije za ekonomsku saradnju između Srbije i BiH predvodi ministar spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH Mirko Šarović. Srna\nTagovi: goran knezevicrazmjena robesporazumsuad camdzicvazno


Nikolić: Samo bi robovi priznali Kosovo | Spor Srbije i Kosova Vijesti | Al Jazeera\nNikolić: Samo bi robovi priznali Kosovo\nNikolić o sankcijama EU-a Rusiji: Za sada nismo članica EU i nismo u obavezi da se pridružimo sankcijama (Arhiva)\nPredsjednik Srbije Tomislav Nikolić rekao je kako misli da će najvažniji uslov za stupanje Srbije u Europsku uniju biti priznavanje nezavisnosti Kosova, ali da Srbija to neće učiniti jer na takav uslov ne bi pristao nijedan narod.\n„Mislim da će najvažniji uslov za naše stupanje u EU biti priznavanje nezavisnosti Kosova, ali Srbija je neće priznati i nikada je nije ni priznavala i mi smo to jasno govorili predstavnicima svih evropskih zemalja i institucija. Ali, ako EU nastavi da insistira na takvoj našoj odluci, to će značiti da EU ne želi da nas vidi u svom sastavu“, rekao je predsjednik Srbije u intervjuu za rusku agenciju Interfaks.\nDodao je kako će u takvoj situaciji „naša savest biti čista, jer će svi znati da smo učinili sve da postanemo članica EU“.\n„Ali na takav uslov ne bi pristao nijedan narod. Na to mogu pristati samo robovi“, kazao je predsjednik Srbije.\nUpitan koje korake treba očekivati od Beograda ako razvoj saradnje sa Rusijom bude prepreka za integraciju Srbije u EU, Nikolić kaže:\n„Mislim da ove pretpostavke ne stoje, pošto u našim odnosima sa EU značajniji problem predstavlja pitanje Kosova i Metohije. Rešavanje ovog pitanja je osnovni uslov za naše pristupanje Evropskoj uniji, dok odnos s Rusijom, konkretno uvođenje sankcija protiv nje, može postati problem tek kada postanemo članica EU.“\nKriteriji za pristup\nNikolić je dodao kako je Srbija predočila svim europskim zvaničnicima svoj stav da se u ovom trenutku ne slaže sa uvođenjem sankcija protiv Rusije, ali kada postane članica EU-a, bit će u obavezi voditi zajedničku vanjsku politiku.\n„Za sada nismo članica EU i nismo u obavezi da se pridružimo sankcijama“, naglasio je, kao i da je problem Kosova pitanje „koje moramo rešavati kako bismo postali članica EU i moramo ispuniti uslove koje postavljaju Beogradu i Prištini pojedine i vrlo uticajne države“.\n„Konkretno, jedan od ovih uslova je da potpišemo međusobno obavezujući sporazum. Iako EU govori da u procesu pregovora sa Srbijom ostaje neutralna po pitanju statusa Kosova, glavno je da su najuticajnije zemlje EU već priznale nezavisnost Kosova i Metohije“, rekao je.\nPredsjednik Srbije je podsjetio da, radi stupanja u EU, države moraju ispunjavati 34 kriterija i tako je bilo za sve sadašnje članice EU, ali u slučaju Srbije, postoji još jedan – upravo neriješen problem Kosova.\n„Mislim da prvo treba da se pokrene upravo ovo pitanje, kako bismo razumeli kako evropske i nacionalne institucije vide odnose između Beograda i Prištine i koje postupke očekuju od Srbije u ovom kontekstu. Za sada se govori samo o tome šta Beograd mora da uradi, a odgovarajući koraci sa strane Prištine se ni ne pominju“, istakao je Nikolić.\nNikolić: Turski tok neće ići preko Srbije\nPredsjednik Srbije izjavio da je Srbija protiv sankcija Rusiji i da će, kada uđe u EU, pratiti zajedničku politiku.\nNikolić MUP-u Srbije uputio pismo\nIz kabineta Tomislava Nikolića je upozoreno da je, zbog starosti službenog automobila, ugrožena njegova bezbjednost.\nDirektorat civilnog vazduhoplovstva Srbije, objavio je konačni izvještaj o problemima na avionu predsjednika Srbije.


PONUDA KOJA SE NE ODBIJA: Stigla višemilionska ponuda za štopera, uprava Zvezde na mukama (FOTO) - Crvena zvezda info\nFudbal / 938 pregleda\nPONUDA KOJA SE NE ODBIJA: Stigla višemilionska ponuda za štopera, uprava Zvezde na mukama (FOTO)\nNije to lako, kad na vrata zakucaju bogati udvarači. Međutim, upravu Crvene zvezde sigurno raduje što je pred kapijama stadiona “Rajko Mitić“ dugačak red. Posle nastupa u Ligi šampiona svima je skočila cena, pa bi tako i štoper Miloš Degenek mogao da klupski budžet oplemeni sa čak 3.000.000 evra! Toliko naime prema pisanju Kurira za reprezentativca Australije nudi neimenovani klub iz Saudijske Arabije.\nDa li će Zvezda i pustiti Degeneka da ode sasvim je drugo pitanje. Ostavio je fenomenalan utisak u jesenjoj polusezoni, a znamo koliko je dugo trebalo crveno-belima da pogode sa štoperima. Sigurno će zavisiti i od statusa Vujadina Savića kome Trabzon nudi 500.000 evra po sezoni na tri godine, ali Zvezda tek treba da ispostavi svoje uslove za produžetak saradnje.Podsetimo, iz BATE Borisova već je stigao Nemanja Milunović i od njega se svakako očekuje da ozbiljno konkuriše za mesto startnog štopera.\nKurir dalje piše da bi račun kluba sa 1.000.000 evra mogao da obogati i AEK, koji toliko nudi za Nenada Krstičića, dok je BATE Borisov spreman da izdvoji 300.000 za Nemanju Milića i tu verovatno neće biti problema s obzirom da je specijalav Vladana Milojevića osim u evropskim kvalifikacijama bio u drugom planu.\nSportski žurnal dodaje da interesovanja sa raznih strana postoji i za Branka Jovičića, kome je cena porasla posle pozivanja u reprezentaciju Srbije, pa je i on vrlo blizu odlaska. Što će reči da bi Zvezda mogla da dobije sasvim drugačiju kičmu tima, jer bi umesto Krstičića i Jovičića na proleće mogli da gledamo tandem Dušana Jovančića i januarskog pojačanja Miloša Vulića.\nInteresovala se Zvezda i za jednog ofanzivnijeg vezistu, ali Mihal Travnik, desetka Jabloneca, ispostavio se kao preskupo rešenje iako su crveno-beli bili raspoloženi da izdvoje 800.000 evra za 24-godišnjeg plejmejkera. Kako navodi Kurir sve je propalo kad su se u priču uključili CSKA, Augzburg, pa i Njukasl i Fulam koji bi bez problema duplirali Zvezdinu ponudu.\nSa pojačanjima će se naravno sačekati dok se se vidi ko će još otići. Pored svih pobrojanih dozvolu da odu bi u slučaju prave ponude svakako dobili i Dejan Meleg, Srđan Babić, Milan Rodić, Rašid Sumaila, Stefan Hajdin, možda i Milan Jevtović, pa i Nikola Stojiljković i Džonatan Kafu, mada su tu veći problem njihovi uslovi no Zvezdina potraživanja.


Gotovo svaki peti ispitanik, 19,2 odsto njih, neće izaći na parlamentarne izbore, pokazalo je istraživanje Biroa za društvena istraživanja (BIRODI). Izborni apstinenti su, prema ovim procenama, druga najjača politička grupacija u Srbiji, odmah iza Srpske napredne stranke.\nIstraživanje je obavljeno na uzorku od 1.006 građana Srbije, u dva talasa: od 22. do 25. aprila i od 2. do 5. maja ove godine. Nakon što ju je identifikovao, BIRODI je potom ovu tradicionalnu brojnu grupaciju srpskih birača provukao kroz skener koji nam daje profil prosečnog srpskog apstinenta. A taj profil kaže sledeće.\nBrojkama su izraženi procenti ljudi koji ne izlaze na izbore, po polu, godinama, stepenu obrazovanja i mestu stanovanja\nRazvrstavanje po polu ukazuje da među muškim ispitanicima ima 13,3 odsto apstinenata, znatno manje nego među ženama, kod kojih čak četvrtina (24,7 odsto) ne bi izašla na izbore. Najviše apstinenata je u starosnoj dobi od 30 do 39 godina (21,1 odsto) i onoj od 40 do 49 godina (21,7 odsto), a najmanje ih je među onima koji imaju od 50 do 64 godine starosti (17,5 odsto).\nŠumadija i Vojvodina\nŠto se tiče obrazovanja onih koji ne glasaju, njihov broj pada sa povećanjem stepena obrazovanja. Tako apstinira skoro četvrtina (23,9 odsto) onih koji imaju samo osnovno i niže obrazovanje, 18,3 odsto onih koji su završili srednju školu i 12,9 odsto birača koji imaju diplomu više škole ili fakulteta.\nBirodi je apstinente podelio i po teritorijalnoj pripadnosti, pa je zaključak da ih najviše ima u zapadnoj Srbiji i Šumadiji - 23,3 odsto, a za oko tri odsto manje u Vojvodini (20,4 odsto). Apstinenti, takođe, nešto češće žive na selu - 23 odsto, u odnosu na 16,6 odsto koji žive u gradovima.\nIstraživalo se i kakav je stav građana koji ne izlaze na izbore o tome kom međunarodnom savezu bi trebalo da pripadamo. Prema tim podacima, među apstinente spada 41,9 odsto onih koji smatraju da bi Srbija trebalo da bude članica EU i NATO. Među onima koji smatraju da bi Srbija trebalo da bude samo članica Unije je 15,7 odsto apstinenata, a u grupi onih koji smatraju da bi najbolje bilo da idemo u savez sa Rusijom ih je 16,3 odsto. Među onima koji smatraju da treba izbeći sve međunarodne saveze, bilo vojne ili političke, jeste 23,8 odsto apstinenata.\nŠto se tiče političkih stavova apstinenata, oni su očekivani. Među onima koji ne izlaze na izbore, 19,2 odsto sebe smatra apolitičnim, a među onima koji nemaju odgovor na pitanje o političkom opredeljenju ih je 36,8 odsto. Ima ih i među nacionalistima, konzervativcima, demokratama...\nTo što na izbore ne izlaze, ne znači da apstinenti nemaju određene kriterijume za koga bi glasali. Njih 12,8 odsto bi glasali za stranke "koje poštuju zakon i ispunjavaju obećanja", a 13,5 odsto za one političke organizacije koje najviše cene stručne kandidate.\nKonačno, istraživanje pokazuje i čiji su se glasači najviše preselili među apstinente. U odnosu na one koji su na predsedničkim izborima 2017. glasali za Sašu Jankovića, apstinenata je 6,1 odsto, među glasačima Belog Preletačevića (Luke Maksimovića) ih je 24,2 odsto, a procentualno najviše ih je među onima koji su 2017. glasali za Boška Obradovića - čak 43,2 odsto. Svega tri odsto onih koji su 2017. glasali za aktuelnog predsednika Aleksandra Vučića sada ne bi izašlo na izbore.\nKomentarišući rezultate istraživanja, Zoran Gavrilović, direktor Birodija, kaže za "Blic" da istraživanje potvrđuje da postoje dve vrste apstinenata.\n- S jedne strane, to su pripadnici marginalizovanih delova društva koji su društveno i politički isključeni, a to znači da su malo ili nimalo spremni da artikulišu svoje interese kroz izazak na izbore. Drugu grupu apolitičnih čine oni koji dolaze iz viših slojeva i koji na politiku gledaju kao na zabavu za narod, jer svoje interese zadovoljavaju i štite van politike, odnosno politika kao takva na njihov život ne utiče - kaže Gavrilović.\nStranke nemaju ideologiju\nPolitizacija stranaka koja će se ogledati u stavljanju fokusa na ideološki profil i integritet način je da se smanji apstinencija, objašnjava Gavrilović\nPrema oceni Zorana Gavrilovića iz Birodija, Srbija "vapi za politizacijom".\n- Mi smo relativno visoko apolitizovano društvo - 58% ispitanika na pitanje o svojoj ideološkoj opredeljenosti odgovara sa apolitičan ili antipolitičan, odnosno priznaje da ne može da se odredi. Trend populizma i uticaj marketiških agencija pretvorio je političke partije u deideologizovane organizacije u fukciji promocije svog lidera koji društvu treba da donese zlatno doba. Politizacija stranaka koja će se ogledati u stavljanju fokusa na ideološki profil i integritet su način da se smanji apstinencija, a time i poveća demokratski legitimitet. Koncept partijskog delovanja gde je u fokusu lider stranke i/ili politički marketing, kao sam sebi svrha, stvaraju industiju populizma koja je neprijatelj demokratije, objašnjava Gavrilović.\nVučić: Ne znam da li ima smisla odgovarati Editi Tahiri\nPovodom izjave Kosovske ministarke za dijalog Edite Tahiri, koja je Evropskoj uniji dostavila listu sa imenima 1.860 nestalih osoba sa Kosova i koja je izjavila da je Srbija počinila genocid na Kosovu, na pitanje novinara premijer Aleksandar Vučić izjavio je da ne zna ima li smisla odgovarati Tahiri.


Prvi put u istoriji, najbogatije zemlje članice grupe G20, priznale su povezanost klimatskih promena, okoline, energije i siromaštva, izjavio je italijanski ministar za ekološku tranziciju Robertlo Ccingolani.\nOn je na ministarskoj konferenciji o zaštiti životne sredine u Napulju rekao da je zajedničko saopštenje rezultat višemesečnih pregovara koji su predhodili konferenciji, što, kako kaže, govori da se ne radi o epizodnom dokumentu već trasiranju ponašanja velikih prema okolini, u budućnosti, prenosi Ansa.\nGrad Napulj je zbog konferencije "pod opasdom", policija i karabinjeri osiguravaju učesnike, a deo grada je proglašen crvenom zonom, što znači da je nepristupačan u dane samita za građane.\n"GLOBALNA EKONOMIJA SE OPORAVLJA, ALI..." Svetska trgovinska organizacija: Vakcine protiv kovida nisu ravnomerno raspoređene\nIpak jedna grupa demonstranata, aktivisti no-global, ambijentalisti, studenti, grupe koje se okupljaju u socijalnim centarima uspeli su da se probiju u crvenu zonu i razviju transparent "Stop G20. Hoćemo rad i zdravlje. Vreme je za revoluciju".\nDrugi deo demonstranata je na kratko blokirao važan saobraćajni čvor u gradu i ulaz u rafineriju. Nije bilo ozbiljnijih sukoba sa policijom.\nList "Il Fato kotidijano" citira, ne navodeći ime, jednog protestanata koji kaže da je provokacija organizovati samit o okolini u Napulju i u regiji Kampanja koji su prvi u Evropi po broju smrtnih slučajeva vezanih za zagadzenu okolinu".


Hara opasni upalni sindrom kod djece u SAD-u, povezan sa koronom - CdM\nHara opasni upalni sindrom kod djece u SAD-u, povezan sa koronom\nAmerički centri za kontrolu i prevenciju bolesti (CDC ) pripremaju i zvanično upozorenje za ljekare o opasnom upalnom sindromu kod djece koji može da bude povezan sa infekcijom koronavirusom, rekao je portparol CDC-a.\nSindrom karakterišu uporna temperatura, upala, loša funkcija jednog ili više organa i drugim simptomima sličnim šoku.\nNeformalni panel pedijatara u organizaciji Bostonske dječje bolnice nazvao ga je pedijatrijskim inflamatornim sindromom koji je potencijalno povezan sa COVID-19.\nPortparol CDC-a rekao je da će agencija upozorenje objaviti na mreži zdravstvenih upozorenja ili HAN, hiljadama lekara i drugih kliničara širom zemlje.\n„Daćemo definiciju kako izgledaju slučajevi. Od lekara će se tražiti da prijave slučajeve državnim i lokalnim zdravstvenim odeljenjima kako bismo pokušali da saznamo što više o ovom sindromu “, rekao je portparol.\nDržava Njujork prijavila je 100 mogućih slučajeva.\n“Izgubili smo troje djece, petogodišnjeg dečaka, sedmogodišnjeg dečaka i 18-godišnju devojčicu,” rekao je guverner Njujorka Endrju Kuomo.\nNjujork ima 52 slučaja, a dodatnih 10 slučajeva je u toku, rekao je gradonačelnik Bil de Blasio.\nProšle nedjelje je neformalni panel, nazvan Međunarodna saradnja PICU-COVID-19, objavio saglasnu izjavu koja definiše ovo stanje. Džefri Brns iz dječije bolnice u Bostonu koordinira ovom panel diskusiju.\n„U nekim slučajevima prisutna su stanja šoka, ali i karakteristike bolesti Kavasaki, dok se u drugim slučajevima javljaju znakovi citokininske oluje. U nekim geografskim područjima došlo je do poremećaja u slučajevima Kavasakijeve bolesti kod djece koja nemaju šok “, rekla je Meri Bet Son, reumatolog iz dječije bolnice u Bostonu.\nTagsdjeca koronavirus Njujork sindrom Sjedinjene Američke Države SAD


Mitrović: Neprihvatljivo slanje koštanih uzoraka u Hag\nPredsjednik Republičke organizacije porodica zarobljenih, poginulih boraca i nestalih civila Nedeljko Mitrović izjavio je Srni da je neprihvatljivo da Međunarodna komisija za nestala lica /ICMP/ šalje na analizu u Hag koštane uzorke posmrtnih ostataka nestalih lica iz BiH.\nKomentarišući izjavu šefa programa ICMP-a za zapadni Balkan Metjua Holideja da će krvni i koštani ostaci i DNK uzorci koji su već obrađeni u ICMP-u ostati u BiH, dok će novi uzorci nakon obrade u Hagu biti vraćeni u BiH, Mitrović je naglasio da je to potpuno neprihvatljivo, jer o tome nije bilo ni govora na nedavnom sastanku u Sarajevu sa predstavnicima ICMP-a.\n“Tada nam je rečeno da će se krvni i koštani uzorci šifrovano slati u Hag gdje će se upoređivati sa bazom podataka i zatim vraćati u BiH. Nije bilo uopšte govora o bilo kakvom fizičkom slanju krvnih, koštanih ili novoekshumiranih koštanih uzoraka iz BiH u Hag”, naveo je Mitrović.\nOn je rekao da za porodice poginulih i nestalih iz Republike Srpske nije u potpunosti jasno najnovije tumačenje Holideja o tranziciji ICMP-a.\nHolidej je rekao juče novinarima u Sarajevu da nisu tačni navodi da će krvni i koštani ostaci i DNK uzorci biti izmješteni iz BiH.\nMeđunarodna komisija za nestala lica prenijela je iz BiH u Holandiju mnoge od svojih ključnih funkcija, uključujući i DNK laboratoriju, potvrđeno je ranije Srni u ovoj instituciji.\nIz Savjeta ministara tada je saopšteno da bi prenošenje DNK laboratorije iz BiH u Hag moglo izazvati potpuni zastoj u procesu identifikacije nestalih lica iz BiH u narednih pet mjeseci, a dugoročno će usporiti i znatno poskupjeti ovaj proces zbog slanja koštanih uzoraka u holandski grad.


Ima svega - Vladimir Gligorov - Peščanik\nOvo je gotovo trivijalno, ali je reč o čestim greškama. Naime: „Predsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je danas da ima dovoljno hrane i nafte i da građani ne treba da žure sa kupovinom, a da je problem samo cena te robe“.\nPrvo, količina ima dovoljno po datim cenama, što znači da svako može da kupi po postojećoj ceni, a da se ona zbog toga neće promeniti. Ako se ne zna cena, kao što se kaže, ne može se ništa reći o tome da li robe ima ili nema dovoljno. Pa će svako zaključiti da se zapravo ne zna ima li „svega dovoljno“ jer se ne zna cena. A zapravo bi verovatno trebalo razumeti da se nagoveštava racionisano snabdevanje kako se ne bi utvrdila cena, zapravo kako se ne bi cena utvrdila u prodaji, ili kako se kaže na tržištu, jer bi svega bilo dovoljno, ali po višim cenama. Dakle, verovatni smisao ovog dela izjave je da svega ima dovoljno za racionisano snabdevanje, samo je potrebno utvrditi po kojim cenama ili se naprosto najavljuje značajno povećanje cena. Ne znam šta od toga dvoga gospodin Vučić kaže jer, da ponovim, nema smisla reći da svega ima ako se ne zna cena.\nDrugi deo izjave nosi upravo suprotnu poruku od preporuke koja se daje. Naime, ako se ne zna cena, ona može da bude viša ili niža od one koja se sada zna, a kako je verovatnije da će biti viša, bar na osnovu opšteg stanja stvari, poručuje se, mada se ne želi, da se požuri sa kupovinom. U kom slučaju će zaista problem postati cena robe. Jer je neće biti dovoljno po sadašnjim cenama, a neće je svakako biti dovoljno ukoliko se pređe na racionisano snabdevanje, jer bi cena po kojoj bi robe bilo dovoljno bila suviše visoka da bi svima bila dostupna u potrebnim količinama, dakle u količinama koje bi oni hteli da kupe, a neće moći zbog viših cena.\nDa je rečeno da svega ima dovoljno po postojećim cenama, to bi bila izjava kao one koje dolaze iz centralne banke – ima dovoljno stranog novca u rezervi uz stabilan kurs. Da li ga zaista ima, to može da bude pitanje koje ovakve izjave iz centralne banke podstiču. Jer je jedna od mogućih poruka, mogućih u tom smislu da bi tako ova izjava mogla biti shvaćena, da zapravo nema dovoljno stranog novca u rezervi ukoliko bi se masovno menjali dinari za strani novac, po postojećem kursu evra za koji je dinar vezan. Pa bi verovatno trebalo razumeti da se poručuje da ima dovoljno stranog novca u rezervi po postojećem kursu ukoliko „građani ne… žure sa kupovinom“ stranog novca, i zapravo evra.\nPa se iz ovih izjava može zaključiti da postoji problem snabdevanja i kursa dinara.


Ni nova vlast u SAD neće moći da zaustavi uspon Kine - Biznis i Finansije\nHome\tVestiEkonomija\tNi nova vlast u SAD neće moći da zaustavi uspon Kine\nNi nova vlast u SAD neće moći da zaustavi uspon Kine\nby bifadmin 10. novembra 2020.\nSjedinjene Države progoni „bauk“ tehnološki dominantne Kine, i čine sve da se ta prevlast ne ostvari. Nužnost da se zaustavi Kina je jedina stvar oko koje su se složili i demokrate i republikanci na nedavno održanim predsedničkim izborima. Ali imajući u vidu šta pokreće kineski napredak, Amerika malo šta može da učini da taj uspon omete, a kamoli da ga zaustavi. Naprotiv, „oslobađanje“ od Kine može Sjedinjene Države veoma skupo da košta.\nIzbori obično u prvi plan stavljaju razlike. To se pokazalo i na nedavnim predsedničkim izborima u Sjedinjenim Državama. Ishod ovih izbora, koji će ostati upamćeni kao jedni od najosporavanijih u američkoj istoriji, imaće duboke implikacije na mnoge aspekte američke politike. Pa ipak, postoji jedno pitanje oko kojeg se slažu i domokrate i republikanci: nužnost da se „zaustavi“ Kina.\nAmerička vlada – a sve više i Evropska komisija – uveliko tvrdi da je Kina svoj ekonomski i tehnološki napredak postigla nepravedno, na način koji nema veze s tržištem, već zahvaljujući sveprisutnom uticaju kinsekih vlasti na ekonomiju. Geostratezi često forsiraju ovo gledište, uveravajući nas da je Kina uspela zahvaljujući modelu „političkog kapitalizma“ pod striktnom kontrolom države, koja ne samo da usmerava razvoj tržišta, već i po potrebi preusmerava resurse u oblasti za koje proceni da će Kini doneti globalnu prednost.\nAli temeljnija analiza kineskih rezultata pokazuje da je ovakav stav, najblaže rečeno – jednostran, piše Danijel Gros, nemački ekonomista i direktor Centra za evropske političke studije u Briselu za portal „Project-Syndicate“.\nKina na vreme naučila „japansku“ lekciju\nKineski lideri su na vreme naučili upozoravajuću lekciju na primeru Japana. Japansko Ministarstvo međunarodne trgovine i industrije je tokom sedamdesetih godina prošlog veka steklo gotovo mitsku reputaciju u svetu zbog očiglednog uspeha u usmeravanju resursa ka razvoju strateških sektora. Japan je proglašen za ekonomsko čudo i mnogim zemljama je savetovano da se ugledaju na japanski razvojni model.\nAli osamdesetih godina, japanski balon nekretnina je pukao, a rast je znatno usporio. Ispostavilo se da mnogi sektori koje je pomenuto ministarstvo podržalo zapravo nisu uspeli. Ono što je zaista pokretalo rast Japana nije bila vizija ministarstva šta je potrebno razvijati, već visoka stopa štednje i brzorastuće obrazovanje veoma disciplinovane radne snage. To su u velikoj meri i faktori koji su pokretali kineski razvoj.\nKineske vlasti ne forsiraju državna preduzeća\nSuprotno onome što tvrde zapadni lideri, pa i dobar deo ekonomskih analitičara, kineske vlasti su kontinuirano nastojale da smanje učešće države u ekonomiji, jer su državna preduzeća manje efikasna od privatnih firmi i samo je oko trećine njih u Kini profitabilno. Do 1978. godine, gotovo 100 odsto ekonomskog proizvoda Kine poticalo je iz javnog sektora; danas je taj udeo opao na manje od 20 odsto.\nU modernoj Kini, kao i u tradicionalno kapitalističkim zemljama Zapada, sredstva za proizvodnju nalaze se pretežno u privatnim rukama, država ne pokušava da nameće kompanijama odluke o tome šta će proizvoditi i koliko će to koštati.\nPravi pokretači: štednja i obrazovanje\nPravi pokretač kineskog uspeha je visoka stopa štednje, koja iznosi skoro 40% kineskog BDP-a , i više je nego dvostruko veća od stope štednje u SAD i Evropi. To Kini daje ogromne resurse za ulaganje i uspostavljanje osnova za tehnološko vođtsvo. Ono što kineska država jeste uradila je ogromno povećanje ulaganja u dostupnost i kvalitet obrazovanja, ističe Gros.\nKina je u domenu srednjeg obrazovanja već u potpunosti uhvatila korak sa Zapadom. Rezultati testiranja OECD-ovog programa za međunarodnu procenu učenika pokazuju da su kineski srednjoškolci daleko bolji u rešavanju problema od svojih američkih ili evropskih vršnjaka.\nKada je reč o kvalitetu visokog obrazovanja – koje je stvarni ključ tehnološkog vođstva – ono je eksplodiralo u Kini tokom poslednje dve decenije. Prema američkoj Nacionalnoj naučnoj fondaciji, Kina sada školuje više nego dvostruko više inženjera i ima više recenziranih naučnih i inženjerskih publikacija od Sjedinjenih Država. Kina je nadmašila i Evropsku uniju u trošenju na istraživanja i razvoj, a prema trenutnim kretanjima procenjuje se da bi po tom osnovu trebalo bi da dostigne SAD tokom naredne decenije.\nAko SAD i uspe da uništi „Huavej“, Kina ima još mnogo takvih\nIako se vodi pravi linč protiv kineske kompanije Huavej, ona je samo jedna od mnogih kineskih firmi koja je za razvoj svojih proizvoda iskoristila taj ogoroman „fond“ sačinjen od miliona mladih kvalitetnih inženjera. Čak i ako Sjedinjene Države uspeju da unište Huavej, pojaviće se neke nove visokotehnološke kompanije u Kini, predvođene podjednako kvalitetnim talentima.\nKako kineska ekonomija raste, ona se prirodno manje oslanja na izvoz, a generacije njenih novih inženjera uspevaće da savladaju sve veći broj tehnologija. Drugim rečima, planovi kineskih vlasti za naredne godine verovatno bi se ostvarili i bez državne intervencije.\nKo bi se, ustvari, koga oslobodio?\nSuprotno tome, američka strategija koja započinje ekonomskim „odvajanjem“ od Kine – ima male šanse za uspeh. Izolovanje od Kine bi moglo biti izvodljivo, ali bi ono bilo i kontraproduktivno.\nTrgovina uvek podrazumeva dvosmernu zavisnost. Zato, ako bi se Americi dopala ideja da se „oslobodi“ Kine prekidom trgovinskih veza, istovremeno bi platila visoku cenu za „oslobađanje“ Kine od Amerike. Isključivanje kineskih dobavljača sa američkog tržišta predstavlja indirektno subvencionisanje domaćih skupih proizvođača. Na kraju, efekat smanjenja bilateralne trgovine bio bi jednak Trampovim neuspelim rezultatima u borbi carinama protiv Kine – najskuplju cenu će platiti američki potrošači.\nNe samo uzaludno, već i skupo\nA šta se dobija za tu cenu? Ograničavanje pristupa Kine nekim ključnim američkim tehnologijama moglo bi doneti promenu u kratkom roku, ali je malo verovatno da će znatno usporiti razvoj Kine. Sami ljudski i finansijski resursi kojima će Kina raspolagati u narednoj deceniji obezbeđuju ovoj državi dobru osnovu da dominira mnogim visokotehnološkim sektorima, sa ili bez američkih doprinosa.\nZaključak je jasan: sledeća američka administracija trebalo bi da prihvati nastavak kineskog ekonomskog i tehnološkog uspona. Možda joj se neće svideti ideja da Kina pretekne Sjedinjene Države u narednoj deceniji, ali dalji pokušaji da se spreči takav ishod bili bi ne samo uzaludni, već i skupi, poručuje Gros.\nŠest najčešćih znakova koji se pojavljuju kada vam neko hakuje telefon\nDugovi stari i do 20 godina idu izvršiteljima na naplatu


Savez sindikata RS - 1\n"Pogoršanje epidemiološke situacije odrazilo bi se na realni sektor"\n12. 09. 2020 16:22\nBANJALUKA - Predsjednik Saveza sindikata Ranka Mišić ocijenila je da bi pogoršanje epidemiološke situacije na jesen žestoko pogoršalo stanje u realnom sektoru i da bi bilo teško očuvati radna mjesta i dostignuti nivo radničkih prava.\nMišić: Kada vlasnici kapitala ne rade, kukaju kao sinje kukavice\nBANJALUKA - Predsjednik Saveza sindikata Republike Srpske Ranka Mišić izjavila je da u predstojećem periodu treba ići ka donošenju strateškog dokumenta zaštite zdravlja na radu, izmijeniti Zakon o zaštiti na radu i pokrenuti pregovore o povećanju najniže plate u Srpskoj za 2021. godinu.\nBANJALUKA - Predsjedništvo Saveza sindikata Republike Srpske zahtijeva od poslodavaca kod kojih se odvija proizvodni proces i radnici redovno obavljaju poslove i radne zadatke da se bezuslovno pridržavaju mjera i preporuka nadležnih institucija i zdravstvenih ustanova u vezi sa virusom korona.\nSindikat RS: Plate u punom iznosu za radnike na bolovanju zbog virusa\n11. 03. 2020 13:49\nBANJALUKA - Savez sindikata Republike Srpske zatražio je od poslodavaca da isplaćuju punu platu radnicima koji, zbog prevencije zaraze virusom korona, pojave simptoma bolesti ili njege oboljelih članova uže porodice, odsustvuju sa posla i ne mogu da izvršavaju svoje redovne obaveze i zadatke.\n25. 12. 2019 10:52\n07. 12. 2019 08:20\nBANJALUKA - Ekonomsko-socijalni savjet, uz nekoliko zamjerki, podržao je budžet i Program ekonomskih reformi, koje je utvrdila Vlada Republike Srpske, uz očekivane zahtjeve Saveza sindikata RS, koji je tražio više prava za radnike, i Unije udruženja poslodavaca RS, koja je tražila rasterećenje privrede.\nMišić: Sindikat za povećanje plata u javnom i realnom sektoru\nBANJALUKA - Predsjednik Saveza sindikata Republike Srpske Ranka Mišić rekla je da se sindikat zalaže za povećanje plata i da radnici u javnom i realnom sektoru ostanu u Srpskoj, te ukazala da je to moguće ostvariti uz veću vladavinu prava i kvalitetniji ambijent.\n13. 11. 2019 14:48\nBANJALUKA - Predsjednik Saveza sindikata Republike Srpske Ranka Mišić izrazila je nadu da će Ekonomsko-socijalni savjet Srpske danas usaglasiti prijedlog odluke o iznosu najniže plate u Republici za iduću godinu.\n04. 10. 2019 13:18\nBANJALUKA - Savez sindikata Republike Srpske očekuje da će sa socijalnim partnerima uspjeti dogovoriti povećanje najniže plate u dva koraka, pri čemu bi najniža plata prvo bila povećana na 550 KM, a zatim i na 600 KM u prvom kvartalu sljedeće godine, rekla je Ranka Mišić, predsjednik Saveza sindikata RS.\nSavez sindikata RS: Poslodavci da zaštite radnike tokom vrućina\n01. 07. 2019 16:11\nBANJALUKA - Savez sindikata Republike Srpske apelovao je na poslodavce čiji radnici rade na otvorenom da izvrše preraspodjelu radnog vremena radi vrućine, odnosno da u periodu kada temperatura dostiže maksimum, prekinu sa radom kako bi zaštitili zdravlje zaposlenih i spriječili eventualne nezgode.


iPod shuffle iPod shuffle – Personal magazin\nLansiranjem nove generacije iPod plejera Apple je najavio da još ozbiljnije želi da radi na unapređenju svojih najprodavanijih muzičkih gedžeta. Budimo realni, nema osobe na ovom svetu koja nije čula…\nLansiranjem nove generacije iPod plejera Apple je najavio da još ozbiljnije želi da radi na unapređenju svojih najprodavanijih muzičkih gedžeta. Budimo realni, nema osobe na ovom svetu koja nije čula za neki od iPod plejera. Novi shuffle, nano ili touch izbor je na vama, a mi krećemo od onog najmanjeg, najprodavanijeg i nama najmilijeg…\nNovi iPod shuffle, je MP3 plejer koji pleni svojim elegantnim aluminijumskim kućištem sa štipaljkom, koga je zgodno nositi u svakoj prilici – bilo da ste na fitnesu, u šetnji, u gradskom prevozu, na putu i sl. Aktuelni shuffle je zapravo još jedna unapređena revizija plejera, koji je prema statističkim podacima bio najprodavaniji iPod uopšte (do tog momenta). Ono što je specifično za novi shuffle, jeste da su sve kontrole sada prebačene na sam uređaj, što je po našem mišljenju dobar potez. Podsetimo se, kod prethodne generacije imali smo situaciju da su komande bile implementirane na slušalice, pa ukoliko one otkažu, ostajete bez kontrole nad plejerom, te morate kupovati nove i to samo Apple-ove, pošto druge nisu mogle da rade.\nKarakteristični klik tasteri sada omogućavaju da imate laku kontrolu i bez gledanja u sam plejer – pritisnite centralno dugme za puštanje muzike i pauzu, pritisnite kružne dugmiće da preskočite numeru ili se vratite unazad, ili da pojačate ili smanjite zvuk – sve se obavllja veoma jednostavno.\nNovi VoiceOver taster, na vrhu iPod shuffle-a, dozvoljava korisnicima da čuju naziv pesme koja se trenutno izvodi, kao i da pređu na drugu pesmu, plejlistu ili Genius Mix-ove. VoiceOver govori 25 različitih jezika (na žalost nema srpskog) i čak upozorava korisnike kada se baterija istroši.\nNovi iPod shuffle sada podržava Genius Mixes, popularnu iTunes funkciju koja automatski kreira miksove od pesama iz korisnikove muzičke kolekcije, a koje se odlično uklapaju. Genius Mixes, predstavlja odličan način da se ponovo presluša muzika koju korisnici već imaju, ali je nisu slušali u skorije vreme.\nApple svoj novi shuffle isporučuje u pet različitih boja, a nama se lično najviše dopala ona koju proizvođač naziva Graphite, jer deluje najelegantnije. Za sada iPod shuffle dolazi isključivo u kapacitetu od 2GB, ali znajući kako Apple godinama funkcioniše, očekujemo i pojavu modela od 4GB, možda čak i od 8GB. U svakom slučaju dok se to ne dogodi ostaje nam da uživamo u svim mogućnostima koje donosi novi iPod shuffle plejer, te da vam isti od srca preporučimo.\niPod shuffle was last modified: March 8th, 2011 by Redakcija\nAppleiPod shuffleMP3 plejer


Naslovna » Svrljig vesti » Hronika » Saobraćajna nezgoda\nU svrljiškom selu Tijovac, juče oko 13.30 časova, dogodila se saobraćajna nezgoda u kojoj je teže povređena Zorica I. (55) iz Zaječara.\nJoš jedna saobraćajna nezgoda zabeležena je ove godine. Ovog puta dogododila se u selu Tijovac, nadomak Svrljiga. Naime, vozač automobila zaječarskih registarskih oznaka ”zastava” Zoran I. (54) , sletelo je sa puta usled neprilagođene brzine kretanja.\nU nezgodi teške telesne povrede zadobila je Sadica I.(55) iz Zaječara, putnik iz putničkog vozila.\nTagoviSaobraćajna nesrećaUdesUdes u Svrljigu\nSAOBRAĆAJ: Povređena starica kod glavnog mosta u Svrljigu\nStarica (1938) iz Drajinca povređena je danas kod glavnog mosta u Svrljigu, nezvanično saznaje portal ”Svrljiške…\nHRONIKA: Povređene dve osobe u udesu kod sela Lozan\nJutros oko 4 sata usled prevrtanja auta marke ”golf” na putu kod svrljiškog sela Lozan povređene…\nIma li neki dan da nema udes ?


Sjajni Micić ponovo zasenio Gudurića – Efes pred duplom krunom! - 05.06.2021, Sputnik Srbija\nKošarkaši Anadolu Efesa pobedili su Fenerbahče 95:73 i poveli sa 2-0 u seriji u finalu Superlige Turske. 05.06.2021, Sputnik Srbija\nVasilije Micić, MVP Evrolige i MVP Fajnal-fora elitnog košarkaškog takmičenja, ponovo je nadigrao kolegu iz reprezentacije Marka Gudurića, te je bio jedan od najzaslužnijih za trijumf Efesa.Micić je utakmicu završio sa 23 poena, sedam skokova i sedam asistencija, a najefikasniji u pobedničkom timu bio je Rod Buboa sa 26 poena.Dobar meč odigrao je i Kris Singlton (15 poena), dok je Šejn Larkin utakmicu završio sa 11.U poraženoj ekipi Nando de Kolo je postigao 14, a Gudurić je imao poen manje. Njih dvojica bili su jedini dvocifreni u timu Igora Kokoškova.Selektor reprezentacije Srbije nalazi se pred gubitkom titulu, pošto je Efesu potrebna još jedna pobeda da obezbedi duplu krunu.Utakmica je prelomljena u drugom poluvremenu koje su domaći košarkaši dobili 54:36. Fener je odigrao jako loše u poslednjim minutima u kojima je Efes napravio seriju 22:2.Fener je došao na -2 (73:71), međutim, usledila je neverovatna serija i utakmica je završena rezultatom 95:73.Serija se sada seli u dvoranu Fenerbahčea koji će pokušati nemoguće – da od 0:2 dođe do 3:2 protiv aktuelnog šampiona Evrope.Odmah nakon serije Igor Kokoškova, Vasilije Micić i Marko Gudurić, učesnici finala turskog prvenstva, pažnju će okrenuti na kvalifikacioni turnir za Olimpijske igre koji se igra u Beogradu od 29. juna do 5. jula.U poslednjoj epizodi „Miljanovog kornera“ – Tadija Dragićević i Miroslav Raduljica – pričali su, između ostalog, o predstojećim izazovima i opširnije pogledajte na našem Jutjub kanalu.► Srpska haubica u Španiji – Avramović za Sputnjik otkriva zašto ne vidi sebe među „večitima“► Kumovi prepuni anegdota: Kako „preživeti“ Marijupolj i da li je Kina – „Mars“? /video/► Legenda odlazi iz Sankt Peterburga – da li je rešenje Džordan iz Zvezde?\nkošarka, vasilije micić, marko gudurić\nVasilije Micić, MVP Evrolige i MVP Fajnal-fora elitnog košarkaškog takmičenja, ponovo je nadigrao kolegu iz reprezentacije Marka Gudurića, te je bio jedan od najzaslužnijih za trijumf Efesa.\nMicić je utakmicu završio sa 23 poena, sedam skokova i sedam asistencija, a najefikasniji u pobedničkom timu bio je Rod Buboa sa 26 poena.\nDobar meč odigrao je i Kris Singlton (15 poena), dok je Šejn Larkin utakmicu završio sa 11.\nU poraženoj ekipi Nando de Kolo je postigao 14, a Gudurić je imao poen manje. Njih dvojica bili su jedini dvocifreni u timu Igora Kokoškova.\nSelektor reprezentacije Srbije nalazi se pred gubitkom titulu, pošto je Efesu potrebna još jedna pobeda da obezbedi duplu krunu.\nKumovi prepuni anegdota: Kako „preživeti“ Marijupolj i da li je Kina – „Mars“? /video/\nUtakmica je prelomljena u drugom poluvremenu koje su domaći košarkaši dobili 54:36. Fener je odigrao jako loše u poslednjim minutima u kojima je Efes napravio seriju 22:2.\nFener je došao na -2 (73:71), međutim, usledila je neverovatna serija i utakmica je završena rezultatom 95:73.\nSerija se sada seli u dvoranu Fenerbahčea koji će pokušati nemoguće – da od 0:2 dođe do 3:2 protiv aktuelnog šampiona Evrope.\nOdmah nakon serije Igor Kokoškova, Vasilije Micić i Marko Gudurić, učesnici finala turskog prvenstva, pažnju će okrenuti na kvalifikacioni turnir za Olimpijske igre koji se igra u Beogradu od 29. juna do 5. jula.\nU poslednjoj epizodi „Miljanovog kornera“ – Tadija Dragićević i Miroslav Raduljica – pričali su, između ostalog, o predstojećim izazovima i opširnije pogledajte na našem Jutjub kanalu.\n► Legenda odlazi iz Sankt Peterburga – da li je rešenje Džordan iz Zvezde?


IVANIŠEVIĆ: MALOLETNIM MIGRANTIMA BEZ PRATNJE OBEZBEĐENA POSEBNA NEGA\nDržavni sekretar u Ministarstvu za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Nenad Ivanišević izjavio je danas u Subotici da je maloletnim migrantima bez pratnje roditelja ili staratelja obezbeđena posebna nega.\n“Srbija je jedina zemlja na balkanskoj ruti i u Evropi koja je izdala obavezujuće uputstvo svim pružaocima socijalne zaštite da svako maloletno dete koje boravi u Srbiji mora da ima staraoca i mora da se zna koji centar za socijalni rad je nadležan za brigu o njemu”, rekao je u Ivanišević novinarima.\nPojedine NVO su u proteklom periodu upozoravale da zaposleni u Centru za socijalni rad ne obilaze redovno migrante koji borave van sistema i da ne proveravaju broj maloletnih lica, kao i da bi država morala da pomogne ljudima koji borave na otvorenom i koji ne žele da idu u prihvatne centre jer se plaše registracije i vraćanja u Makedoniju.\nPrema rečima Ivaniševića, NVO koje su kritikovale rad Centra za socijalni rad prvo moraju da kažu iz kojeg centra nije reagovano, imenom i prezimenom i da pokažu kad su prijavili slučaj, a da centar za socijalni rad nije izašao.\n“Paušalne ocene jesu dobre za pet minuta slave, ali za sistemska rešenja nisu. NVO su partneri Vlade Srbije, ne samo sada, bile su partneri i tokom poplava, ratova 90-tih, a sada posebno”, kazao je Ivanišević.\nOn je dodao da nevladine organizacije, vezano za svaku situaciju u koju imaju sumnju, za bilo kakvo nereagovanje, jasno i odmah prijave slučaj da bi se problem otklonio.\nU prihvatnim centrima u Srbiji trenutno boravi više od 6.000 migranata, a oko 700-800 ljudi se nalazi van sistema. Više od 30 odsto od ukupnog broja migranata čine maloletna lica, od kojih je oko 800 dece bez pratnje roditelja ili staratelja. U Prihvatnom centru u Subotici smešteno je 150 ljudi, dok na otvorenom boravi oko 200 migranata.\nUpišite tekst * − five =


GRAĐEVINSKA INDUSTRIJA | Gumene gusenice\nмај 31, 2018, By admin\nBeograd je doživeo potpuni preporod građevinske industrije uvođenjem elektronskih dozvola, ali i politikom otvorenih vrata za investitore, tako da je građevinska industrija jedan od značajnijih pokretača ekonomije. Da bi se od ove srpske prestonice napravio grad za ljude, potrebno je da se tranzitni saobraćaj koji danas prolazi kroz grad izmeni i to po uzoru na pozitivnu svetsku praksu.\nDanas je Beograd grad kranova sa više od hiljadu gradilišta.Bas zbog toga se u ovom gradu izgrađuju tri saobraćajna prstena: obilaznica kao spoljni, autoputski prsten koji će uskoro biti u punom profilu od novosadskog puta do Bubanj potoka, srednji magistralni prsten čiji deo čini nedavno završen Bulevar heroja sa Košara, Pupinov most, obilaznica oko Borče, a započeta je izgradnja nastavka od mosta na Adi prema Rakovici i u pripremi je izgradnja mosta preko Ade Huje. Gradi se i unutrašnji magistralni poluprsten koji će u vidu novog gradskog bulevara povezati most na Adi sa Pančevačkim mostom.\nNajbitnij državni projekat danas je beogradski metro. Izgradnjom ovog metroa, Beograd će značajno smanjiti potrebu za automobilima, koji zapravo prouzrokuju velike gužve i zastoje, kao i zagađenja. Pravci u kojima se Beograd danas razvija su izmeštanje industrije iz centra grada i pretvaranje tih područja u kompaktne stambeno – poslovne komplekse, spuštanje grada na reke koje su najveći neiskorišćeni potencijal Beograda i promena hijerarhije u saobraćaju u korist pešaka, biciklista i javnog gradskog prevoza, čime se pravi grad za ljude umesto za automobile. Izmeštanje industrijskih zona iz centra grada omogućiće izgradnju stambeno – poslovnih kompleksa.\nPored metroa i tri saobraćajna prstena, najveći infrastrukturni projekti su i dva nova mosta – novi savski most na mestu tramvajskog i most preko Ade Huje, kao i dva tunela koja predstavljaju logičko rešenje za Brdoviti Beograd – jedan koji će povezati savsku i dunavsku padinu i drugi ispod Topčidera. Prestonica je pokretanjem građevinske industrije povećala budžet za finansiranje infrastrukturnih projekata i uređuje grad, a ukoliko Beograd bude imao dobru infrastrukturu i uređene javne površine, privlačiće nove investitore.\nU ove svrhe angažovan je veliki broj građevinskih mašina poznatih brendova (CATERPILLAR, VOLVO, KOMATSU, JCB, TEREX, MONTABERT, YANMAR… ) kao što su: bageri, utovarivači, damperi, grejderi, rovokopači, drobilice, kamioni, valjci čijom se prodajom bavi i naša kompanija BITERRA RS. Glavni cilj je da se u Beogradu značajno podigne kvalitet života, a kako bi se to ostvarilo, on se ugleda i uzima najbolja iskustva od gradova kao što su Beč, Ljubljana ili Kopenhagen. Točak investicija koji je pokrenut dobiće dodatno na snazi i nizaće se jedan za drugim infrastrukturni projekti koji će uticati na uređenje grada.\nTags: bager, caterpillar, damper, delovi, delovi za bagere, delovi za gradjevinske mašine, gradjevinske mašine, grejder, gumene gusenice komatsu, jcb, kamion, montabert, rovokopač, terex, utovarivač, valjak, volvo, yanmar\nSEEBBE 2018 Međunarodni sajam građevinarstva →\n← NAJVEĆI BAGER NA SVETU


Ford Fiesta je porodični manji automobil koji se proizvodi od 1976. godine. Poslednja u nizu sedam generacija predstavlja zaista lepo osveženje i predočava nam želju proizvođača da tržištu ponudi pouzdaniji, savremeniji i kompaktniji model. Savremeni stil i moderna tehnolgija u jednom omogućavaju Vam da u potpunosti osetite snagu ovog automobila. Izuzetno ekonomičan automobil sa malom potrošnojm goriva, učiniće da gotovo zaboravite na stajanje na benziskim pumama. Udoban, siguran i veoma zabavan – Ford Fiesta. Ukoliko želite da se provozate u istom možete ga pronaći u ponudi velikog broja rent a car agencija kako u Beogradu, tako i u ostalim gradovima: Novi Sad, Niš, Subotica, Stara Pazova, Inđija, Obrenovac, Valjevo, Šabac, Aranđelovac, Topola i Pančevo. U ponudi se nalaze modeli sa petoro vrata i manuelnim menjačem, po najpovoljnijim cenama. Isti možete shodno svojim željama pronaći u nekoj od rent a car agencija u gradu ili na aerodromu. Ford Fiestu rezervišite online preko sajta ili pozovite naše operatere telefonom. Doživite čitav spektar divnih osećanja dok krstarite drumom u ovom impozantnom vozilu.


Televizija Kanal9 - "Oružari" traže da SDPR vrati dug\nSamostalni sindikat "Zastava oružja" zahteva od države da se hitno namiri dug od 150 milona dolara koji "JugoimportSDPR" ima prema kragujevačkoj fabrici.\n"Zbog nedostatka finansijskih sredstava zaposleni rade u sve težim uslovima buke, nedovoljne osvetljenosti, loših mikroklimatskih uslova i hemijske štetnosti koja je van projektovanih parametara, zbog čega Sindikat insistira da se hitno uđe u rešavanje dugova koje Jugoimport SDPR ima prema fabrici, kako bi se ta sredstva uložila u osavremenjavanje procesa proizvodnje i obezbeđivanje boljih uslova rada", navedeno je u saopštenju sindikata.\nFabrika "Zastava oružje" ima velika potraživanja od državnog preduzeća Jugoimport SDPR, preko kojeg je vršen izvoz robe na inostrana tržišta, a taj dug sa kamatama, sada iznosi oko 150 miliona dolara.\n"Ukoliko hitno ne usledi naplata tih potraživanja fabrici preti potpuno urušavanje tehnoloških procesa zbog njihove zastarelosti koja je u pojedinim delovima oko 50 godina", upozorava sindikat.\n"Oružari" podsećaju i da obećane investicije od više miliona evra do danas nisu stigle i ukazuju da devastiranje fabrike pred usvajanje zakona kojim se najavljuje privatizacija odbrambene industrije Srbije, ima za cilj slabljenje centra vojne industrije koji se uvek nalazio u Kragujevcu.\nSindikat podseća da je zbog politike koja je ranije vođena, fabrika bombardovana sa više desetina projektila, zbog čega je pretrpela teška razaranja, a zbog politike države i danas trpi posledice.


Bagerom na klastere: Možemo li očekivati napredak u pregovorima sa EU?\nCentar savremene politike (European Western Balkans) 30.11.2021.\nZa nešto više od nedelju dana biće poznata odluka država članica da li će se sa Srbijom, posle dve godine, otvoriti nova poglavlja, odnosno klasteri. I pored preporuke Evropske komisije da se sa Srbijom otvare klasteri 3 i 4, na nedavno održanom sastanku Saveta za opšte poslove, zelenog svetla zvanično nije bilo.\nKako se tada moglo čuti, ministri pojedinih članica EU intervenisali su da i pored napretka postoje određeni koraci koje bi Srbija morala da preduzme kako bi mogla da otvori naredni klaster. To se pre svega odnosilo na ustavne amandmane. Iako je Srbija u više navrata bila pohvaljena zbog činjenice da jer broj usvojenih zakona po hitnom postupku sveden na minimum, poslanici u Skupštini Srbije juče su po hitnom postupku usvojili Akt o promeni Ustava, a na dnevnom redu bila je i Odluka o raspisivanju referenduma.\nU međuvremenu, ako se uzmu u obzir poslednja dešavanja u Srbiji, čini se da razloga za preterani optimizam nema. U proteklih 20 dana vlast su u nekoliko navrata iz EU podsetili na neke od osnovnih principa i vrednosti Unije.\nPolicijska zaštita murala osuđenog ratnog zločina, položaj vijetnamskih radnika u kineskoj fabrici u Zrenjaninu, odgovor vlasti na ekološke proteste, vređanje Marinike Tepić i rumunske nacionalne manjine bile su povod da se oglase Evropska komisija, poslanici Evropskog parlamenta kao i neke države članice.\nIstraživačica Beogradskog centra za bezbednosnu politiku i koordinatorka koalicije prEUgovor Jelena Pejić Nikić kaže za EWB da sve što se dešava u Srbiji nakon “tobože pozitivnog izveštaja Evropske komisije”, ne ide u prilog režimu.\n“Čak ni do krajnosti ubrzane aktivnosti na ustavnim izmenama jer se kose sa demokratskim standardima. Incidenti u Zrenjaninu (Ling Long), Beogradu (mural, protesti) i Šapcu (protesti) odraz su dubljih sistemskih problema, zarobljenih institucija koje ne rade u javnom interesu”, navodi Pejić Nikić.\nOna smatra da su ovi incidenti slikovito ilustrovali kako izgledaju i kakve posledice mogu imati apstraktne kategorije, poput nedostatka vladavine prava i zarobljene države.\nPredsednik Upravnog odbora Centra za evropske politike (CEP) Srđan Majstorović kaže za EWB da primer napada Marinike Tepić na osnovu nacionalne pripadnosti i zvanična reakcija ambasade Rumunije pokazuju koliko je štetna politička klima u Srbiji i kakve ona posledice može imati na budućnost njenog evropskog puta.\n“Rumunija je tradicionalni prijatelj Srbije i jedna od članica Unije koja se zalaže za njeno proširenja. Njen glas prilikom donošenja odluka ima istu snagu kao glas bilo koje druge članice EU. Iako sam uveren da ovaj incident neće imati presudni značaj na podršku Rumunije na sastanku Saveta EU u decembru, svakako će ostati upamćen kao neprijatna epizoda u odnosima dveju prijateljskih država”, kaže Majstorović.\nOn ukazuje i da je ovaj incident moguće relativizovati u atmosferi strogo kontrolisanih medija, ali se time ne može izbeći odgovornost vladajuće koalicije za političku klimu u zemlji.\n“Naravno, i ovaj incident je moguće relativizovati u državi u kojoj su mediji sa nacionalnom frekvencijom strogo kontrolisani. Međutim, time se neće izbeći nesporna odgovornost vladajuće koalicije za preovlađujuću političku klimu koju karakteriše kontinuirani rast netolerancije prema neistomišljenicima, promocija agresije kao modela političkog ophođenja, govor mržnje (između ostalog i sa govornice Narodne skupštine), porast nacionalizma, kao i nespremnost da se nedvosmisleno i sistemski suprotstavi organizovanoj kampanji veličanja ratnih zločinaca”, naglašava Srđan Majstorović.\nŠta je važno državama članicama?\nU novom godišnjem izveštaju, Evropska komisija zabeležila je da je u poslednjih godinu dana Srbija u većini oblasti postigla ograničeni napredak. Ekonomske mere tokom pandemije ali i upravljanje migranstkim tokovima posebno su pohvaljeni. I u ovom izveštaju, kao i u prethodnom, najozbiljnije primedbe date su na ključne oblasti za dalji nastavak procesa evropskih integracija – borbu protiv korupcije, organizovanog kriminala, slobodu izražavanja i medija, procesuiranje ratnih zločina. Ipak konačnu odluku kako će se vrednovati reforme, one sprovedene ali i one koje nisu, daće države članice.\nSrđan Majstorović za EWB objašnjava da postoje različiti pristupi i razlozi na osnov kojih pojedine države članice donose svoj stav o nastavku pregovora sa Srbijom.\n“Članice se vode vlastitim interesima koji se razlikuju u zavisnosti od prioriteta kojim se rukovode u evropskim pitanjima. Činjenica je da pitanje proširenja u EU u ovom trenutku nije na listi prioriteta većine članica i u takvim okolnostima nije lako postići jednoglasnost među dvadeset sedmoricom”, smatra Majstorović.\nOn navodi da je u EU primetna podela među državama članicama kada je u pitanju napredak Srbije u daljim pregovorima.\n“Utisak je da se unutar EU desila podela na one koje iz vlastitih interesa žele da nekritički podrže nastavak pregovora sa Srbijom bez obzira na nedostatak suštinskog napredka, i one koji nisu spremni, da se zbog veštačkog održavanja u životu trenutno nefunkcionalnog procesa proširenja, otvaranjem klastera na neki način “nagradi” srpsko rukovodstvo”, kaže Majstorović.\nJelena Pejić Nikić ocenjuje da su države članica kao krajnji odlučioci u dilemi jer je sa jedne strane Srbija, u odnosu na prethodnu godinu, mnoge stvari (opet) pokrenula, dok je sa druge strane jasno da su sprovedene aktivnosti samo promene na papiru, bez ikakvih opipljivih rezultata, čak i cilja da se ostvare suštinske reforme na bolje.\n“Kritične oblasti i dalje su kritične jer nema političke volje da se popravi stanje u medijima, borba protiv organizovanog kriminala i korupcije, niti da se istinski suoči sa ratnim zločinima iz 1990ih. Građani ne vide taj (ograničeni) napredak koji se predstavlja, već svedoče zarobljavanju države paralelno sa evropskim integracijama”, kaže Pejić Nikić.\nPrema njenim rečima pozitivna odluka značila bi tapšanje srpskih vlasti po ramenu i predizborni poen vladajućoj partiji, iako dosadašnji pristup reformama potrebno promeniti izkorena.\n“Osim toga, čak i ustavne izmene, ubrzane u finišu kao ključni napredak Srbije, neće biti realizovane do kraja godine. Menjaju se i izborni zakoni, ali da li će to nešto promeniti, videćemo tek na proleće, iako smo već skeptični. Tek nakon toga mogle bi se dati realne ocene o napretku”, navodi Jelena Pejić Nikić.\nOna ipak napominje da postoji frustracija sa obe strane jer je proces pristupanja već dve godine u zastoju.\n“Tu je i bojazan u EU da bi dalje odgađanje otvaranja novih klastera još više udaljilo vlast u Srbiji od evropskih integracija, s obzirom da već koketira sa drugim igračima na istoku. Zbog svega toga, države članice bi mogle da se za pozitivnu odluku hvataju za mrvice samo da bi se proces pomerio s mesta. Bila bi to nagrada za neiskren trud, kako bi se izbeglo potencijalno veće zlo”, smatra ona.\nPrema njenim rečima, na širem planu, za to koja poruka se želi preneti vladi Srbije u decembru važno je i šta će se paralelno odlučiti za ostale zemlje kandidate u regionu.\n“Ako se uski nacionalni interesi pojedinih država članica, odnosno njihovih vlada, opet budu isprečili otpočinjanju pristupnih pregovora EU sa Severnom Makedonijom, biće teško objasniti da je bilo kakva odluka o Srbiji meritorna”, zaključuje Pejić Nikić.\nVlasti u Srbiji očekuju otvoranje najmanje jednog klastera na međuvladinoj konferenciji koja bi trebalo da bude održana sredinom decembra.