Rusija sprema ekonomski “bum” u Srbiji - Prnjavorski informativni portal\nRusija sprema ekonomski “bum” u Srbiji\nRusija sprema ekonomski “bum” u Srbiji, a do kraja godine biće usaglašena mapa puta do zajedničke ekonomske zone u Srbiji, ali i sačinjen spisak novih projekata u koje bi ulagale ruske firme, piše “Sputnjik”.\nŠef Trgovinskog predstavništva Rusije u Beogradu Andrej Hripunov rekao je da ima mnogo planova za srpsko-rusku saradnju.\nOn je ocijenio da će srpsko-ruska trgovinska razmjena na kraju 2017. godine biti 15 odsto vrednija u odnosu na proteklu godinu i iznosiće između 2,5 i 2,6 milijardi dolara, uz rast srpskog izvoza u Rusiju od 28 odsto.\n“Srpski izvoz je porastao čak 28 odsto, i ne radi se samo o najčešće pominjanim poljoprivrednim i prehrambenim proizvodima, već i farmaceutskim, iz oblasti konfekcije, ženske galanterije, što je potvrda njihovog dobrog kvaliteta”, rekao je Hripunov.\nNa pitanje u koliko bi projekata u narednom periodu investirale ruske firme, Hripunov kaže da ih ima puno i da je u planu da Srbi i Rusi naprave spisak, odnosno plan projekata koji imaju perspektivu.\n“Osim o prečišćavanju vode, o čemu se već razgovaralo, riječ je o onima u oblasti medicine, informacionih tehnologija, tehnologija u oblasti građevinarstva. Ima dosta novih tehnologija u svijetu koje možemo zajedno da proizvodimo, uključujući i na teritoriji Srbije i da radimo dalje za treća tržišta”, rekao je Hripunov.\n“O tome ne bih sada u brojkama, jer biznis ne voli da se o tome priča prije vremena, ali stvarno možemo očekivati vrlo ozbiljne investicije u najskorije vrijeme”, istakao je Hripunov, navodeći da se sad sve više pažnje posvećuje oblasti inovacija i novih tehnologija.\nHripunov je dodao da je već bilo razgovora o ulaganjima u prečišćavanje vode u Beogradu, Nišu, o novim tehnologijama u oblasti energetske efikasnosti, o saradnji u oblasti automobilske industrije, avijacije.\nOd ove godine je krenula proizvodnja novog putničkog aviona “MS-21”, koji je u potpunosti napravljen u Rusiji, a za proizvodnju na desetine hiljada dijelova za taj avion ima mjesta i za srpske firme.\nKada je riječ o zajedničkom osnivanju specijalne ekonomske zone u Srbiji, Hripunov je rekao da će u najskorije vrijeme, sigurno do kraja godine, biti napravljena i usaglašena mapa puta za realizaciju tog posla, koja će sadržati korake i pravac u kom će se ići.\nHripunov je naveo da se u najskorije vrijeme očekuje da počnu razgovori o novom sporazumu između Srbije i Evroazijske ekonomske komisije, u kojoj su, pored Rusije, i Bjelorusija, Kazahstan, Kirgizija i Jermenija, što će Srbiji otvoriti tržište od oko 200 miliona ljudi.\n“S druge strane, i Srbija ima slobodnu trgovinu sa zemljama CEFTA, praktično bescarinsku trgovinu sa EU, što znači da je Srbija dobro mjesto koje je uzajamno korisno za Rusiju, za Srbiju i ja sam siguran i za treće zemlje, uključujući i EU”, dodao je Hripunov.\nOn je ocijenio da u Srbiji sigurno postoji oko 50 ozbiljnih ruskih firmi, a realno bi moglo da ih bude više od 200.\nŠto se tiče ruskih investicija u Srbiji, Hripunov je naveo ekspertsku procjenu da je njihova vrijednost oko četiri milijarde evra, te podsjetio da u Srbiji posluju “Gasprom njeft”, NIS, koji je uložio 2,5 milijardi evra, “Lukoil”, “Gasprom”, metalurška kompanija u Majdanpeku, banke, među kojima i “Sberbanka”.\nZamjenik direktora Ruskih željeznica za Srbiju Mansurbek Sultanov rekao je za “Sputnjik” da je već bilo aktivnosti na temu zajedničke izgradnje modernog dispečerskog centra, koji će omogućavati centralizovanu kontrolu nad željezničkim saobraćajem na osnovnim željezničkim arterijama Srbije, te dodao da je za taj veliki projekat potrebno pronaći izvor finansiranja.\n“Svi aktuelni radovi teku po planu i trebalo bi da sve bude završeno do kraja 2021. godine, do kada je i produžen rok korišćenja ruskog kredita od 800 miliona dolara. Riječ je o kreditu za obnovu srpskih željeznica koji je Srbiji odobren 2013. godine”, rekao je on.\nDeložacija u centru Banjaluke: Restart i Pernar podrška Petkovićima FOTO\nAK “San”Prnjavor učestvovao u humanitarnoj trci “Trči za dječiji osmjeh” (FOTO)


Ekskluzivno: Šta je Dodik juče tajno razgovarao u Ambasadi SAD u Sarajevu? Dodik želi da po svaku cijenu smijeniti Lukača! :: Zorica Kusmuk ::\nEkskluzivno: Šta je Dodik juče tajno razgovarao u Ambasadi SAD u Sarajevu? Dodik želi da po svaku cijenu smijeniti Lukača!\nMilorad Dodik, srpski član Predsjedništva BiH, imao je juče tajni razgovor u Ambasadi SAD, gdje je, prema našim nezvaničnim informacijama, dobio vaspitnu lekciju od američkog ambasadora Eric Nelsona, a susret je bio toliko obezbjeđen da nijedna služba razgovor nije mogla da prisluškuje.\nŠta Dodik javno priča o Amerikancima, a šta radi, zaključite sami!\nKako saznaje portal zoricakusmuk.info, američki ambasador Nelson je tokom susreta sa Dodikom u jednom tenutku bio na direktnoj vezi sa Stejt departmentom, kojima je rekao samo dvije riječi, a to je “sve će biti O.K.”\nA šta je to završeno i o čemu Dodik ćuti po ko zna koji put u karijeri?\nSuština razgovora je da povratak Medlin Olbrajt na političku scenu Amerike znači preoket života Milorada Dodika, predsjednika SNSD-a, a poznato je da je upravo Medlin Olbrajt, uz pomoć Biljane Plavšić i Dragana Čavića, omogućila Dodiku da dođe na vlast 1998. godine.\nOlbrajtova je odlučila da pošalje svog čovjeka (nekog od njoj bliskih kadrova) u Sarajevo na ambasadorsko mjesto, a na ovo mjesto će najvjerovatno doći Tomas Miler. Sada više nema sumnje da se SAD ponovo vraćaju na velika vrata na područje Balkana, uz mogućnos novih vojnih snaga na ovom području. Osim postojećih baza u Sarajevu i Tuzli planiraju se nove baze u Banja Luci i Bijeljini.\nPrema našim ekskluzivnim informacijama, uz sve navedeno vezuje se informacija da predsjednik Rusije Vladimir Putin sumnja da se Srbija “kocka i igra politike malo sa Amerikom, a malo sa Rusijom” te je upravo iz tog razloga Putin naredio da se poveća cijena plina za čak 300 posto Srbiji i RS".\nKao što je poznato, na sastanak Putin-Vučić, Dodik ne da nije pozvan nego je Putin čak odbio susret sa Dodikom. Tek ćemo vidjeti razvoj događaja na relaciji Rusija – Republika Srpska. Teško da će Dodik obmanuti Rusiju, jednu od najjačih država na planeti, a to je da Rusija ima informacije da “Dodik tajno sastanči sa Amerikancima”, što je za Rusiju neoprostivo.\nNema više sumnje da je Milorad Dodik, jedan od tri rotirajuća člana Predsjedništva BiH i predsjednik SNSD-a (koja sve više gubi ugled u očima naroda jer u ovoj stranci frakcije između sebe vode ratove i kako da stignu brinuti o narodu), preuzeo i funkciju predsjednika Narodne skupštine RS, predsjednika Vlade RS, ulogu predsjednika svih sudova u RS…Jedino što mu do sada nije pošlo za rukom da postane minister policije RS, pored Dragana Lukača.\nMeđu onima koji su najviše ljuti od funkcionera u RS na Dodika je Nedeljko Čubrilović, predsjednik Narodne skupštine RS, jer je shvatio da ga Dodik zoupotrebljava kao predsjednika Skupštine RS, da se donose samo odluke koje "idu u prilog Dodiku, ali se ne sprovode u djelo i samo služe za jednokratku upotrebu Miloradu Dodiku".\nNa tajnom sastanku u Americi bila i predsjednica RS?\nNa tajnom sastanku u Americi bila je Željka Cvijanović, predsjednica RS. Iako je bio plan da se izvrši rekonstrukcija Vlade RS, u okviru koje bi funkcije izgubili ministri policije, finansija i zdravlja - Dragan Lukač, Zora Vidović i Alen Šeranić, do toga nije došlo! U vezi planirane rekonstrukcije Vlade RS, koja se do sada nije dogodila, prvi na udaru bi se našao ministar MUP-a RS Dragan Lukač!\nPredsjednik SNSD-a želi na sve načine da se riješi Lukača, za Dodika “neposlušnog” ministra policije RS, ali mu u tome nisu pomogli premijer Radovan Višković i predsjednica RS Željka Cvijanović.\nDragan Lukač odbio ponudu Dodika da podnese ostavku i ide u Moskvu!\nKao saznajemo, Dodik je imao dupli plan, kada nije prošao plan rekonstrukcije u Vladi RS, ponudio je Lukaču da podnese ostavku, a da mu on zauzvrat da mjesto ambasadora u Moskvi, što je Lukač hrabro i dostojanstveno odbio!\nZato je ranije krenuo Dodikov scenario pokušaja rušenja Lukača i to, kako je već javnosti poznato, postavljanjem Siniše Kostreševića na mjesto direktora policije RS. U vezi Lukača, bio je plan da se na njegovo mjesto postavi Petar Đokić, koji ima već policijsko iskustvo.\nPodsjećamo da je sa najdužnim stažom ministra policije RS bio upravo školski drug Milorada Dodika, Stanilav Čađo, i da je za razliku od Dragana Lukača odmah prihvatio Dodiku naredbu da podnese ostavku nakon saobraćajne nesreće sa smrtnom posljedicom, čiji je jedan od aktera bio upravo ministar Čađo.\nZa razliku od ministra Čađe, koji nikada nije radio u policiji (prema njegovoj zvaničnoj biografiji radio je u nekoliko preduzeća, a najveća funkcije prije MUP-a bilo je direktorsko mjesto u preduzeću ODP “Tehnogas”), ministar Lukač iza sebe ima dugogodišnju policijsku karijeru.\nDa da vidimo zvaničnu biografiju ministra poliicje RS Dragana Lukača!\nDragan Lukač završio je Višu školu unutrašnjih poslova i Visoku školu unutrašnjih poslova, te postdiplomske studije i stekao je zvanje magistra državno-pravnih nauka. Dragana Lukača i pored više telefonskih poziva danas nismo uspjeli da dobijemo.\nU nastojanju da saznamo više informacija, kontaktirali smo povodom ovog slučaja advokata Duška Tomića obzirom da je on imao procese u kojima je zastupao stranke koji su bili u sudskom sukobu protiv Milorada Dodika i Dragana Lukača (Tomićevi klijenti su bili Čavić, Borenović i drugi), Tomić je rekao:\n“Vrijeme koje dolazi pokazaće da je Milorad Dodik napravio štete Srbima više nego Turci tokom 500 vladavine Balkanom. Mora mu se priznati da je vrhunski politički maher koji je izgubio igru koju je igrao sa Rusima i Amerikancima”.\nU vezi Dragana Lukača, kaže Tomić, postoje dva ministra policije od kojih je, kako je rekao, "lično učio o policijskom umijeću, a to su general Franjo Herljević, koji mi je bio neposredni šef i Dragan Lukač, koji je pokazao hrabrost kao malo koji ministar policije u svijetu”.\nLukača je postavio Vučić i zato ga ne mogu smijeniti. To je konačno.


Mineralne vode u centru pažnje bugarsko-srpskog projekta - juGmedia\nMineralne vode u centru pažnje bugarsko-srpskog projekta\nNIŠKA BANJA – Predstavnici bugarske opštine Dolna Banja sa kolegama iz Niške Banje radili na projektu „Izvor mineralne vode – izvor zdravlja i zadovoljstva“.\nReč je o projektu koji će omogućiti da dve pomenute banje, ali i još četiri iz Srbije i četiri iz Bugarske dobiju sveobuhvatne studije o kvalitetu i kvantitetu mineralnih voda na svojoj teritoriji.\nPored elaborata o mineralnim vodama projekat će između ostalog obezbediti i podatke o stanju i kapacitetima banja i velnes turizma u pograničnom regionu, dok će potencijalni investitori biti upoznati sa mogućnostima za izgradnju banjskih kupatila, spa i velnes centara. Projekat sa nešto više od 165.000 evra finansira Evropska unija kroz IPA fondove, a Gradska opština Niška Banja, opština Dolna Banja i Univerzitet šumarstva iz Sofije imaju obavezu da ga realizuju do kraja godine.\nKoordinator projekta u GO Niška Banja Dragan Jovanović ističe da je u toku sveobuhvatna analiza kvaliteta i kapaciteta izvora mineralnih voda u deset banja u ovom regionu. Prema Jovanovićevim rečima, pored izvora mineralnih voda u Niškoj Banji, u Srbiji se istražuju i izvori mineralne vode u Vranjskoj, Ribarskoj, Lukovskoj i Sokobanji.\n„Instititut iz Sofije specijalizovan za analizu lekovitih mineralnih voda nakon istraživanja izvorišta uradiće elaborat koji će svim banjama biti od velike koristi. Elaborat će dati odgovor na mnoga pitanja o kvalitetu i snazi izvorišta, a pokazaće za koje sve namene mogu da se koriste mineralne vode u ovom regionu“, istakao je Jovanović\nOn je podsetio da takva istraživanja mineralne vode na području jugoistočne Srbije nisu rađena poslednjih 50 godina.\nJovanović je dodao da će studija kao i čitav projekat „Izvor mineralne vode – izvor zdravlja i zadovoljstva“ opštini Niška Banja poslužiti kao osnova za razvoj zdravstvenog, velnes i spa turizma, ali i za pripremu novih projekata iz ove oblasti.\nPredsednik Gradske opštine Niška Banja Zoran Vidanović ističe da je pomenuti projekat izuzetno značajan za ovu opštinu, ne toliko po vrednosti od 160.000 evra, već po koristi koju će doneti Niškoj Banji.\n„Projekat će poboljšati kvalitet turističke ponude Niške Banje tako što će nam pomoći da maksimalno koristimo ono što je bazično za svaku banju a to je lekovita mineralna voda“, izjavio je Vidanović.\nPredsednik opštine Dolna Banja Vladimir Džambasov izjavio je da poslednjih 25 godina termalne vode u ovoj banji nisu tako detaljno istražene kao što je to sada slučaj\n„Zahvaljujući tom istraživanju u okviru projekta znaćemo njihov kapacitet, znaćemo ima li promena njihovog hemijskog sastava i sa kakvim prirodnim potencijalom raspolaže opština“, rekao je Džambasov.\nKako je objasnio Džambasov Dolna Banja do sada nije imala direktne prihode od izvora termalne vode na svojoj teritoriji, ali ih očekuje u narednom periodu pošto joj je država odbrila izdavanje koncesije na 25 godina za korišćenje tih izvora.\nMoma Civun oslobođen iz pritvora\nNastavljeni radovi na zatvorenom bazenu\nMuzičkim festivalom Vlasinsko proleće počela je višednevna maifestacija Dani Vlasotinca, na kojima će se u kategorijama violina i gitara takmiti…\nVRANJE - U Cetinjskoj ulici juče su počeli pripremni i zemljani radovi za prespajanje vodovodne mreže, zbog složenosti posla potrošači u Drugoj…\nKadeti Srbije i Makedonije na pripremama u Vladičinom Hanu\nVLADIČIN HAN - Opština Vladičin Han ovih dana domaćin je mlađim kadetskim reprezentacijama Srbije i Makedonije, koji će u okviru priprema pdigrati…


Uslovi korišćenja - Polovni Laptop\nLaptopstore može izmeniti ove Uslove u bilo kom trenutku izmenama u ovom tekstu. Trebalo bi da posetite ovu stranicu s vremena na vreme i proverite ažurne Uslove, jer ste njima zakonski vezani. Pojedine odredbe ovih Uslova mogu biti nadjačane eksplicitnim zakonskim aktima ili saopštenjima istaknutim na drugim stranicama ovog sajta.\nSvi materijali, povratne informacije ili druge vrste informacija koje dostavite ovom Sajtu ili Laptopstore povodom ovog sajta (“Informacije”) neće biti smatrani za poverljive ili vlasničke. Laptopstore će biti isključivi vlasnik svih informacija prikupljenih na Sajtu ili u vezi sa njim. Laptopstore nema nikakve obaveze u odnosu na takve informacije i slobodan je da ih koristi bez ograničenja za bilo koje svrhe (kao što je upotreba, reprodukcija, modifikacija, objavljivanje, (re)distribucija, javno prikazivanje itd.) i bez navođenja izvora.\nLaptopstore zadržava pravo da prikuplja određene lične podatke prilikom pretrage nekih internet stranica ovog Sajta da bi ispunio vaše zahteve ili potrebe. Svako prikupljanje takvih informacija na ovim stranicama biće sprovedeno u skladu sa pravilima o privatnosti sadržanom na ovim internet stranicama, kao i važećim propisima o zaštiti podataka o ličnosti.\nLaptopstore nije odgovoran za sadržaj informacija objavljenih od strane korisnika putem chat-a ili opcije “pitaj kupca”. Laptopstore zadržava pravo da u opciji “pitaj kupca” ukloni poruke koje sadrže materijal koji smatramo nepristojnim, klevetničkim ili na bilo koji drugi način neprihvatljivim. Laptopstore se ne smatra odgovornim niti je u obavezi da prati razgovore na chatu i samim tim ne snosi nikakve posledice za sadržaj bilo kog saopštenja, bez obzira da li proizilazi ili ne iz zakona o autorskim pravima, kleveti, privatnosti ili drugog.\nLinkovi sadržani na Sajtu koji vode na nezavisne sajtove su prikazani isključivo zbog pogodnosti za vas. Laptopstore nije pregledao sadržaj ovih sajtova, ne kontroliše ih i nije odgovoran za bilo koji od ovih sajtova ili njihove sadržaje. Stoga, Laptopstore nije njihov predstavnik, ne pruža nikakve garancije i ne prihvata obaveze u vezi sa ovim sajtovima ili bilo kojim informacijama, softverom ili drugim proizvodima koji se tamo mogu naći, ili sa rezultatima koji su posledica njihove upotrebe. Ukoliko odlučite da pristupite nekom od sajtova na koje vode linkovi sa našeg Sajta, činite to na sopstvenu odgovornost.\nKorisnici Laptopstore sajta imaju mogućnost da postave pitanje vlasnicima proizvoda koji su odabrali da žele da učestvuju u usluzi “Pitaj Kupca”.\nInformacije, proizvodi, materijali i/ili usluge (“sadržaj”) prikazan na ovom sajtu je prikazan “kao takav” bez ikakvih garancija bilo koje vrste. Laptopstore se eksplicitno ograničava do maksimalnog stepena određenog zakonom, od bilo kakve direktne, indirektne statutarne ili bilo koje druge garancije ili zastupništva, uključujući garancije tržišne isplativosti, pogodnosti za određenu svrhu ili poštovanja intelektualnih ili svojinskih prava. Sadržaj čine isključivo informacije opšte prirode, koje nisu namenjene za rešavanje specifičnih situacija ili za neku konkretnu osobu ili entitet, i koje ne predstavljaju profesionalni savet.\nU maksimalnom stepenu koji zakon dozvoljava, Laptopstore ne daje garancije za tačnost, primenjivost, pouzdanost i kompletnost sadržaja na ovom sajtu, kao ni garanciju neprekidnog rada, pravovremenosti, bezbednosti ili odsustva grešaka. Laptopstore može promeniti sadržaj ovog sajta ili proizvode i cene navedene na sajtu u bilo koje vreme i bez prethodnog upozorenja. Sadržaj na ovom sajtu može biti zastareo, a Laptopstore se ne obavezuje da ga ažurira. sadržaj objavljen na ovom sajtu može se odnositi na proizvode, programe ili usluge koji nisu dostupni u vašoj zemlji. Konsultujte se sa Laptopstore lokalnom kancelarijom u vezi proizvoda, programa ili usluga koje su vam na raspolaganju.\nU maksimalnom stepenu dozvoljenom zakonom, Laptopstore, njegovi dobavljači ili treća lica pomenuta na ovom sajtu ni u kom slučaju neće biti odgovorni za bilo kakvu štetu (uključujući, ali ne i isključivo, direktnu, indirektnu, slučajnu, posledičnu, posebnu štetu, ili takvu koja nastaje usled gubitka profila, gubitka podataka ili prekida poslovnog procesa) koja nastaje kao posledica upotrebe, odlaganja ili nemogućnosti upotrebe, ili rezultata upotrebe ovog sajta, sajtova na koje vode linkovi sa ovog sajta ili sadržaja objavljenog ovde ili na drugim pomenutim sajtovima, bez obzira da li je zasnovana na garanciji, ugovoru ili drugom pravnom sredstvu ili da li je klijent bio obavešten o mogućnosti takve štete. Ukoliko vaša upotreba materijala, informacija ili usluga sa ovog sajta rezultira potrebom za servisiranjem ili popravkom opreme ili podataka, Vi ste odgovorni za nastale troškove.\nSvi nazivi, logotipi, žigovi, zaštitni znaci ili oznake usluga koji se pojavljuju na ovom Sajtu su registrovani zaštitni znaci odgovarajućih kompanija u okviru Laptopstore doo ili drugih vlasnika. Ne možete koristiti nazive, logotipe, žigove, zaštitne znake ili oznake usluga bez prethodne pismene saglasnosti njihovog punopravnog vlasnika.\nSve cene na ovom sajtu iskazane su u dinarima. PDV je uračunat u cenu.Laptopstore maksimalno koristi sve svoje resurse da Vam svi artikli na ovom sajtu budu prikazani sa ispravnim nazivima specifikacija, fotografijama i cenama. Ipak, ne možemo garantovati da su sve navedene informacije i fotografije artikala na ovom sajtu u potpunosti ispravne.\nCopyright © 2020 byLaptopstore, Sva prava zadržana.


Nikolić: Izrael je ubeđen da Priština neće promeniti odluku o otvaranja ambasade u Jerusalimu - Kosovo Online\nNikolić: Izrael je ubeđen da Priština neće promeniti odluku o otvaranja ambasade u Jerusalimu\n25. Februar 2021. • 11:42\nPočasni konzul Republike Srbije u Izraelu Aleksandar Nikolić u intervjuu za Kosovo onlajn ističe da se u Vašingtonskom sporazumu ne pominje otvaranje ambasade Kosova u Jerusalimu, niti se determiniše njena lokacija, ali, kako je dodao, država Izrael je potpuno ubeđena da neće doći do promene odluke vlasti u Prištini po pitanju otvaranja ambasade na lokaciji koja je već namenski zakupljena za tu svrhu.\n“Ovde su uvereni da će lideri kosovskih Albanaca istrajati u svom težišnom opredeljenju savezništva sa SAD, čak i po cenu izvesne konfrontacije sa drugim faktorima od značaja za njih. Sa druge strane, zvanični Jerusalim je svestan izmenjene atmosfere po predmetu promenom vlasti u Vašingtonu, eksplicitnih poruka iz Brisela (svojevremeno i spram namera Praga i Bukurešta), Ankare i konačno od Arapske lige”, rekao je Nikolić.\nPojedini političari, uključujući i Vjosu Osmani su najavili mogućnost da Kosovo neće otvoriti ambasadu u Jerusalimu, odnosno da to "nigde ne piše u Vašingtonskom sporazumu". Kakva će reakcija Izraela biti po Vama ukoliko Kosovo odustane od otvaranje ambasade u Jerusalimu?\nNajpre bih skrenuo pažnju na hronologiju ovih najava pojedinih albanskih političara sa Kosova i Metohije. Kreirane su i modifikovane adaptivno hronologiji rezultata izbora u SAD i na Kosmetu.\nZaista, poslednja tačka onog Sporazuma o ekonomskoj normalizaciji koja je potpisana od Hotija glasi: “Kosovo [Priština] i Izrael se slažu da se međusobno priznaju”, drugim rečima sam Sporazum, separatno potpisan, ne pominje otvaranje ambasade niti determiniše njenu lokaciju.\nAbazi: Kurtijeva vlada će razgovarati sa EU o otvaranju ambasade u Jerusalimu\nJerusalim se u tom kontekstu, kao što je poznato, eksplicitno pominje u mnogim drugim predmetnim prilikama na visokom nivou zvaničnika.\nVažno je razjasniti da ni same SAD prilikom preseljenja svoje Ambasade u sveti grad tri monoteističke religije, svojim činom nisu prejudicirale buduću trasu zelene linije kroz, odnosno oko Jerusalima. Tako i Gvatemala te Malavi koji je najavio otvaranje Ambasade u gradu Ciona. Ta bi trasa trebala biti plodom budućeg mirovnog sporazuma strana u sporu, njihovim neposrednim dogovorom uz strano posredovanje, dijametralno suprotno jednostranom proglašenju nezavisnosti tzv. Republike Kosova.\nIzrael je potpuno ubeđen da neće doći do promene odluke vlasti u Prištini po pitanju otvaranja Ambasade na lokaciji već namenski zakupljenoj.\nDakle, srednjoročno gledano Izrael će pomno pratiti ovakvu eventualnost. Konačno, Izrael ima više instrumenata na raspolaganju u diskretnom kanalisanju problematike, posebno imajući u vidu nadolazeće četvrte po redu prevremene Izbore za 24. saziv Kneseta, 23. u narednom mesecu martu. Sećate se da je u izraelskoj javnosti potencirano da će tzv. Kosovo biti prva evropska i muslimanska zemlja koja će otvoriti ambasadu u Jerusalimu, pri čemu ovo drugo nije bili milozvučno ni predstavnicima vlasti u Prištini.\nPotpuno je bagatelisana činjenica da kod albanskog naroda, koji svakako jeste predominantno islamske vere, posebno na KiM i Severnoj Makedoniji, konfesionalna odrednica nije prevashodno determinišuća u identifikacionom aspektu.\nJoš nestvarnije zvuči uvezivanje „međusobnog priznavanja“ Države Izrael i tzv. Kosova sa Avramovim sporazumima (The Abraham Accords), odnosno istinski istorijskom niskom normalizacija između države jevrejskog naroda sa arapskim zemljama poput UAE, Bahreina, do skoro nezamislivog sa Sudanom i Maroka.\nOno što jeste izvesno to je da kako vlasti u Prištini budu napredovale od potencijalnog ka kandidatskom statusu za EU, tako će lokacija ambasade u Izraelu prerastati u neuralgičnu tačku.\nNa kraju dozvolite da Vas podsetim da su prisustva zamenika pomoćnika državnog sekretara Metjua Palmera, otpravnika poslova američke Ambasade u Jerusalimu Nj. E. Džonatana Šrajera i američkog Ambasadora u Prištini Nj. E. Filipa Kosneta zum ceremoniji potpisivanja uspostavljanja diplomatskih odnosa između Države Izrael i vlasti u Prištini bila ilustrativno najprodornija.\nKoliko je međusobno priznanje Kosova i Izraela uticalo na odnose Srbije i Izraela?\nDvanaest godina, jedanaest meseci i četrnaest dana izraelskog bez presedana ne praćenja američke spoljne politike, po pitanju jednostrano proglašene nezavisnosti tzv. Kosova, okončano je rezom agonije perioda započetog najavom i okončanog video konferencijom. Predsednik Republike, predsednica Vlade i ministar spoljnih poslova Srbije su na najupečatljiviji način ispoljili da Srbiju ova činjenica ne čini srećnom. Nema sumnje da će izraelsko podleganje pritiscima, a izražavam žaljenje da primetim i promenu predmetnog stava kod dela ovdašnjeg establišmenta, uticati na sveukupnu atmosferu bilateralnih odnosa.\nTim pre što je Beograd poslednjih godina učinio čitav niz izuzetnih poteza u unapređenju odnosa sa Izraelom, domaćom jevrejskom zajednicom, pa i jevrejskim svetom uopšte.\nIzdvojio bih samo Zakon o otklanjanju posledica oduzimanja imovine žrtvama Holokausta, među najnaprednijim na kontinentu, te Zakon o Memorijalnom centru "Staro sajmište". Štaviše, izraelska odluka dolazi po kontinuiranom nizu osamnaest povlačenja priznavanja tzv. Kosova širom globusa te fijaska prištinskih vlasti u aplikacijama za članstvo u međunarodnim organizacijama.\nNisam siguran da deo izraelskog političkog rukovodstva poseduje kapacitet poznavanja prilika na Balkanu koji bi mu omogućio da oseti autentičnu bol značajnog dela srpskog korpusa ovim činom. Ovo, podrazumeva se, podno poimanja aksioma interesa u politici.\nUporedo, niko ovde nije želeo da povredi iskonska osećanja srpskog naroda.\nU živom su sećanju jasno izneti privrženi stavovi nekadašnjih ministara Ariela Šarona i posebno Avigdora Libermana, koji se u svojstvu ministra spoljnih poslova nosio sa pritiscima za vreme i posle državnog sekretara Kondolize Rajs, te konačno poslanika Kneseta Eljakima Haecnija.\nJedan od prethodnih ambasadora Izraela u Beogradu, Artur Kol, se oglasio u prestižnom "Džeruzalem postu" protiv odluke o uspostavljanju diplomatskih odnosa sa Prištinom, bazirajući se na interesima svoje zemlje koja sama ne bi želela predmetne implikacije na eventualne buduće jednostrane akte Palestinske samouprave, delimično međunarodno podržane.\nOdgovorno državno rukovodstvo Srbije iznalazi modalitete pretvaranja muke u priliku. Konceptualna politika odmerenosti i uzdizanja iznad mnogih razočaravajućih akata će služiti nacionalnim interesima Srbije, a prema njenim prioritetima.\nDakle, privredna i visoko-tehnološka saradnja, sa naglaskom na inovacije, namensku industriju, sektor zdravstva i implementaciju preostalih segmenata postojećeg bilateralnog Sporazuma o spoljnoj trgovini, a koji se odnose na pozivanje strana na međusobno proglašavanje najpovlašćenijim nacijama čime bi srpski izvoznici bili oslobođeni carinskih dadžbina i time bili izjednačeni sa takmacima iz EU, tako neuporedivo konkurentniji na izraelskom tržištu. Ne pripadam onima koji preuveličavaju značaj jevrejskog lobija u Americi, bez obzira na njegov nesumnjiv značaj, kao ni onima koji de fakto grade efektivne bilateralne odnose na kulturi sećanja i sapatništva iz perioda Drugog svetskog rata i Holokausta. To su svete teme, koje trebaju biti duhovnim temeljom ali ne i suštinskim sadržajem odnosa, koji moraju biti merljivi u 21. veku, pa ako hoćete i do banalnog poslovnog PNL-a.\nDa li verujete da sada Kosovo može da računa na podršku Izraela prilikom prijavljivanja u međunarodne organizacije, poput Uneska?\nStičem utisak da će zvanični Jerusalim nastaviti da nudi konkretne vidove saradnje, želeći, između ostalog, da i amortizuje novonastalu konstelaciju. Nagovešteno otvaranje državne i kancelarije Privredne komore u Jerusalimu biće tome dodatan podstrek.\nDakle, očekujem izbalansiranu izraelsku spoljnu politiku na Balkanu, težeći saradnji sa svima, svakako ne svrstavajući se na stranu jednih na račun drugih, posebno po pitanju esencijalno osetljivih tema kakva je duhovna, istorijska i nacionalna kolevka srpskog naroda, odnosno manastiri i sve svetinje srpskog naroda na Kosovu i Metohiji.\nŠtaviše, u regionalnom kontekstu Srbija je Izraelu najznačajnija i najbliža država. No uvek treba poći od sebe, tako da je na srpskoj strani da učini apsolutno sve u njenoj moći, pa i više od toga, da stvari budu blagovremeno elaborirane sa resornim kolegama, tako obezbeđujući najmanje uzdržavanje po predmetu.\nDozvolite na kraju da prenesem osećanja Izraelaca, useljenika jevrejskog porekla iz Srbije i najvećeg dela drugih republika bivše Jugoslavije. Oni su emotivno najteže podneli akt od 1. februara.\nGodinama su pokušavali da upozore da postojano imputiranje istinski viteškog ponašanja velikog broja Albanaca u samoj Albaniji tokom Drugog svetskog rata i Holokausta, jedinstvenog i najtežeg zločina u istoriji čovečanstva, kada je Albanija bila jedna od retkih zemalja koja je okončanjem rata brojala više Jevreja nego na njegovom početku, zapravo vešto prikriva i zaobilazi okrutnu stvarnost 21. SS brdske divizije „Skenderbeg” (1. albanske), u nju ideološku involviranost Muhameda Amin el Huseinija poznatog kao jerusalimski muftija, odnosno ulogu te divizije u deportaciji prištinskih Jevreja, mahom Sefarada maja 1944.\nKonačno, da su ostaci ostataka – preživeli Holokausta, a koji su se osnivanjem Izraela brodovima Radnik i Kefalos, poput Jevreja iz drugih krajeva bivše zajedničke zemlje useljavali, lingvistički generacijski delili u dve grupe. Prvu - stariju koja je govorila srpski, turski, jevrejsko-španski, a prema obrazovanju i neki svetski jezik. Drugu – mlađu koja je govorila srpski, donekle se koristila jevrejsko-španskim, te opet prema obrazovanju strane jezike.\nPozivam Vas da pronađete jezik koji nedostaje, posebno uzimajući u obzir današnji kolorit KiM, odnosno traumatične demografske i kulturološke poremećaje koji su se desili u poslednjih 80 godina.\nIzrael Srbija Kosovo ambasadori\nBiće veži konja kako gazda kaže. Sve ostalo je u domenu fantazija. Zna se ko su Gazde na Balkanu.


Ideje, potrebe i mišljenja zajednice - Dobro upravljanje\nFaza pre donošenja odluke veoma je važna, kada se prikupljanjem ideja, potreba i mišljenja od tebe kao građanina, određuje program rada koji definiše sve probleme koje vaša opština ima.\nčetvrtak, 08. mart 2018.\nVizija opštine Načela dobre uprave iziskuju da se program rada odredi na osnovu sveobuhvatne vizije zajednice. Dakle, pre svega treba da imamo tačnu sliku gde želimo da vidimo našu opštinu nakon dugog niza godina a ovde glavnu ulogu imaju sami građani, koji mehanizmima za građansko učešće i glasom izražavaju svoju volju. Što su građani aktivniji, bilo putem formalnih i neformalnih sastanaka, time je sve naglašenija vizija grada.\nCiljevi i zadaci zajednice Zadaci zajednice poistovećuju se sa opštim ugledom opštine i pružaju odgovarajući smer u primeni. Cilj može proizaći iz jednog određenog problema opštine, npr. zagađeni vazduh. Cilj je da se pronađe određena politika koja će umanjiti stepen zagađenosti. Iako ciljevi ne mogu da se izmere, zadaci se mogu izmeriti te je cilj izražen u kvantitativnom smislu, upravo putem zadataka. Zadaci treba da su formulisani po principu “Smart”. Oni treba da su:\nKonkretni – jasno navode šta, kada i kako će se problem promeniti\nIzmerivi – da postoji mogućnost da se izmere u kvantitativnom smislu\nDostižni – da se mogu postići\nRealni - mogu da realizuju ono što je predviđeno\nPlaneri, izvršioci i građani takođe treba da identifikuju ograničenja sa kojima se suočavaju pri izvršavanju politika i načinom na koji ih mogu prevazići. Ako uzmemo u obzir opseg ograničenja i mogućnosti, opština može odlučiti da nastavi sa datom politikom ili da je u celosti odbaci.\nCiljevi i zadaci pružaju osnovu za praćenje i ocenu jednog projekta. Oni predstavljaju argumente, na osnovu kojih se meri uspeh ili neuspeh projekta.\nStruktura Ideje, potrebe i mišljenja zajednice najbolje strukturno uobličuju organizacije građanskog društva. Strukturirani program rada omogućuje građanima da identifikuju rešenja na probleme koje treba definisati. Izbori se pružaju nakon što se sprovede analiza i nakon što se dobiju dovoljni podaci, te je uloga organizacija građanskog društva veoma važna. One preko svojih stručnjaka, na osnovu mišljenja građana, istražuju i zagovaraju probleme opštine.\nŠta ja mogu učiniti da učestvujem u određivanju programa ili agende moje opštine?\nKao građanin upotrebi mehanizme za učešće građana, pogledaj sa kojim problemima se opština suočava, informiši se o datumu i vremenu održavanja sastanaka i javnih konsultacija, učestvuj na njima. Budi informisan i postani aktivan deo ne samo sastanaka koje opština organizuje, već učestvuj i u diskusijama i informativnim aktivnostima organizacija građanskog društva, koje vam pružaju mogućnost da posredstvom njih, predočite svoje stavove i zabrinutosti. Sa druge strane, kao opštinski zvaničnik održite što je moguće više sastanaka sa građanima, bilo formalnih ili neformalnih, sa ciljem da svaka osmišljena politika bude uključivija i samim tim i legitimna.\nCategories: Koraci u odlučivanju, Ideje, potrebe i mišljenja zajedniceNumber of views: 82284


Kancelarija za IT: E-prijava firmarine pomak u transformaciji\nTanjug 3. septembra 2019. 15:26\nBEOGRAD – Putem Portala lokalnih poreskih administracija lpa.gov.rs od danas je omogućena elektronska prijava za utvrđivanje komunalne takse za isticanje firmarine, što je još jedna elektronska usluga značajna za pravna lica, saopšteno je iz Kancelarije za informacione tehnologije i elektronsku upravu.\n„Ove godine napravljen je iskorak kada je u pitanju rad Portala lokalnih poreskih administracija i omogućena je još jedna bitna funkcionalnost, a to je da sva pravna lica mogu elektronskim putem da podnesu prijavu za utvrđivanje komunalne takse za isticanje firme na poslovnom prostoru – firmarine“, rekao je direktor Kancelarije Mihailo Jovanović.\nZa korišćenje ove elektronske usluge je, kako dodaje, neophodno korišćenje kvalifikovanog elektronskog sertifikata, a pravna lica od sada elektronsku prijavu firmarine za jedan ili više objekata u potpunosti mogu da završe preko interneta, bez odlaska na šalter lokalne poreske uprave.\n„Svakako ovde nećemo stati, a konstantnim unapređivanjem postojećih usluga i omogućavanjem novih, građanima i privredi želimo da olakšamo administrativne procedure, čekanje u redovima pošaljemo u prošlost, a rad javne uprave stavimo u službu građana, što i jeste jedan od glavnih prioriteta ove Vlade“, poručuje Jovanović.\nDirektorka za regulatornu reformu u NALED-u Jelena Bojović je izjavila da privreda od danas podnosi prijavu za utvrđivanje firmarine elektronski, ne mora da odlazi na šalter svake lokalne samouprave u kojoj posluje, i ne mora da čeka da joj rešenje stigne u poštansko sanduče.\n„Potrebno je samo da se loguje na sistem lpa.gov.rs i podnese svoje podatke, a uvidom u obaveze, može i odmah da izvrši elektronsko plaćanje. Umesto dva sata, sve se završava za 5 minuta“, izjavila je Bojović i dodala da se štedi vreme i lokalnim samoupravama, koje su do sada gubile sate na prekucavanje podataka sa papira.\nOna je izrazila očekivajne da će u narednoj godini i Svetska Banka prepoznati ovu reformu u svom izveštaju Doing Busineš, a Srbija da će poslužiti kao model drugim zemljama.\nNavela je kao dodatnu prednost to što na Portalu svaka firma može da proveri iznos trenutnog zaduženja ili pretplate i da izvrši plaćanje elektronski.\nElektronsku prijavu putem ovog Portala može izvršiti lice koje za to ima ovlašćenje prema PEP obrascu, uz korišćenje kvalifikovanog elektronskog sertifikata.\nKancelarija za IT i eUpravu je početkom 2019. godine uspostavila Jedinstveni informacioni sistem LPA koji zahvaljujući centralizaciji podataka, građanima i privredi omogućava kompletan uvid u svoje poreske obaveze na teritoriji Srbije, da elektronskim putem podnesu prijavu za utvrđivanje poreza na imovinu, kao i da elektronski putem izmire svoje obaveze.\nOd početka puštanja u rad portala do danas, više od 56 hiljada prijava imovine pravnih lica je podneto putem Portala, izvršeno je skoro 400 transakcija plaćanja, a broj jedinstvenih poseta Portalu bio je preko 54 hiljade.\nKo je najviše izgubio zbog blokade granice Hrvatske, Srbije?\n- Severina: nije stigla na zakazano širenje zenica u Beograd!


Pregled pitanja dana: O rušenju zida na Koridoru 10, izgradnji malih hidroelektrana i radu Komisije za slučajeve nestalih beba | Insajder\nPregled pitanja dana: O rušenju zida na Koridoru 10, izgradnji malih hidroelektrana i radu Komisije za slučajeve nestalih beba\nPitanja odgovornosti za propuste i poštovanja zakona i ove nedelje su bili u fokusu novinara Insajdera – a odgovore su institucije, kao i ranijih nedeljea dostavile samo delimično. Novinari Insajdera ove nedelje postavili su institucijama pitanja u vezi sa Vladinom komisijom koja se bavi slučajevima nestalih beba, davanjem saglasnosti za izgradnju mali hidroelektrana, kao i o stručnom nadzoru nad izgradnjom deonice Koridora 10 u Grdeličkoj klisuri.\nVladina komisija za ispitivanje postupanja državnih organa u rasvetljavanju prijavljenih slučajeva nestale dece u Srbiji osnovana je pre više od pet meseci, a članovi Komisije koji dolaze iz državnih institucija ne pojavljuju se u javnosti. Zato smo Komisiji, odnosno Vladi koja ju je osnovala, postavili pitanje – koji su dosadašnji rezultati njenog rada.\nKako se ispostavilo iz odgovora koji nam je Vlada dostavila, a za koji je navedeno da ga je sastavila Komisija, još nije usvojen ni Predlog poslovnika o radu. Za više od pet meseci rada Komisija je održala svega dve sednice, a za treću je nepoznato kada će biti održana, jer su u toku godišnji odmori.\nInače, zadaci ove Komisije su da utvrdi plan prikupljanja činjenica koje su u vezi sa istragama o prijavljenim slučajevima nestale dece u Srbiji, i da u tu svrhu ostvari saradnju s tužilaštvima.\nTakođe, Komisija bi trebalo da na osnovu dobijenih informacija napravi pregled dosadašnjih vođenja istraga, da pripremi mišljenje o načinu na koji bi se vođenje istraga moglo unaprediti. Ovo privremeno Vladino telo bi trebalo da te zadatke obavi u roku od dve godine, a kako se navodi u Odluci o osnivanju, rok za rad Komisije može biti produžen za još najviše dve godine.\nGradnja MHE i urušavanje potpornog zida na Koridoru 10\nMale hidroelektrane, osmišljene kako bi se dobijala energija uz manje zagađenje životne sredine, u Srbiji su se pretvorile u svoju suprotnost. Uzrok za to je, između ostalog, činjenica da se elektrane grade i bez dozvola koje izdaju nadležni za očuvanje životne sredine ili se mišljenje takvih institucija smatra nebitnim.\nKako se pokazalo na primeru Opštine Raška, najmanje sedam izgrađenih MHE nema mišljenje Zavoda za zaštitu prirode o tome da li bi njihova granja i rad ugrozili reku i živi svet u njoj, a jedna – MHE „Županj“ izgrađena je uprkos negativnom mišljenju Zavoda.\nZato smo Ministarstvo zaštite životne sredine pitali zašto je dozvoljena izgradnja malih hidroelektrana bez saglasnosti Zavoda za zaštitu prirode, kao i kako je moguće da je MHE „Županj“ dobila sve potrebne dozvole za rad, uprkos izričitom negativnom mišljenju Zavoda da ta MHE ne bi trebalo da bude izgrađena na reci Jošanici na Kopaoniku.\nTakođe bez odgovora nadležnih je i pitanje postavljeno Koridorima Srbije u vezi s rušenjem potpornog zida u Grdeličkoj klisuri. Zakonski je regulisano da firma iizabrana da vrši stručni nadzor, u ovom slučaju konzorcijum francuskih i grčkih firmi Louis Berge i Egnatia Odos, treba da kontroliše sve radove – od početnih do završnih, kao i da kontroliše kvalitet izvedenih radova.\nInvestitor Koridori Srbije danima izbegava odgovor na pitanje da li im je stručni nadzor i prijavio probleme i nedostatke na deonici na kojoj se zid srušio, posebno imajući u vidu da problemi s potpornim zidovima na deonici kod Gredelice postoje još od aprila prošle godine.\nTek nakon poslednjeg incidenta na Kosini 2 od nadležnih smo saznali da je projekat za koji je Ministarstvo građevinarstva dalo građevinsku dozvolu 2010. čak 11 puta menjan. I sve to, kako tvrdi ministarka građevinarstva Zorana Mihajlović, bez znanja Ministarstva i glavnog projektanta - CIP-a.\nZakonom je propisano da firma koja obavlja stručni nadzor mora da obavesti investitora ukoliko dođe do bilo kakvog odstupanja od idejnog projekta. Da li je to francuska firma Louis Berge i učinila, nismo saznali od njenih predstavnika jer su nas uputili na Koridore Srbije.\nNovinari Insajdera pitali su Koridore, između ostalog, i da li je stručni nadzor uočio propuste i obavestio Koridore o tome, kao i koliko je plaćen do sada stručni nadzor za deonicu Koridora 10.\nInače, ova pitanja smo poslali Koridorima pre više od 10 dana, a kako nam nisu odgovorili, postavili smo ih opet u okviru rubrike „pitanje dana“.


Propali pregovori Koreja - Vijesti.me\nSjever želi pregovore i o nastavljanju zajedničkog projekta u turizmu i poboljšanja saradnje u jednom industrijskom kompleksu. Oba projekta su na sjeveru. Edit\nKoreja (Foto: Beta)\nVijesti online 9. februar 2011, 11:50 ažurirano 27. februar 2019, 02:57\nVojni zvaničnici Sjeverne Koreje naglo su napustili prve zvanične razgovore sa Južnom Korejom nakon dvomjesečnih tenzija u vezi sa ostrvom Jeonpjeong, a razlog\novakvog postupka trenutno nije jasan.\nPrema saopštenju koje je izdalo južnokorejsko ministarstvo odbrane, članovi delegacije Sjeverne Koreje napustili su mjesto gdje se razgovaralo - "Kuću mira" u selu Panmudžom u centru demilitarizovane zone između dvije zemlje.\nOčekivalo se da će dvije strane dogovoriti sastanak vojnih delegacija dvije zemlje na najvišem nivou - prvi takav u poslednje tri godine.\nMedjutim, datum sledećeg sastanka nije dogovoren, rekao je predstavnik ministarstva koji je tražio anonimnost.\nPrihvaćen predlog o ujedinjavanju porodica\nJužna Koreja je danas prihvatila da pregovara sa Sjevernom Korejom o ujedinjavanju porodica razdvojenih ratom koji su te dve zemlje vodile od 1950. do 1953. godine.\nOvakav razvoj događaja na upravo završenom, dvodnevnom sastanku vojnih zvaničnika Sjeverne i Južne Koreje, ukazuje na otopljavanje odnosa dvije zemlje, više od dva mjeseca pošto je Sjever gađao artiljerijom pogranično ostrvo Jeonpjeong koje pripada Jugu i ubio četiri osobe, komentarišu strani posmatrači.\nSastanak u "Kući mira" u selu Panmudžom u centru demilitarizovane zone između dvije zemlje, bio je prvi od tada.\nPošto je nedjeljama prijetila ratom, Sjeverna Koreja je nedavno predložila Južnoj niz pregovora, uključujući pregovore nacionalnih agencija Crvenog Krsta sa ciljem da se obnovi proces ujedinjavanja porodica koje je razdvojio Korejski rat.\nJužnokorejsko Ministarstvo za ujedinjenje je danas poručilo Sjevernoj Koreji da pristaje na razgovore o porodicama, dok, kako piše agencija Asošijeted pres, nije jasno da li je dat pristanak i za razgovore o turističkom projektu i industrijskom kompleksu.\nPrema riječima predstavnika Ministarstva, Seul je predložio da se o vremenu i mjestu pregovora o ujedinjenju porodica razgovoara po završetku sastanka vojnih zvaničnika.\nPredstavnici vojne delegacije Južne Koreje su rekli da je atmosfera bila dobra.


Štrajk zdravstvenih radnika u Srbiji | Zdravstvo Vijesti | Al Jazeera\nZbog odluke Vlade Srbije da i zdravstvenim radnicima smanji plate za 10 posto, članovi četiri reprezentativna sindikata, koji obuhvataju 80 posto zaposlenih u zdravstvu, odlučili se u srijedu na cjelodnevni štrajk.\n„Oni nisu u potpunosti obustavili rad, nego će tokom celog dana zbrinjavati samo hitne slučajeve, akutna stanja i povrede, decu, omladinu i porodilje, a radiće i Hitna pomoć, jer nikome život ne sme da bude ugrožen. Sve drugo što može da sačeka, moraće da čeka sutradan“, potvrdio je Dragan Cvetić, predsjednik Sindikata lekara i farmaceuta Srbije.\nPojasnio je i kako „evidentno postoji ogromno nezadovoljstvo zaposlenih u zdravstvu“, ali i odbacio mogućnost da zdravstveni radnici izađu na ulice, jer im „nije tamo mesto“.\nPredstavnici četiri sindikata zdravstvenih radnika prethodno su počeli pregovore sa Ministarstvom zdravlja o novom kolektivnom ugovoru, pa će u zavisnosti od ishoda tih pregovora odlučiti hoće li u štrajk svake srijede tokom novembra.\nProcjenjuje se da bi u štrajku moglo biti najmanje 100.000 zdravstvenih radnika u cijeloj Srbiji.\nSindikat medicinskih sestara i tehničara Srbije odlučio je da ne pozove svoje članstvo da učestvuje u štrajku, ali „nikoga neće sprečavati da se pridruži protestu“.\n„Smatramo da još nije trenutak da se posegne za štrajkom kao krajnjim mehanizmom sindikalne borbe. Još pokušavamo da probleme rešimo za stolom“, rekla je sindikalna predsjednica Dragica Ćurčić.\n„Pacijenti ne smeju biti žrtve štrajka u zdravstvu“, izjavio je ministar zdravlja Zlatibor Lončar za Politiku, dodajući kako zdravstveni radnici u Srbiji ne mogu biti izuzeti od drugih profesija kada se radi o smanjenju plata.\nPo njemu, oni koji žele u štrajku „to treba da rade posle radnog vremena ili, ako nisu zadovoljni poslom, ne moraju njime da se bave“.\nUpitan kako nije ubijedio zdravstvene radnike da odustanu od štrajka, Lončar je rekao da „nisu mogli da otkažu štrajk, jer je ranije zakazan“.\n„Ne razumem što bi njihov cilj bio veći od mog da imamo bolji zdravstveni sistem i da zaposleni imaju bolje uslove. Radimo na tome da se napravi sistem i razlika između onih koji rade i ne rade i da oni koji su posvećeni koji ostvaruju prekovremeni rad, mogu zaista i da zarade više novca“, poručio je ministar Lončar.\nSložio se da zdravstveni radnici zaista imaju male plate u odnosu na posao koji obavljaju.\n„Nemaju oni malu platu od juče. Nemaju oni niske zarade od kada sam ja došao na mesto ministra. Zamislite kako se oseća pacijent kada dođe kod lekara i oni mu kažu da štrajkuju, a pre toga je mesecima ranije zakazao pacijenta. Šta bi bilo da ti pacijenti počnu da štrajkuju protiv lekara što štrajkuju zbog čega nemaju pravo na lečenje“, upitao je Lončar.\nOdluka o smanjenju plata i penzija je stupila na snagu, a otpuštanja u javnom sektoru za sada su samo najava.


Jazz kantina "Lisabon" u Kombank dvorani - Dan u Beogradu\nNaslovna » BG svaštara » Obrati pažnju! » Jazz kantina „Lisabon“ u Kombank dvorani\nJazz kantina "Lisabon" u Kombank dvorani\nNeko drugi 22. februar 2019. Obrati pažnju! Postavite komentar\nU prisustvu brojnih javnih ličnosti, umetnika, glumaca, reditelja, muzičara i velikog broja medija, ponovo je oživelo staro mesto u „novom ruhu“, čije otvaranje ujedno predstavlja uvod u početak Međunarodnog filmskog festivala – FEST.\nPred oko 200 ljudi iz beogradskog javnog života i uz jazz svirku benda „Old Hat Orchestra“ proslavljeno je otvaranje gradskog kluba koji evocira uspomene na neka prošla vremena, istovremeno postajući mesto na kom će nove generacije stvarati svoje uspomene.\nOtvaranju su prisustvovale osobe iz javnog života kao što su Jugoslav Pantelić, Marko Kon, Iva Štrljić, Isidora Minić, glumci Miloš Vlalukin i Rade Ćosić kao i brojni drugi.\nJazz kantina se nalazi u prizemlju Kombank dvorane, a ulazi se iz čuvenog „Čavketovog prolaza“.\nTagovibg svaštara jazz jazz kantina lisabon kafići u beogradu klubovi u beogradu kombank dvorani obrati pažnju\nPrethodni Međunarodni dan turističkih vodiča: Besplatno razgledanje Beograda\nSledeći SubBeerni centar: Jon Spencer & The Hitmakers


Tri najtalentovanija pionira iz FK Drina Zvornik prešli u tuzlansku Slobodu - Zvornicki.ba\nTri najtalentovanija pionira iz FK Drina Zvornik prešli u tuzlansku Slobodu\nMladi fudbaleri rođeni 2006.godine u Zvorniku Stefan Čoćnjić, Đorđe Burnjaković i Jovan Milošević novi su fudbaleri FK Sloboda Tuzla. Nakon što su talentovani fudbaleri prošli fudbalsku akademiju zvorničke Drine, selekcije pretpionira i pionira te u tom periodu osvojili sve što se moglo osvojiti u njihovom uzrastu, pionirsko prvenstvo Premijer lige BiH kao stariji pioniri igrat će u dresu Slobode iz Tuzle.\nTrojac Drine je ranije dobijao i pozive omladinskih selekcija Fudbalskog saveza RS za koje su nastupali na nekoliko turnira, dok su bili pozvani i na regionalni kamp selekcije U-15 Fudbalskog saveza BiH. Odlični nastupi i lepršava igra pionira Drine nije prošla nezapaženo u gradu soli. Sloboda se potrudila da u svoje redove dovede ova tri perspektivna fudbalera čije vrijeme dolazi i koje će tek da dođe.\nPodsjećamo da su iz njihove generacije pionira dvojica fudbalera već u gradu soli i to Kasim Sejdinović i Said Bajrić koji su među najboljim igračima FK Tuzla City. Nešto ranije iz ove talentovane generacije FK Drina Zvornik pouzdani Nikola Mićić prešao je u Radnik iz Bijeljine gdje je bio kapiten pionirske selekcije.\nFK Drina Zvornik i zvornička regija nastavlja sa proizvodnjom izuzetnih fudbalskih talenata, a kako je tradicija i običaj u Podrinju, FK Drina Zvornik nema i neće imati nikakve finansijske koristi od toga. Iako sezona Prve lige RS još uvijek nije krenula, Uprava i rukovodstvo FK Drina Zvornik mudro ćute bez izraženih ambicija, osim stidnog natpisa na facebook stranici da imaju ekipu možda i za sami vrh.\nTalent i ekipa u FK Drina Zvornik nikad nije bila problem, uglavnom su rezultati proizvod atmosfere u i oko kluba, a nikada niko zbog toga nije snosio sankcije. Dok neko ne bude snosio sankcije i privatizuje klub, proteći će ogromne količine mutne Drine.\nObustava nastave u osnovnim i srednjim školama, skraćen rad ugostiteljskih objekata na prostoru cijele RS\nIN MEMORIAM: SAKIB MALKOČEVIĆ


- Srbija nema more, ali ima šeststo kilometara Dunava, posle trideset godina konačno smo na putu da omogućimo nesmetanu plovnost na celoj dužini Dunava, od ulaska u Srbiju do izlaska na rumunskoj granici. Ovi radovi finansirani su 15 odsto iz budžeta Republike Srbije i 85 iz grantova IPA fondova, a ukupna investicija je oko deset miliona evra - rekao je Momirović.\nMinistar Momirović je napomenuo da su naredni koraci u uređivanju plovnosti Dunava vađenje stare nemačke flote kod Prahova i rešavanje problema kod Šaringradske ade, što će omogućiti pun kapacitet plovidbe ovom rekom.\nRadovi na sektoru Futog su obuhvatili polaganje 20.000 m² geotekstila na pozicijama na kojima su građene hidrotehničke građevine, kao i ugradnju 31.000 m³ najkvalitetnijeg sertifikovanog kamena prilikom izgradnje ševrona i neukorenjenog napera. Ovakav sistem obezbeđivanja plovnosti Dunava kod Futoga, izgradnjom hidrotehničkih objekata kao što su ševroni i neukorenjeni naperi, jedinstven je i po tome što je izgrađen uz primenu najviših ekoloških standarda, jer ne ugrožava i čuva biljni i životinjski svet Dunava.\nOvaj projekat je samo delo ukupnog ulaganja Republike Srbije u vodni saobraćaj, čija je vrednost skoro pola milijarde evra. S ovim ulaganjima u razvoj luka, plovnih puteva, prevodnica, naprednih IT sistema u plovidbi, Republika Srbija se danas poredi sa Holandijom, Belgijom ili Nemačkom, zemljama koje imaju najveća ulaganja u vodni saobraćaj i u kojima je procenat učešća vodnog transporta u ukupnom transportu preko 25%.\nDunav Tomislav Momirović ministar Tomislav Momirović momirović


DATABAZE.RS – Poslovni softver\nKliknite "Play" dugme da saznate više\nJobPro Central kao i svako softversko rešenje koje izrađujemo, može se prilagoditi za rad na svim ekranima i mobilnom uređajima. Na taj način možete pristupiti svojim podacima ma gde se nalazili.\nU naš softver za logistiku, JobPro Central uloženo je preko 20 godina iskustva...\nUz demonstraciju i instalaciju celokupne platforme (po sistemu "ključ u ruke")...\nUkoliko imate do 3 korisnika na jednoj lokaciji, možete koristiti i deliti...\nFileMaker je veoma korisna platforma. Omogućava korisnicima stvaranje jednostavnih aplikacija za baze podataka i poslovanje, a iskusnijim programerima takođe može omogućiti izradu robusnijih platformi. Programeri za FileMaker obično imaju jedinstveni skup znanja i veština i kao savetnici i saradnici sa neobičnim specifičnim veštinama mogu dati nesaglediv doprinos kompanijama koji žele da razviju aplikacije prema svojim specifičnim potrebama i standardima. Apple, čiji je FileMaker podružnica, ima baze podataka izgrađene na FileMakeru. Ostale prestižne kompanije koje koriste FileMaker uključuju The New York Times i Harvard Univerzitet.\nSertifikovan za FileMaker 14,15,16, Menadžment servera i operativnih sistema\nFileMaker 15 sertifikovan, Menadžment projekata, razvoj web stranica\nFileMaker 14,15,16, integracija podataka, menadžer projekata\nFileMaker 13,14,15,16, Integracija softvera, sigurnost na mreži\nLogistika - JobPro Central\nSve na jednom mestu i sa svakog mesta\nPotpuno prilagođen vašim zahtevima i potrebama. Srpski jezik.\nRazmenjujte e-poštu sa vašim poslovnim partnerima na brz i jednostavan način. Budite uvek u toku i sa lakoćom komunicirajte o stvarima vezanim za vaš posao.\nViše nikada nećete imati problema sa gubitkom važnih brojeva, imena ili adresa. Vaši kontakti biće organizovani, sigurni i uvek dostupni na jednom mestu.\nTelefon vam nije pri ruci a morate hitno da pošaljete poruku? Nikakav problem za našu poslovnu aplikaciju!\nEvidencija o adresama vaših poslovnih partnera i klijenata biće vam uvek na raspoloaganju i na dohvat ruke.\nUredno organizovane, sigurne i uvek dostupne za proveru ili izveštaj.\nUz pomoć modula koje nudi naše rešenje, organizacija robe u vašem magacinu nikada nije bila lakša i jednostavnija.\nU svakom trenutku možete da pratite informacije o robi koja je poručena, koja čeka isporuku ili koja je vraćena. Modul je potpuno automatizovan i povezan sa vašim fakturama i stanjem u magacinu.\nDatabaze Beograd, Rudi Čajaveca 33, Zvezdara, 11160 Beograd\n(+381) 69 377 77 37


Peskov:Neka Džonson i Mejova spreme izvinjenja | Skandalozno\nDmitrij Peskov: Neka Džonson i Mejova spreme izvinjenja\nOptužbe na račun Rusija za trovanje Sergeja Skripalja su otišle predaleko i neće odmah biti rešene, rekao je portparol predsednika Rusija Dmitrij Peskov.\n“Njihova teorija se u svakom slučaju neće potvrditi, jer ne može da bude potvrđena. Ruska strana je na samom početku rekla da nema ništa s tim”, odgovorio je Peskov na pitanje šta će London morati da uradi u slučaju ako njegova teorija o slučaju Skripalj ne bude potvrđena.\n“Ministar inostranih poslova Velike Britanije Boris Džonson, koji je optuživao predsednika Putina, i premijerka Velike Britanije Tereza Mej će morati da pogledaju u oči svojim kolegama iz EU… i nekako nam se izviniti”, rekao je on.\nPritom, smatra Peskov, brzi razvoj događaja ne treba očekivati.\n“Nesumnjivo, to je duga istorija, ta ludost je otišla suviše daleko, na našu žalost, razumemo da to neće odmah biti završeno”, rekao je on.\nŠef vojne laboratorije u Port Daunu Gari Ejtkenhed rekao je za televiziju “Skaj njuz” da britanski stručnjaci nisu uspeli da ustanove zemlju porekla nervnog gasa kojim je otrovan bivši pukovnik GRU Sergej Skripalj.\nU britanskom gradu Solsberiju 4. marta su otrovani bivši pukovnik Glavne operativne uprave Rusije (GRU) Sergej Skripalj, koji je radio za britanske obaveštajne službe, i njegova ćerka Julija.\nBritanska strana tvrdi da je u trovanje Skripaljevih supstancom A-234 umešana Rusija, što Moskva kategorički negira.\nBudite prvi sa komentarom na članku "Dmitrij Peskov: Neka Džonson i Mejova spreme izvinjenja"


I japanska privreda u recesiji - Klix.ba\nPrivreda I japanska privreda u recesiji\nI japanska privreda u recesiji\n17.11.2008. u 14:08\nJapanska privreda suočena je sa prvom recesijom u posljednjih sedam godina, jer je rast domaće ekonomije u dva uzastopna kvartala, drugom i trećem, bio negativan, saopćili su danas vladini izvori u Tokiju.\nDruga po snazi svjetska privreda imala je tokom perioda jul - septembar pad ekonomske aktivnosti, računato prema godišnjoj osnovi, od minus 0,4 posto, nakon što je u drugom kvartalu, prema danas objavljenim, revidiranim, podacima, ostvarena još veća negativna stopa rasta od minus 0,9 procenata.\nEksperti navode da je recesivni talas u japanskoj privredi, tokom minula dva tromjesečja, uslijedio zbog nižih kapitalnih ulaganja, smanjene domaće tražnje, ali i osjetnog pada izvoza koji je tradicionalno glavni motor ekonomske ekspanzije.\nNeki domaći ekonomisti izražavaju bojazan da bi njihova zemlja, uslijed pogoršavanja globalnih ekonomskih uslova, mogla da zabilježi negativnu stopu privrednog rasta čak u četiri uzastopna kvartala.\nJapanski ministar za privredu Kaoru Josano je takođe izrazio zabrinutost zbog tekućih nepovoljnih privrednih kretanja u zemlji i priznao da će se loša ekonomska klima produžiti.\nNajvažniji japanski indikator kretanja cijena akcija, tokijski Nikei indeks, prošlog mjeseca je opao za četvrtinu, dok je jen uslijed akcija američke administracije za jačanje vlastite valute, ojačao u istom periodu na 13 - godišnji maksimum prema dolaru, što je znatno otežalo japanski izvoz na tržište SAD i uticalo na pad unutrašnje tražnje.\nZavršena aukcija 622


Naloženo psihijatrijsko veštačenje treba da pokaže da li je Jelena V. (29) bila uračunljiva u trenutku kada je usmrtila svoju tek rođenu bebu, a na osnovu toga odlučiće se da li će biti optužena za čedomorstvo ili ubistvo deteta.\nInače, radi se o majci dva deteta od šest i osam godina, koja u selu Belotić kod Osečine živi sa suprugom i svekrom.\nŠta se dogodilo, međutim, počelo je da se otkriva tek u utorak jutro, kada ju je suprug Milan V. zbog obilnog krvarenja dovezao na Odeljenje ginekologije bolnice u Valjevu. Naime, lekari su pregledom odmah utvrdiili da se Jelena porodila, a pošto je odbila da kaže gde joj je beba, odmah je pozvana policija.\n- Obdukcija koju je uradio sudski obducent dr Ljubiša Božić je pokazala da je dete rođeno živo i da je, nakon prirodnog porođaja, disalo pošto je došlo na svet, a smrt je nastupila tako što je novorođenče potom udavljeno. Majka, koja je prvo odbila da sarađuje i sa lekarima i policijom, potom se pravdala da je, u stvari, imala spontani pobačaj i da nije ubila svoje dete, već ga samo "bacila". Obdukcioni nalaz koji je pokazao uzrok smrti, međutim, nesporan je, a nesporni su i ostali materijalni dokazi, poput DNK majke i bebe, koji upućuju na to da je Jelena posle porođaja usmrtila svoje novorođenče - navodi naš izvor iz istrage.\n- Zbog svog zdravstvenog stanja, Jelenu još uvek nije saslušao tužilac, ali je njoj svakako određeno 48-časovno zadržavanje i u bolnici je pod nadzorom. U zavisnosti od izveštaja veštaka neuropsihijatra, biće odlučeno da li će žena biti osumnjičena za čedomorstvo, ukoliko joj je bila bitno smanjena uračunljivost, ili ubistvo deteta, ako je bila u tom trenutku uračunljiva. Tokom istrage, treba da bude saslušan i njen suprug koji je u prvoj izjavi, kao i njegov otac, rekao da nije ni znao da je Jelena trudna - priča izvor "Blica" dodajući da je, kako se može zaključiti iz dosadašnjih razgovora sa supružnicima, reč o socijalno-emotivno zapuštenoj porodici.


Šta će NATO-u mala Crna Gora | WebTribune\nTESTIRAJTE SVOJ VID: Samo 1% ljudi za 10 sekundi vidi čoveka na ovoj slici\nŠOKANTNA PORUKA SRBIJI AMERIČKOG PROFESORA: Uništavaju vam ciljano porodicu kao instituciju EVO ZBOG ČEGA\nHome SPEKTAR Šta će NATO-u mala Crna Gora\nŠta će NATO-u mala Crna Gora\nPosted date: јул 02, 2016 In: SPEKTAR\n„U slučaju da je neko zaboravio, Rusija ima nuklearni arsenal nešto veći od SAD i najveća je zemlja po površini na svetu. S obzirom na sve lošije odnose Rusije i Zapada zbog niza neslaganja, potpuno je moguće da Rusija i Amerika na kraju uđu u rat“\nAmerički Senat bi trebalo da stavi veto na poziv Crnoj Gori u NATO jer to neće doprineti bezbednosti Sjedinjenih Država, a poslužiće kao još jedan kamen spoticanja u odnosima sa Rusijom, ocenjuje na blogu američkog spoljnopolitičkog magazina „Nešenel interest“ autor Zahari Jost.\nPrijem Crne Gore bi, smatra autor, bio jednostavno neodgovoran, a u budućnosti treba staviti tačku na bilo kakav novi pokušaj širenja NATO-a koji ne doprinosi bezbednosti SAD.\nU tekstu se podseća da se NATO, predvođen Sjedinjenim Državama, ponovo širi, nakon što je Crnoj Gori zvanično upućen poziv da postane članica, ali i da oružane snage Crne Gore imaju svega 2.000 pripadnika. Zato, primećuje autor, nije baš jasno kako ta mala zemlja unapređuje bezbednost SAD, a zapravo, moglo bi se reći da priključenje Crne Gore NATO-u umanjuje američku bezbednost.\n„NATO nije klub za druženje, nego vojni savez u kom su zemlje članice, po članu 5 dužne da brane bilo koju članicu koja bi bila napadnuta. Usput, nije jasno ko bi mogao da poželi da napadne Crnu Goru u doglednoj budućnosti. Širenje NATO članstva na neku državu u suštini garantuje da bi Sjedinjene Države, ako zatreba, za odbranu te zemlje dale ljudske živote i finansijska sredstva. Tako ozbiljna obaveza trebalo bi da se odnosi na države s kojima partnerstvo povećava američku bezbednost“, smatra Jost.\nOn napominje da bi uprkos crnogorskoj ponosnoj tradiciji otpora turskoj vladavini, snage te zemlje igrale zanemarljivu ulogu u bilo kom sukobu u kom bi SAD mogle da se nađu, a da je s druge strane poziv Crnoj Gori da se priključi NATO-u već doprineo narušavanju odnosa sa Rusijom.\nRusija je, citira Jost „Kriščen sajens monitor”, optužila „NATO da pokušava da stavi u okruženje i prijateljske zemlje poput Srbije“ i obećala je da će preduzeti sve neophodne mere da obrani svoju nacionalnu bezbednost i interese.\n„U slučaju da je neko zaboravio, Rusija ima nuklearni arsenal nešto veći od SAD i najveća je zemlja po površini na svetu. S obzirom na sve lošije odnose Rusije i Zapada zbog niza neslaganja, potpuno je moguće da Rusija i Amerika na kraju uđu u rat“, navodi autor i upozorava da nisu potrebne nove prepreke koje bi mogle doprineti izbijanju oružanog sukoba.\nU tekstu se podseća i na poruku generalnog sekretara NATO-a Jensa Stoltenberga da Alijansa ostaje otvorena za zemlje poput Gruzije, Makedonije i BiH, uz opasku da ostaje nejasno kako bi ove zemlje na bilo koji način mogle doprineti sposobnosti SAD da brane svoje nacionalne interese.\n„Ono što je, međutim, jasno jeste da to dalje okružuje Srbiju kao saveznika Rusije“, konstatuje Jost i dodaje da bi bila „strašna ideja“ i priključenje Gruzije, koja je nekad bila deo i Ruskog carstva i Sovjetskog Saveza.\nPrema njegovim rečima, oni koji podržavaju poziv Crnoj Gori u Savez ukazuju na druge male zemlje-članice Alijanse kao što su baltičke države, pri čemu je upravo to „savršeni primer da male, vojno beznačajne države ne treba da budu primljene u NATO“.\nOn navodi i zaključke iz nedavne studije Rand korporacije da bi Rusija, ako bi izvršila invaziju, verovatno stigla do prestonica Estonije i Letonije za 60 sati, ocenjujući da je prijem malih baltičkih država doneo velike rizike za Ameriku, a ona nije postala nimalo bezbednija.\nPo mišljenju Josta, prijem Crne Gore u NATO bi bio „smešan“, jer, kako ironično primećuje, Njujork bi bio korisnija članica NATO-u jer je Njujorška policija sa nešto manje od 35.000 policajaca više od 17 puta veća od crnogorskih oružanih snaga, a njen prošlogodišnji budžet od 4,8 milijardi dolara je skoro polovina crnogorskog BDP-a.\nMASOVNO UBISTVO KOD ZRENJANINA: 5 ubijenih i 20 teško ranjenih osoba, ubica uhvaćen – VIDEO\nKosovsko pitanje vratiti u UN, i postepeno ga izvlačiti iz takozvanog evropskog puta Srbije\nDa vam stopala budu meka i glatka, skinite mrtve ćelije, evo kako – VIDEO\nKo je upravljao rukom ubice u atentatu na ruskog ambasadora?\nANALITIČARI: Ako se Putin i Tramp dogovore može doći do promena na Kosovu\nSRBIJI PRETI APOKALIPTIČNI SCENARIO: Paklene vrućine, suše i požari obeležiće ovo leto, a to je SAMO POČETAK\nŠKOTI TRAŽE VETO NA BREGZIT: Premijerka zahteva da se odbije rezultat referenduma\nMakunik, drevni grad patuljaka vanzemaljaca?\nNEZAPAMĆENO NEVREME U HRVATSKOJ: Pijavica razarala Split – VIDEO\nNovo rusko TAJNO ORUŽJE ostavilo u šoku AMERIČKE GENERALE, mornarica nije znala ni gde se nalazi …\nNovi zaokret Turske prema Rusiji\nUZBUNA U VLADI SRBIJE – Ministri stali u odbranu Ane Brnabić: “Gutoviću, sram te bilo” – VIDEO\nSlavni reditelj Oliver Stoun USKOMEŠAO SVETSKU JAVNOST jednim pitanjem o Srbiji


Lider Severne Koreje Kim Džong Un i predsednik SAD Donald Tramp na sastanku u demilitarizovanoj zoni, 30. jun 2019.\nPjongjang je u nedelju saopštio da je izvedena "veoma važna proba", podižući tenzije sa SAD, dok su pregovori dve zemlje o severnokorejskom nuklearnom i raketnom programu mesecima u zastoju. Posle zatišja ponovo je zaoštrena retorika, kao kada su lideri dve zemlje pre dve godine razmenjivali pretnje i uvrede.\nSeverna Koreja je povećala pritisak na SAD ispaljivanjem desetina raketa i objavom "veoma važne probe", dovodeći u pitanje proboj američkog predsednika Donalda Trampa (Trump) u odnosima s Pjongjangom kao njegov najznačajniji spoljnopolitički uspeh, dok se priprema za kampanju za novi predsednički mandat, pišu svetski mediji.\nZastoj u pregovorima\nS približavanjem kraja godine, do kada je Pjongjang postavio rok Vašingtonu da promeni stav u pregovorima, Severna Koreja je povećala tenzije ispaljivanjem desetina raketa i upozorenjem njenog lidera Kim Džong Una da bi mogao krenuti drugim putem, ako zakaže diplomatija sa SAD, ocenjuje Rojters (Reuters)\nPregovori o demontaži severnokorejskog nuklearnog i raketnog programa su u zastoju otkada je u oktobru propao radni sastanak predstavnika dve zemlje u Stokholmu, mada, kako navodi Rojters, nije poznato šta su tačno Severna Koreja i SAD tražili i nudili na tom sastanku. Severnokorejski izaslanik je optužio zvaničnike SAD da se drže "starih shvatanja i stavova" kada je prekinuo pregovore u Švedskoj.\nPrema navodima izvora na koje se poziva Rojters, Vašington i Seul su razmatrali moguće oblasti u kojima bi sankcije Severnoj Koreji mogle biti ublažene uz uslov da mogu odmah biti vraćene, ali Pjongjang traži sistemske garancije za ukidanje sankcija, posebno povlačenje pet rezolucija UN, usvojenih 2016. i 2017, koje ograničavaju izvoz minerala i zabranjuju finansijske transakcije, što sprečava Pjongjang da zaradi najmanje milijardu dolara godišnje.\nNa samitu predsednika Trampa i Kima u februaru u Vijetnamu, Severna Koreja je ponudila da ugasi nuklearni kompleks Jongbjon a da se zauzvrat povuče pet rezolucija UN, ali su Amerikanci tvrdili da gašenje Jongbjona nije dovoljno i tražili od Pjongjanga da prebaci nuklearno oružje i gorivo u SAD.\nSeverna Koreja je takođe navela da je demontirala postrojenje za lansiranje raketa Sohae kao početni korak ka denuklearizaciji, ali je, ističe Rojters, u nedelju to postrojenje iskorišćeno za, kako navodi Pjongjang, "veoma važnu probu".\nDiplomatski izvor, na koji se poziva Rojters, kaže da su Trampova kampanja za novi predsednički mandat i istraga u okviru procesa za opoziv naveli Kima da preceni svoje mogućnosti.\nObnova teških reči\nPosle objave Pjongjanga da je sproveo "veoma važnu probu", došlo je do novog zaoštravanja retorike predstavnika dve zemlje, ukazuje Asošiejtid pres (Associated Press).\nLideri dve zemlje su 2017. razmenjivali pretnje i uvrede. Tramp je pretio "vatrom i besom", rekavši da je Kim "mali čovek raketa". Severnokorejski lider je uzvratio da će "vatrom obuzdati mentalno poremećenog američkog izlapelog starca". Ipak, dva lidera su izbegavala takve reči od razvijanja boljih odnosa na prvom samitu u Singapuru prošle godine, mada je sa zastojem u pregovorima Tramp pooštrio retoriku poslednjih nedelja.\nTramp je u nedelju na Tviteru (Twitter) naveo da je "Kim Džong Un previše pametan i ima previše da izgubi, zapravo sve, ako bude neprijateljski delovao", dodajući da "Kim ne želi da poništi svoj specijalni odnos s predsednikom SAD ili da se meša u predsedničke izbore u SAD u novembru". Prošle nedelje na samitu NATO-a spomenuo je moguću vojnu akciju protiv Severne Koreje i ponovo upotrebio izraz "čovek raketa" za Kima.\nSeverna Koreja je uzvratila uvredom, nazivajući američkog predsednika "nesmotrenim i nepredvidivim starcem", ukazuje Asošiejtid pres.\nVisoki zvaničnik Severne Koreje, bivši nuklearni pregovarač Kim Jong Čol naveo je u saopštenju da njegova zemlja neće popustiti pod pritiskom SAD pošto nema šta da izgubi i optužio Trampovu administraciju da pokušava da kupi vreme pre isticanja rok do kraja godine. On je rekao da Trampov tvit pokazuje da je reč o razdražljivom starom čoveku "bez strpljenja" i da bi moglo opet doći vreme da ga Pjongjang zove "izlapelim starcem".\nIstiče vreme za Trampove dogovore\nS ulaskom u poslednju godinu Trampovog predsedničkog mandata, međunarodni sporazumi koje je obećavao nisu ni na vidiku, ocenjuje Vašington post (The Washington post).\nNajavljeno rešenje za izraelsko-palestinski sukob još nije objavljeno, dok trgovinskog dogovora s Kinom izgleda neće biti pre predsedničkih izbora sledeće godine. Sada izgleda, ističe vašingtonski list, da i pristup Severnoj Koreji, kao najzapaženiji deo Trampove diplomatije, donosi malo koristi.\nU upozorenju Kimu u nedelju da ima "previše da izgubi", Tramp je citirao "snažan dogovor o denuklearizaciji" koji su potpisali u Singapuru 2018, ali je taj dogovor, podvlači Vašington post, bio kratak, prilično nejasan memorandum koji samo obećava početak nečega što bi bio dug proces pregovora o severnokorejskom nuklearnom programu.\nTi razgovori, međutim, nisu prošli dobro, ocenjuje list i ističe da je severnokorejski izaslanik u Ujedinjenim nacijama rekao da denuklearizacija – Trampov cilj u pristupu Severnoj Koreji – nije na pregovaračkom stolu.\nPojedini komentatori, dodaje Vašington post, ocenjuju da poslednji test Pjongjanga podvlači koliko su se odnosi SAD i Severne Koreje pogoršali od propalog samita dva lidera u Hanoju krajem februara i da bi ta proba mogla biti nagoveštaj nove runde testova oružja i neprijateljskih razmena sledeće godine.\nNaznake 'novog načina'\nObjavom "veoma važne probe", Pjongjang brzo povećava pritisak posle meseci pažljivo odmerenih provokacije, s naznakama iz Severne Koreje da bi mogla nastaviti testove nuklearnih i interkontinentalnih balističkih raketa koji su suspendovani prošle godine, piše Njujork tajms (The New York Times).\nAnalitičari kažu da je Severna Koreja najverovatnije sprovele probu na tlu novog tipa motora za balističke projektile velikog dometa, što bi moglo biti upozorenje da Kim razmatra povratak probama raketa velikog domet. Obustavljanje tih testova Tramp je više puta hvalio kao svoj glavnih uspeh u diplomatiji s Kimom i njihov nastavak bio bi, ocenjuje Njujork tajms, potpuni krah Trampovih nada za svoj najveći uspeh na spoljnopolitičkom planu.\nTa proba je usledila posle niza testova raketa malog dometa i izjava iz Severne Koreje koje ukazuju da Kimu ponestaje strpljenje za diplomatiju koja nije popustila sankcije, ukazuje Njujork tajms. Među tim komentarima je izjava zamenika ministra spoljnih poslova da je "potpuno na SAD koji će božićni poklon izabrati".\nTramp je dosad tvrdio da je njegov odnos s Kimom dovoljan za prevazilaženje problema. Ipak, ističe Njujork tajms, mesecima je već očigledno da je diplomatija između Kima i Trampa zastala, što priznaju i zvaničnici Bele kuće, usled nemogućnosti da se prevaziđu razlike kako sprovesti nejasno formulisan singapurski dogovor.\nSeverna Koreja nije otvoreno navela šta bi se moglo desiti posle 31. decembra, osim što je Kim upozorio da će naći "novi način" ako Vašington istraje u sankcijama i pokuša da iznudi neprihvatljiv dogovor o denuklearizaciji, ali su severnokorejski zvaničnici naznačili da bi novi pristup mogao biti nastavak proba nuklearnih i interkontinentalnih balističkih raketa.\nPrimirje Pjongjanga i Vašingtona bi moglo završiti užasnim rezultatom, zbog čega su potrebni međunarodni napori, posebno iz SAD, ocenjuje Gardijan (The Guardian) u uredničkom stavu.\nTrampov pristup Severnoj Koreji, koji je počeo pretnjama, a onda prešao na izraze simpatija - "zaljubili smo se", rekao je posle sastanka s Kimom – ne samo da nije rešio osnovni problem, već je, ističe Gardijan, pogoršao lošu situaciju.\nAmerički predsednik je tvrdio da je ostvaren napredak u odnosima sa Severnom Korejom, pretvarajući se da nema razlike između multilateralne denuklearizacije Korejskog poluostrva, čemu se Pjongjang ne bi protivio, i kompletne jednostrane denuklearizacije, na šta Pjongjang nikada ne bi pristao. To, ističe Gardijan, nije rešenje, već "iluzija napretka".\nPjongjang postavljanjem rokova, objavom "važnih proba" i najavom "velike operacije koja će opet zapanjiti svet", želi da privuče međunarodnu pažnju i treba da bude shvaćen ozbiljno, navodi Gardijan, uz konstataciju da Severna Koreja želi da podstakne SAD na ustupke, a ne da izazove sukob.\nAli opasnost od nesporazuma i loših procena je stvarna, ističe list. Komandant vojske Severne Koreje je upozorio da bi primirje sa SAD "slučajno moglo da se pretvori u potpuni oružani sukob u svakom trenutku". To jeste još jedna pretnja, ali ima neke istine u njoj, zaključuje Gardijan.


EduIS - Software\nSve funkcionalnosti EduIS sistema deluju zajedno i obrazovni sistem čine efikasnijim. Platforma je kreirana sa ciljem da zadovolji sve potrebe upravljanja osnovnim i srednjim školama.\nKoordinišite školskim aktivnostima jednostavnije nego ikada, upravljajte svim informacijama na jednom mestu, brzo i sigurno.\nUpravljajte svim važnim informacijama o školi, ocenama, ponašanju, vrstama disciplinskih mera i izostancima\nDodelite uloge u sistemu krajnjim korisnicima koristeći RBAC pristup (Kontrola pristupa zasnovanog na ulogama)\nNa jednostavan način organizujte sve aktivnosti važne za uspešnu realizaciju obrazovnog procesa.\nGrupišite i povežite resurse u jednu celinu. Napravite jednostavan raspored svih važnih školskih aktivnosti.\nUpravljajte sistemom izveštavanja\nGrupisanje podataka o nastavnom osoblju na jednom mestu omogućiće vam brz i tačan uvid u organizacionu strukturu osoblja i njihove kvalifikacije.\nVođenje evidencije o svim zaposlenim na jednom mestu\nOrganizacija i planiranje radnog mesta\nJednostavnije finansijsko upravljanje kroz grupisanje svih plaćanja na jednom mestu, smanjenje papirologije i uštedu vremena zaposlenih.\nGenerisanje izveštaja i potvrde o plaćanju\nPrijemni modul upravlja svim aspektima upisa studenata, listama čekanja, prijemnim testovima, intervjuima i obaveštenjima o uplatama i drugim aktivnostima upisa.\nOrganizujte sve potrebne informacije u vezi rasporeda nastavnih i vannastavnih aktivnosti, na jednom mestu dostupnom svim učesnicima u obrazovnom procesu.\nKreiranje, uređivanje i deljenje rasporeda časova sa učenicima i nastavnicima\nInformisanje nastavnika i učenika o promenama u rasporedu\nOmogućite vašim nastavnicima efikasno i sigurno upravljanje obrazovnim procesom uz jednostavnu evidenciju postignuća i uspeha učenika.\nPregled svih potrebnih informacija za uspešnu organizaciju nastave\nEvaluacija uspeha učenika\nEvidencija sa komentarima nastavnika o napretku učenika\nPregled predmeta i ocena\nAkademski i finansijski izveštaji\nJedan terabajt prostora na disku za pohranjivanje privatnih i datoteka za deljenje sa drugim učesnicima\nZajednički rad u realnom vremenu, automatsko spremanje izmena i jednostavno deljenje dokumenata u aplikacijama Word, PowerPoint i Excel\nUčinite digitalni nastavni sadržaj dostupnim učenicima u svakom trenutku, putem LMS platforme. Iskoristite sve prednosti platforme za e-učenje, posebno dizajnirane za administratore, nastavnike i učenike, koja pruža personalizovano okruženje za učenje. LMS platforma je zasnovana na Moodle tehnologiji i omogućava kreiranje različitih vrsta obrazovnih sadržaja, uz deljenje istih sa drugim nastavnicima.\nDodela sertifikata po završetku obuke\nJednostavna interakcija i obaveštenja unutar platforme\nStatistički i analitički izveštaji\nEduIS rešenje pruža bogat skup različitih vrsta izveštaja koji će vam pomoći da pratite sve školske aktivnosti i planirate razvoj obrazovnog procesa na svim nivoima.\nOsnovni skup različitih tipova izveštaja grupisanih po kategorijama\nDodatni set izveštaja na zahtev, prilagođenih potrebama škole\nNapredni izveštaji - Power BI\nStatistički i analitički izveštaj


Potražnja za stanovima u Trebinju ponovo se vraća u normalu, traže se stanovi do 60 metara kvadratnih | Nekretnine Trebinje - Real estate Trebinje\nPotražnja za stanovima u Trebinju ponovo se vraća u normalu, traže se stanovi do 60 metara kvadratnih\nProdaja stanova u Trebinju ponovo je uzela maha nakon što je pandemija virusa korona bila usporila tržište nekretnina, a kupce sada najviše interesuju stanovi do 60 metara kvadratnih.\nStambeno-poslovni objekti se grade na više lokacija u Trebinju, a cijena metra kvadratnog kreće se od 1.800 do 2.500 KM.\nU preduzeću „MIS invest“ kažu za TrebinjeLive.info da izgradnju nisu obustavljali nijednog dana tokom pandemije virusa korona na svom gradilištu na lokaciji starog Novoteksta.\n„Kupci su se tokom pandemije interesovali, tražili rezervacije, a prije desetak dana intenzivirala se i prodaja. Najviše je ljudi sa strane koji sada, kako nam kažu, žele da imaju svoj dom na jugu Srpske jer su za Trebinje čuli sve najbolje“, kaže nam vlasnik firme „MIS invest“ Stevo Stević.\nIzgradnja njihovog objekta teče planiranom dinamikom, uveliko se gradi drugi sprat na obje lamele, koje treba da budu završene krajem iduće godine.\nStević navodi da radove izvode po najvišim građevinskim standardima, koji znače bezbjednost, udobnost i kvalitet, a da kupca imaju sa svih meridijana – od Kanade, Švjcarske, Francuske, Južnoafričke Republike, Kine do Srbije i Republike Srpske i Federacije BiH.\n„Trenutna cijena metra kvadratnog kod nas je 2.200 KM“, naveo je Stević.\nU agencijama za nekretnine navode da se tržište počelo vraćati u normalu, navodeći da domaći kupci, najčešće, traže stanove u starogradnji, ali da ima i onih koji se prilikom kupovine opredjeljuju za novogradnju.\n„Novogradnju najčešće uzimaju oni koji žele da usele u stan o kome ne moraju da misle o bilo kakvim renoviranjima, ali i oni koji imaju mogućnost da taj stan kupe, odnodno podignu kredit“, navode u agencijama.\nRaznovsnu ponudu nekretnina u Trebinju možete da pogledate na prvoj onlajn platformi za nekretnine – www.nekretninetrebinje.com.\nperson Admin folder BLOG label Trebinje label Nekretnine label Novogradnja label TrebinjeLive label Turizam label Stanogradnja visibility 2329


Prointer u Agenciji za bankarstvo: Preuzima li Srbija kritičnu infrastrukturu FBiH - Biznis info portal - Bilans.ba\nHomeVijestiProinter u Agenciji za bankarstvo: Preuzima li Srbija kritičnu infrastrukturu FBiH\nProinter u Agenciji za bankarstvo: Preuzima li Srbija kritičnu infrastrukturu FBiH\nSARAJEVO – Za samo 350 hiljada KM bez zahtjeva za sigurnosne provjere Agencija za bankarstvo FBiH omogućila je srbijanskoj kompaniji Energosoft, iza koje se krije Prointer Beograd, kompletan uvid u finansijski sektor Federacije BiH kao i privatne račune građana ovog bh. entiteta. Nastavak je to kontrole kritične infrastrukture FBiH od strane IT kompanija koje se dovode u vezu sa samim političkim vrhom R. Srbije.\nPočetkom godine Agencija za bankarstvo FBiH na čelu sa Jasminom Mahmuzićem raspisuje tender za usluge dubinske analize rizika informaciono-komunikacionog sistema.\nTražena analiza predstavlja provjeru sigurnosti sistema Agencije za bankarstvo FBiH te detekciju slabih tačaka unutar IT sistema na hakerske upade koji bi mogli dovesti do neovlaštenog korištenja, objavljivanja ili uništenja podataka.\nZnačaj sigurnosti IKT sistema Agencije za bankarstvo FBiH ogleda se upravo u nadležnosti ove agencije kao i podacima s kojima raspolaže.\nPo zakonu iz 2017. godine ova Agencija vrši kompletan nadzor i superviziju komercijalnih banaka kao i drugih subjekata bankarskog i finansijskog sistema s kompletnim uvidom u poslovanja. U tom kontekstu Agencija čuva i obrađuje velike količine podataka o fizičkim i pravnim komitentima banaka kao i samim subjektima bankarskog sistema.\nUkoliko bi sigurnost ovih podataka na koji se primjenjuju Zakon o zaštiti ličnih podataka kao i Zakon o zaštiti tajnih podataka bila narušena, došlo bi do nesagledivih posljedica i poremećaja u funkcionisanju Agencije ali i kompletnog finansijskog sektora FBiH.\nNa tenderu kojim je omogućen kompletan uvid u poslovanje kao i podatke Agencije za bankarstvo FBiH prijavio se samo konzorcij kompanija „A MI Manera“ Beograd-Vračar, „MC Global Audit“ Beograd, „Energosoft ITSS“ Beograd te „Atia“ Sarajevo.\nKompanija „A MI Manera“ koja predvodi ovaj konzorcij osnovana je 2020. godine a prema javno dostupnim podacima Republike Srbije nije učestvovala na tenderima u ovoj državi.\nOsnivačica Tatjana Vukić prema dostupnoj biografiji ima više od 15 godina iskustva u vodećim bankarskim sistemima Srbije. Bila je predsjednik izvršnog odbora „Fidomestic banke“ Beograd te je vodila integraciju „Piraeus banke“ sa „Direktnom bankom Kragujevac“, a od 2016. godine je i Predsjednica nadzornog odbora državne kompanije „Dunav osiguranje“.\nZa razliku od Tatjane Vukić vlasnik kompanije „MC Global Audit“ Milivoje Cvetinović ima bogato iskustvo poslovanja u Bosni i Hercegovini.\nU svojoj karijeri Dr. Cvetinović bio je i direktor za javni sektor kompanije SAP West Balkan, koja je zajedno s firmom B4B bila uključena u aferu milionskih nabavki SAP softwera od strane Elektroprivrede BiH, Elektroprenosa BiH i JU Apoteke Sarajevo, a koje od 2015. godine čekaju svoj tužilački epilog.\nEnergosoft ITSS, treća kompanija u ovom zanimljivom konzorciju kćerka je kompanije Prointer ITSS Beograd koja se dovodi u vezu sa Slavišom Kokezom, visokopozicioniranim članom SNS-a i nekadašnjim predsjednikom Fudbalskog saveza Srbije.\nIdentično kao i istoimeni pandan s druge strane Drine, kompanija Prointer Beograd svoj poslovni uspjeh temelji na unosnim ugovorima s javnim sektorom R. Srbije. Tako je ova firma samo u decembru 2016. godine svakog dana od javnog sektora ove države dobijala po jedan tenderski ugovor.\nŽana Gauk novinarka portala Žurnal.info koja godinama analizira poslovanje Prointera s javnim sektorom kao i ulogu porodice Dodik u „nevjerovatnom“ poslovnom uspjehu ove kompanije, ističe povezanost beogradskog i banjalučkog Prointera.\n„U vrijeme kada je „Prointer“ u RS počeo da dobija sve poslove u javnom sektoru, kao prekodrinski suvlasnik, spominjan je i Slaviša Kokeza, donedavni predsjednik Fudbalskog saveza Srbije i veliki prijatelj Milorada Dodika. Baš kao i Igor Dodik, ni Kokeza nikada nije bio zvanično vlasnik beogradskog „Prointera“, ali jeste „Eurosalona“. Danas je na čelu i jedne i druge firme, prema zvaničnim podacima u APR-u, izvjesna Ivana Rajić. Zanimljivo je da se obje ove firme nalaze na istoj adresi na kojoj se nalazi Kokezina firma „Senior tim“. Beogradska firma majka je, takođe, bila dominantna na tenderima. Zapravo, važila je za jednu od glavnih IT firmi povezanih sa tamošnjim vladajućim SNS-om.“\nMilorad Dodik i Slaviša Kokeza/foto: Žurnal\n„Prointer“ Beograd zvanično 2020. godine izlazi iz vlasničke strukture „Prointera“ Banja Luka čiji 100% vlasnik postaje Infinity international grupa. Međutim dodatne sankcije američke administracije iz 2022. godine prema Miloradu Dodiku kao i kompanijama koje se dovede u vezu s njegovom porodicom nisu imale veliki uticaj na poslovanje Prointera Banja Luka.\nŽana Gauk u ovome vidi nevjerovatnu sličnost s beogradskim pandanom. Bez obzira na činjenicu da je Kokeza uhapšen i saslušavan u predmetu koji se u Srbiji vodi protiv kriminalne grupe Veljka Belivuka, ProinterBeograd nastavio je dobivati javne poslove u ovoj državi.\n„Čak i nakon hapšenja Slaviše Kokeze, „Prointer“ je nastavio da dobija važne državne poslove. U Republici Srpskoj je do nedavno pooštrenih sankcija SAD-a Miloradu Dodiku i Alternativnoj televiziji, a koja je bila u vlasništvu „Prointera“, situacija bila identična. Sve baze sa ličnim podacima građana ove zemlje u rukama su „Prointera“. „Microsoft“ i „IBM“, koji su prekinuli partnerstvo, nisu previše omeli firmu. Od dana kada su objavljene sankcije, 5. januara, pa do 18. marta „Prointer“ je od javnog sektora dobio ugovore vrijedne više od četiri miliona maraka. Za 72 dana.“\nJedina bh. kompanija koja će učestvovati u analizi IKT sistema Agencije za bankarstvo FBiH je sarajevska firma „Atia Consulting“. Relativno nepoznata u IT branši svoje poslovanje s javnim sektorom u BiH bazira na pružanju usluga penetracijskih testiranja i sigurnosti informacionih sistema.\nAnel Tanović/foto: Opština Centar\nZa razliku od svojih poslovnih kolega iz Republike Srbije, vlasnik kompanije „Atia Consultin“ Anel Tanović polovično je odgovorio je pitanja portala Tačno.net. Nakon telefonskog razgovora u kojem je naglasio da nije prošao sigurnosnu provjeru ali da će nakon završenog posla potpisati ugovor o povjerljivosti za dalje odgovore uputio nas je na Agenciju za bankarstvo.\nAgencija za bankarstvo FBIH: Nisu razumjeli šta su dali\nZbog specifičnosti podataka i informacija kojima Agencija za bankarstvo FBiH raspolaže kao i činjenice da su podaci zaštićeni Zakonom o zaštiti ličnih podataka te Zakonom o zaštiti tajnih podataka uputili smo upit da li su za gore pomenute kompanije tražili sigurnosne provjere.\n„U pogledu Vašeg pitanja, a u mjeri u kojoj smo razumjeli isto, informišemo Vas da se pitanja povjerljivosti, tajnosti i sigurnosti razmjene podataka osiguravaju po potpisivanju ugovora sa odabranim ponuđačem, na način da se potpisuju izjave o tajnosti i povjerljivosti podataka sa svim članovima ponuđača koji učestvuju u realizaciji predmetne usluge“, odgovor je Agencije za bankarstvo FBiH.\nMeđutim, značaj kao i pravna težina izjave o tajnosti i povjerljivosti podataka koju će Agencija potpisati s ovim konzorcijem ekvivalentna je prihvatanjem saglasnosti za prijavu na Newsletter “Sarajevskog kiseljaka” ili neke druge komercijalne kompanije.\nBosna i Hercegovina ima zakonsku legislativu kao i jasno definisan postupak izdavanja industrijske sigurnosne dozvole. Ova dozvola predstavlja primjenu sigurnosnih mjera za zaštitu tajnih podataka kada je u okviru poslova potrebno angažovati pravno ili fizičko lice za izvršenje određenog posla.\nMinistarstvo Sigurnosti/foto: RTV Slon\nMinistarstvo sigurnosti BiH koje izdaje ove dozvole, nakon provjera kompanija od strane Obavještajne agencije – OSA-e, dostavilo je portalu Tačno.net spisak 12 kompanija iz oblasti IT-a koje na nivou BiH imaju industrijsku sigurnosnu dozvolu.\n„MIBO KOMUNIKACIJE d.o.o. Sarajevo, SECTOR ADS d.o.o., ORKA doo, QSS d.o.o., BOSNIEN BUSINESS SYSTEMS – BBS d.o.o., PING doo, NEONTX d.o.o, KING ICT d.o.o., PAGE d.o.o., ROAMING NETWORKS d.o.o., LANACO d.o.o. i CORE d.o.o.“\nUpravo Industrijska sigurnosna dozvola treba da bude jedan od primarnih alata zaštite IT sigurnosti kritične infrastrukture Bosne i Hercegovine kao i FBiH od neovlaštenog prikupljanja podataka kao i objavljivanja ili uništavanja.\nPodsjećamo, Republika Srpska je još 2019. godine po uzoru na države u okruženju usvojila „Zakon o bezbjednosti kritičnih infrastruktura“ kojim su definisane aktivnosti kojima je za cilj zaštita industrije i energetike, IKT infrastrukture, saobraćaja, zdravstva, komunalne djelatnosti, vodoprivrede, distribucije hrane, skladišta opasnih materija itd.\nZa razliku od ovog entiteta, Bosna i Hercegovina a ni Federacija nema Zakon o zaštiti kritične infrastrukture. Razloge treba tražiti u indolentnosti ili partikularnim interesima da se ovaj krucijalni sigurnosni problem ne riješi.\nBilo kuda Prointer svuda\nKada analiziramo podatke preduzeća ili institucije s državnog i Federalnog nivoa, kompanije u okviru grupacije Prointer dobijale su tenderske ugovore u RAK-u, Opštini Centar Sarajevo, Kancelariji za Veterinarstvo BiH, KJKP VIK Sarajevo, Uredu za reviziju institucija BIH, Savjetu ministara BIH, Ministarstvu vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH, Elektroprenosu BiH, JP Autocestama FBiH, Agenciji za statistiku BiH, Ministarstvu poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva FBiH, JP Elektroprivredi HZHB, IDDEEA-i BiH, Upravi za indirektno oporezivanje BiH, NOS-u BiH, Kliničkom centru Sarajevo itd.\nA od marta ove godine, kao što vidimo Prointer Beograd nekadašnji vlasnik Prointera Banja Luka imaće priliku za dubinsku analizu Informaciono-komunikacionog sistema Agencije za bankarstvo FBiH.\nU tom kontekstu postavlja se pitanje efikasnosti zabrane ulaska u BiH licima koje Obavještajno sigurnosna agencija proglasi prijetnjom za nacionalnu sigurnost BiH. Podsjećamo 2007. godine kompletan bankarski sistem Estonije bio je izložen masovnom DDoS napadu koji doslovno paralizovao državne institucije, internet medije kao i druge segmente kritične infrastrukture. Problem je riješen u suradnji s NATO ekspertima na način da je Estonija samu sebe diskonektovala s interneta.\nAhmed Kico/foto: Al Jazeera\nStručnjak za sigurnost Ahmed Kico naglašava eventualne posljedice činjenice da kompanije koje su angažovane od strane Agencije za bankarstvo na poslovima dubinske analize Informaciono-komunikacionog sistema nemaju industrijsku sigurnosnu dozvolu.\n„Sve kompanije koje imaju direktni ili indirektni pristup tajnim ili zaštićenim podacima moraju proći sigurnosne provjere i imati industrijsku sigurnosnu dozvolu. Da bi se spriječio upad ovlaštene ili neovlaštene agencije iz neke druge države u kompletan bankarski sistem mora se izvršiti sigurnosna provjera. Ukoliko se to ne uradi postoji izvjesna šansa da će povjerljivi podaci biti transferirani obavještajnim sistemima susjednih ili drugih država. To može predstavljati ogroman problem ne samo za bankarski sistem nego i za kompletnu državu.“\nTransferiranje povjerljivih podataka kao i njihovo korištenje u obavještajne svrhe, prema mišljenju Kice, predstavlja samo jedan od alata hibridnih operacija koje se hipotetički mogu pokrenuti protiv Bosne i Hercegovine.\n„U ovakvom slučaju strane obavještajne agencije mogu blagovremeno planirati sve vrste hibridnih operacija usmjerenih protiv BiH. Agencija za bankarstvo FBiH ukoliko ne bude na visini zadatka u ovom slučaju može hipotetički biti odgovorna za, na primjer, nefunkcionisanje bankomata u FBiH što bi kod građana dovelo do haosa i panike a to je ključna svrha hibridnih operacija. Panika i haos kao što znamo mogu odvesti u nepoznatom smjeru.“\nIndikativno, Agencija za bankarstvo FBiH ugovor sa konzorcijem iza kojeg se krije Prointer Beograd potpisala je nepunih mjesec dana nakon preuzimanja Sberbank BiH d.d. Sarajevo i prodaje ove banke za 15 miliona KM ASA finance-u.\nObjava Prointer u Agenciji za bankarstvo: Preuzima li Srbija kritičnu infrastrukturu FBiH prenijeta sa portala Capital.ba – Informacija je capital.\nPromet na Banjalučkoj berzi 127.000 KM\nRadnici UIO BiH počeli štrajk


► Počeo da radi hotel Nais, početkom septembra svečano otvaranje\nPosle kompletne rekonstrukcije hotel ima oko 100 soba i četiri banketne i konferencijske sale, restoran čiji je kapacitet značajno proširen i potpuno novi spa centar sa zatvorenim bazenom, saunom, đakuzijem i slanom sobom.\n"U hotelu će biti moguće održavanje konferencija i poslovnih događaja. Idejno rešenje je takvo da se sve sale mogu adaptirati prema zahtevima klijenata s maksimalnim kapacitetom do 2.000 osoba", rekao je menadžer "Naisa" Tomas Pavlović.\nOn je rekao da će hotel imati četiri zvezdice, a s obzirom na to da se hotelski kompleks prostire na 50 hektara u planu su i dodatne investicije.\n"Planirana je između ostalog izgradnja akva parka i velikog parkinga koji bi bio pod 24-časovnim nadozorom. Ovakav parking biće prvi na teritoriji bivše Jugoslavije", rekao je Pavlović.\nMotel "Nais" bio je decenijama omiljeno svratište putnika na auto-putu Beograd-Niš. Zatvoren je nakon što je propala privatizacija "Srbijaturista", u čijem je sastavu bio, i od poslovanja u Nišu odustao američki biznismen Srba Ilić koji je kupio to niško preduzeće.\nProdaja motela oglašena je 2012. godine, a kompleks koji čine objekti, bazen i zemljište kupili su 2016. godine za 135 miliona dinara konzorcijum "Nais" sa sedištem u Beogradu i građevinska firma "Trgogradnja" iz Surdulice.\nU saopštenju menadžmenta hotela navodi se da je kompanija "Nais resort" finansirala rekonstrukciju i otvaranje "Naisa".\nhotel nais /\nauto put Beograd-Niš\nSocijaldemokratska stranka (SDS) optužila je predsednika Srbije Aleksandra Vučića da "lažima obezbeđuje podršku na izborima" i navela da je istočni krak Koridora 10 koji će sutra...\nOtvaranje šoping centra Ada Mall 24. maja\nNajatraktivniji šoping centar u ovom delu Evrope svečano će otvoriti svoja vrata 24. maja 2019. godine. Na dan otvaranja sve posetioce Ada Mall-a očekuju posebne šoping pogodnosti, brojne...


Kragujevac: Novi protest taksista - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Kragujevac: Novi protest taksista\nKragujevac: Novi protest taksista\nTridesetak članova Udruženja samostalnih legalnih taksista (USLT) započeli su danas u Kragujevcu novi protest parkiranjem svojih vozila ispred Skupštine grada, zahtevajući da gradska vlast primeni svoju odluku iz 2015. godine o uređenju taksi prevoza.\n0Piše: FoNet 11. septembra 2018. 16.16\nPredstavnik tog udruženja Goran Milenković rekao je FoNetu da im se niko od nadležnih nije obratio, zbog čega su odlučili da ostanu sve dok se ne uvere da je počela primena te uredbe.\nDošli smo ovde u 10 časova i još nam se niko nije obratio. Zbog toga smo odlučili da ostanemo ispred Skupštine grada sve dok nam se neko ne obrati i kaže šta nameravaju da urade na sređivanju haotične situacije u taksi prevozu u gradu, rekao je Milenković.\nU Kragujevcu ima između 500 i 600 legalnih taksista, a prema Milenkovićevim navodima samo njih stotinak voze sa taksimetrima, dok ostali koriste tablet računare.\nVećina njih samoinicijativno je ukinula startnu cenu taksi prevoza, smanjili su cenu vožnje po pređenom kilometru propisanu gradskom odlukom i tako nam napravili nelojalnu konkurenciju, kazao je Milenković.\nPrema Milenkovićevim rečima, u Kragujevcu radi i oko 700 nelegalnih taksista, među kojima je i oko 400 takozvanih linijskih prevoznika.\nOni kradu naše putnike i putnika Javnog gradskog prevoza, a lokalna vlast na sve to gleda veoma blagonaklono i ništa ne preduzima, iako već dve i po godine upozoravamo na te neregularnosti. Izgubili smo strpljenje i nadu da će se nešto promeniti i odlučili se na miran protest, rekao je Milenković.\nprevoz, protest, taksistiKragujevac


Visa Everywhere Initiative 2022 poziva domaće fintek i inovativne startape da predstave svoja rešenja na globalnoj sceni | Visa\nInovativni fintek startapi širom Centralne i Istočne Evrope, Bliskog istoka i Afrike imaju priliku da osvoje 35.000 dolara za prvo mesto u CEMEA regionu i 125.000 dolara na globalnom nivou, na ovogodišnjem Visa Everywhere Initiative takmičenju\nBeograd, 1. februar 2022 - Visa Everywhere Initiative (VEI), globalni program inovacija poziva finteke i startape iz platne industrije da predstave svoje inovativne proizvode i apliciraju za vredne novčane nagrade, uz mogućnost sklapanja partnerstva sa globalnim brendom Visa. Finalisti će imati priliku da bliže upoznaju zainteresovane predstavnike u oblasti finteka, u bankarskom, trgovačkom, vladinom i sektoru rizičnog kapitala sa svojim rešenjima na globalnoj sceni. Pobednici takmičenja iz celog sveta okupiće se u Kataru ovog novembra na finalu VEI, gde će se nadmetati za nagradu od 125.000 dolara.\nProgram će imati jasan fokus na CEMEA region, sa ogromnom šansom za finteke koji razvijaju proizvode i rešenja koja imaju za cilj podršku zajednici. Ovogodišnji program Incijative je proširen, te sada uključuje i startape koji koriste kriptovalute kao i Visa Direct servis, rešenje za plaćanje koje može pomoći preduzećima, da na inovativne načine prenesu novac na milijardu krajnjih tačaka širom sveta, putem kartica i platnih platformi.\nVEI mreža, koja raste svake godine, trenutno obuhvata 8.500 startapa iz celog sveta. Od svog pokretanja 2015. godine, program je pomogao startapima iz preko 100 zemalja da zajedno prikupe više od 2,5 milijardi dolara finansiranja, rešavajući jedan od najvećih izazova sa kojima se suočavaju preduzetnici u ranoj fazi.\n„Finteci i drugi inovatori transformišu načine plaćanja, olakšavajući većem broju ljudi da pristupi novcu onda kada im je potreban, a zbog pandemije ovo pitanje postalo je izuzetno važno. Verujem da Visa Everywhere incijativa predstavlja veliku šansu upravo za predstavnike domaće startap zajednice, koja se intenzivno razvija poslednjih nekoliko godina. Putem globalne platforme, učesnici će imati mogućnost da pokažu svoja revolucionarna rešenja, kao i priliku da steknu međunarodnu vidljivost i pristup Visa globalnoj mreži“, rekao je Vladimir Đorđević, direktor kompanije Visa za region Jugoistočne Evrope.\nPobednik prošlogodišnjeg takmičenja za CEMEA region je startap PAYZE iz Gruzije, sa najboljim inovativnim rešenjem za plaćanje i trgovinu u cilju rešavanja izazova plaćanja sutrašnjice. „Takmičenje na globalnoj sceni, zajedno sa nekim od najprestižnijih startap kompanija u svetu i, što je još važnije mogućnost da dobijete globalnu izloženost i podršku od brenda od poverenja kao što je Visa, bilo je izuzetno dostignuće za PAYZE“, rekao je Giorgi Tsurtsumia, suosnivač i jedan od izvršnih direktora gruzijske kompanije.\nPAYZE je finansijska tehnologija orijentisana na e-trgovinu koja omogućava preduzećima u CIS regionu, da prihvataju plaćanja iz celog sveta kroz jednu integraciju. Uz podršku Visa mreže i novčanu nagradu od 25.000 dolara, PAYZE tim je tokom 2021. obradio više od 250.000 transakcija.\nProšlogodišnji favorit publike i dobitnik nagrade od 10.000 dolar je Safepay, fintek iz Pakistana, sa sedišem u Karačiju. Safepay je specijalizovan za bezbednu obradu plaćanja za onlajn prodavnice i pomaže trgovcima da povećaju konverzije naplata, ubrzaju potraživanja i pojednostave prodaju omogućavajući svojim klijentima da plaćaju "na mreži”.\nOvodišnje VEI takmičenje donosi dva nova izdanja u Egiptu i Saudijskoj Arabiji, kao i globalno finale u Kataru u novembru 2022.\nVEI traži inovativne i ambiciozne preduzetnike koji unapređuju zajednice rešavajući probleme plaćanja i trgovine sa kojima se suočavaju preduzeća svih veličina i sektora, a koja uključuju:


- Ukoliko Ujedinjeno Kraljevsto želi da nastavi da postoji kao unija, onda to može da bude samo uz uzajamnu saglasnost - rekla je Stardženova za Bi-Bi-Si.\nOna je istakla da britanska Vlada greši ako misli da će sve završiti ako odbije referendum o nezavisnosti Škotske.\n- To je suštinska tačka demokratije, ne možete držati Škotsku u uniju protiv njene volje - rekla je Stardženova.\nOna je ponovila da joj uspeh njene Škotske nacionalne partije na britanskim izborima 12. decembra daje mandat da održi novi referendum o nezavisnosti Škotske. Stardženova je ocenila da je "suštinski nedemokratski" za britanskog premijera Borisa Džonsona da odbije referendum kada je njegova stranka poražena u Škotskoj.\nBritanski ministri protive se novom izjašnjavanju, a zvaničnik Majkl Gov rekao je da rezultate referenduma o nezavisnosti Škotske iz 2014. godine treba poštovati.\nŠkoti su na referendumu o nezavisnosti 2014. godine glasali da ostanu u sastavu Ujedinjenog Kraljevstva, ali su na referendumu o Bregzitu 2016. godine izglasali da ostanu u EU. Većina engleskih i velških glasača podržala je napuštanje bloka.