Nemački mediji: Evropski satovi kasne zbog Srbije i Kosova | Ekspres.net\nNemački mediji: Evropski satovi kasne zbog Srbije i Kosova\nMnogi satovi širom Evrope kasne zbog toga što je frekvencija u strujnoj mreži već neko vreme ispod normalnih 50 herca, piše “Dojče vele”. Uzrok tome je, kako navode nemački mediji, “spor Srbije i Kosova”.\n”Oni koji hronično kasne nisu mogli da dobiju bolju vest kao izgovor - u čitavoj Evropi radio-satovi, kao i satovi na mikrotalasnim pećnicama i šporetima, kasne – ukoliko su priključeni na strujnu mrežu“, piše Frankfurter algemajne cajtung.\nOni ističu da kašnjenje iznosi pet do šest minuta, a verovatno će se i povećavati.\n“Razlog za to je što od sredine januara na evropskom tržištu struje postoji rupa u snabdevanju, kako je to u utorak u Briselu saopštilo evropsko Udruženje strujnih mreža Entsoe. Zbog stalnog političkog konflikta između Srbije i Kosova odatle teče manje struje u kontinentalnu mrežu na koju je priključeno 25 zemalja od Turske do Holandije”, navodi Frankfurter algemajne cajtung.\nPri tome se, kako ocenjuju, radi samo o nekoliko stotina megavata – zbog čega prekid u snabdevanju inače nema teške posledice.\n“Sistemski mreža nije ugrožena“, rekao je jedan predstavnik Nemačke agencije za mreže.\n“Entsoe je izrazio optimizam u pogledu daljeg razvoja situacije i očekuje da će se situacija stabilizovati još ove nedelje. Odlučujući korak će biti da se nastala rupa nadoknadi. Onaj ko sada odluči da ručno podesi satove, za nekoliko nedelja će možda ponovo imati problem – oni će žuriti, tako da će oni koji hronično kasne konačno stizati na vreme”, pišu oni.\nŠpigl onlajn citira Jutu Hanson sa Tehničkog univerziteta u Darmštatu, koja kaže da na području Srbije, Crne Gore i Makedonije nema ravnoteže u strujnoj mreži, a to tehnički znači da se na duže vreme padovi u toj zoni izjednačavaju sa strujom iz evropske mreže“.\nkosovo srbija nemacka satovi kašnjenje\nLuka Modrić o treneru, saigračima, završetku karijere...\nŠećer će koštati 89 dinara?\n"Kao što će Hrvatska zabraniti Finskoj i Švedskoj da uđu u NATO, tako će i Srbiji u EU"\nRedovno 0 glasova 0%\nPovremeno 0 glasova 0%\nNikada 0 glasova 0%\nSavršena stvar za nekoga ko se bavi nečistim stvarima\nO čemu su razgovarali Vučić i Dritan Abazović\nKoga Putin sprema za naslednika?\nKon: Majmunske boginje se nikada nisu širile ovom brzinom


Melanija postavila Nogučijevu skulpturu u baštu Bele kuće\nVAŠINGTON: Melanija Tramp je saopštila da je skulptura japansko-američkog vajara Isamua Nogučija postavljena u istočnom delu Ružinog vrta Bele kuće, koju je prva dama renovirala ranije u toku ove godine, prenosi AP. Nogučijevo delo postavljeno je… »\nMelanija Tramp je saopštila da je skulptura japansko-američkog vajara Isamua Nogučija postavljena u istočnom delu Ružinog vrta Bele kuće, koju je prva dama renovirala ranije u toku ove godine, prenosi AP. Nogučijevo delo postavljeno je u istočni… »\nVuk Mob isprozivao Kristijana pred ulazak u zadrugu! Evo šta je reper rekao o opasnom rijaliti igraču, ovo sigurno niste…\nVuk Mob se istakao u "Zadruzi", pominjane su njegove razne afere, svašta je izneto iz njegovog života, a malo ljudi zna šta je govorio pred sam ulazak u rijaliti. Naime, Vuk je tada izjavio da je veoma impulsivan i eksplozivan, što se i pokazalo, ali… »\nKod Bele kuće postavljena statua Nogučija FOTO\nMelanija Tramp je saopštila da je skulptura japansko-američkog vajara Isamua Nogučija postavljena u istočnom delu Ružinog vrta Bele kuće, koju je prva dama renovirala ranije u toku ove godine. Nogučijevo delo postavljeno je u istočni deo Ružinog… »\nNakon haosa koji se u "Zadruzi" desio u odnosu Maje Marković i Alena Hadrovića, a sve to zbog njenog bivšeg verenika Jovice Putnikovića, ostala je sumnja da će njihov odnos sada ići u skor drugačijem smeru. Podsećamo, Maji su sinoć stigle stvari… »\nSrbi dali 18 miliona dolara za Trampovu kampanju?\nPoslanik DSK Faton Bisljimi, koji je radio u izbornom štabu demokrate Džozefa Bajdena, kaže da su Albanci pozdravili pobedu Bajdena. On je napomenuo da od dolaska Bajdena na čelo Bele kuće ljudi na Kosovu i Metohiji ne bi trebalo da očekuju "čudo"… »\nPoslanik DSK Faton Bisljimi, koji je radio u izbornom štabu demokrate Džozefa Bajdena, kaže da su Albanci pozdravili njegovu pobedu, ali je i napomenuo da od dolaska Bajdena na čelo Bele kuće, građani Kosova ne bi trebalo da očekuju „čudo“… »\nSvi bruje o miljaninoj trudnoći: Test pozitivan, Zola pogubljen - govori da nije istina: "Marija ja mislim ludi"\nMiljana Kulić je priznala zadrugarima da misli da je trudna, te je i uradila test koji je navodno pokazao da je u drugom stanju, a nakon toga je Lazaru Čoliću Zoli rekla da je uradila još jedan test i da je bio negativan. Od tog trenutka ne prestaje… »\nDEMOKRATA Džozef Bajden napunio je juče 78 godina čekajući da mu se ispuni najveća želja tokom poluvekovne političke karijere, da postane predsednik SAD. Umesto rođendanskog predsedničkog slavlja, Bajden se juče borio sa odbijanjem aktuelne… »\nDonald Tramp Mlađi pozitivan na korona virus: Zaražen i sin Rudija Đulijanija\nSin američkog predsednika Donald Tramp Mlađi pozitivan je na korona virus. Kako je rekao njegov portparol, sin Donalda Trampa testiran je pozitivno ove nedelje i nema simptome korona virusa. Američki predsednik i prva dama Melanija Tramp bili su… »\nRTS pre 35 minutajoš 49 povezanih\nRTV pre 48 minutajoš 40 povezanih\nTerzić: Vidić ne govori istinu, sreli smo se ispred zgrade\nVesti online pre 4 satajoš 37 povezanih\nDačić otkrio kakvo je korona stanje u skupštini: Ima zaraženih poslanika ali ne i težih slučajeva obolevanja\nKurir pre 3 satajoš 30 povezanih


Vesić: Najugroženije su prigradske opštine – NovostiDana.rs\nVesić: Najugroženije su prigradske opštine\nBEOGRAD – Za kapitalne investicije u budžetu Grada Beograda su za narednu godinu odvojene 23 milijarde dinara, najviše za vodovod, kanalizaciju, puteve i sve ono što nedostaje kako bi Beograd izgledao kao moderna prestonica 21. veka, izjavio je gradski menadžer Goran Vesić.\nKada je reč o infrastrukturi, najugroženije su prigradske opštine, mada postoje i delovi Vračara i Savskog venca koji nemaju kanalizaciju, rekao je Vesić na RTS-u, prenosi Gradska uprava.\n„Većina grada nema kanalizaciju i mi smo zato pre mesec dana na sednici usvojili strateški plan čiji je cilj da do 2025. godine nijedna kuća u Beogradu ne bude bez kanalizacije“, podsetio je Vesić.\nVrednost tog plana je 575 miliona evra, precizirao je on i dodao da će u okviru njega sledeće godine biti urađena 73 kilometra vodovoda i 65 kilometara kanalizacije.\n„Takođe biće urađeno i pet fabrika za prečišćavanje otpadnih voda jer mi danas, na našu sramotu, svu kanalizaciju ispuštamo u Savu i Dunav“, rekao je Vesić.\nKako je naglasio, politika Grada Beograda je samo deo politike Vlade Srbije koja vodi „veoma agresivnu ekonomsku politiku“.\n„Srbija prvi put posle više od decenije počinje ekonomski da raste i da napreduje. Ekonomska snaga Srbije je važna zato što se ona pretvara u političku snagu. U medijima se pojavio naslov da se Srbija pominje kao zainteresovana da kupi luku Bar i to je deo tog ekonomskog širenja u regionu“, rekao je Vesić.\nKako je dodao, Vlada Srbije je u ovoj godini završila 98 kilometara auto-puteva, a za sledeću godinu planira 91 kilometar „što nije bilo godinama“.\n„Pre neki dan je premijer Vučić promovisao projekat izgradnje brze pruge Beograd-Budimpešta, koja treba da bude gotova do 2018. godine. Sramota je da su naši vozovi 1884. godine od Beograda do Niša vozili za isto vreme kao i do pre nekoliko godina“, rekao je Vesić i dodao da su juče u Novom Pazaru otvoreni škola, vrtić i dijagnostički centar i da se na taj način razvija multikulturno društvo.\nGovoreći o izgradnji puteva, gradski menadžer je podsetio da je tokom godine urađeno 105 kilometara puteva, a sledeće godine grad će preuzeti 90 kilometara puteva koji su sada u nadležnosti republike.\n„Postoje delovi grada sa nekategorisanim putevima u kojima ljudi još uvek idu makadamom, i mi to želimo da promenimo. Pored toga, tokom godine rekonstruisaćemo veliki broj ulica, a radimo planove za velike rekonstrukcije“, rekao je Vesić i dodao da će se raditi rekonstrukcija Slavije i Bulevara oslobođenja do Autokomande, Ruzveltova, Kraljice Marije, 27. Marta.\nOn je naglasio da građani treba da znaju da novac za infrastrukturu dolazi od onih koji grade objekte jer, kako je dodao, onaj ko gradi taj i plaća doprinose za građevinsko zemljište koji ponovo idu na izgradnju infrastrukture.\n„Zato je važno da u Beogradu bude na stotinu kranova, jer to znači da će biti više novca za infrastrukturu“, rekao je Vesić.\nKako je pojasnio budžet Grada Beograda je ujedno restriktivan i razvojan, što znači da se štedi na nepotrebnim stvarima, a ulaže u infrastrukturu.\n„Kada govorimo o restriktivnom budžetu, to znači da neće biti novih zaduživanja, jer mi već dve godine nismo uzeli nijedan dinar kredita. Zatekli smo 1,1 milijardu evra kredita, i to možemo da vratimo samo ako štedimo“, rekao je Vesić i ocenio da je budžet istovremeno i razvojan jer je u infrastrukturu izdvojeno 23 milijarde dinara.


DICAPRIO ODBACIO OPTUŽBE BRAZILSKOG PREDSJEDNIKA DA JE KRIV ZA POŽARE U AMAZONIJI | Hayat.ba\nHolivudski glumac Leonardo DiCaprio odbacio je optužbe brazilskog predsjednika Jaira Bolsonara da je odgovoran za neke od šumskih požara u Amazoniji.\nDiCaprio je naveo da podržava narod Brazila koji pokušava da sačuva prirodno i kulturno naslijeđe.\n– Oni predstavljaju izuzetan primjer posvećenosti i strasti neophodne da se sačuva planeta – napisao je DiCaprio na Instagramu nakon optužbi brazilskog predsjednika.\nOn je dodao da je u pitanju budućnost ovih nezamjenjivih ekosistema i da je ponosan što je dio onih grupa koje ih štite.\n– Iako su možda vrijedne podrške, mi nismo finansirali organizacije za koje nas terete – rekao je DiCaprio.\nBolsonaro je rekao novinarima prije nekoliko dana da DiCaprio daje novac da se zapale amazonske šume.


Kanski festival po prvi put izabrao seriju iz Srbije - Kultura - Dnevni list Danas\nPočetna » Kultura » Kanski festival po prvi put izabrao seriju iz Srbije\nSerija „Kljun“ prva je srpska serija koja se našla u selekciji prestižnog međunarodnog festivala serija u Kanu (Canneseries), objavili su danas organizatori na konferenciji u Parizu, piše N1.\nSerija, snimljena u United Media produkciji, ne samo da je prva iz Srbije već i iz ovog dela Evrope, a našla se u selekciji od 10 serija koje će se gledaocima predstaviti ove godine u Kanu na festivalu koji se održava od 8. do 13. oktobra.\n„Veliki je uspeh što su selektori prepoznali kvalitet i što su baš ’Kljun’ uvrstili u ovogodišnji festival, posebno imajući u vidu da je serija na srpskom jeziku i što ne dolazi iz zemalja koje tradicionalno nastupaju na ovom festivalu. Jako smo ponosni na činjenicu da je prepoznata univerzalnost i serije i što će posetioci iz celog sveta imati priliku da pogledaju prve dve epizode u Francuskoj“, ističe izvršna direktorka United Media Aleksandra Subotić.\n„Baš nam je drago što je festival izabrao ovakvu seriju koja donosi jedno osveženje u tom kriminaliatičkom žanru, jer imate i porodičnu dramu i policijski triler, ali sa ’supernatural’ elementima, gde su snovi organski deo priče. Takođe, jako je bitno da postoji neki humor sve vreme, iako ’Kljun’ nije komedija – hteli smo da ozbiljne dramske, trilerske ili čak naučno-fantastične momente posmatramo i na duhovit način“, poručuju reditelji serije Uroš Tomić i Jelena Gavrilović.\nIz produkcije poručuju i da veruju da će „Kljun“ širom otvoriti vrata i drugim projektima iz Srbije.\nSerija će se premijerno prikazivati od 4. oktobra na kanalu NOVA S.\nSerija je rađena po scenariju Matije Dragojevića i Ljubice Luković, u režiji Jelene Gavrilović i Uroša Tomića … Uloge tumače Ivana Vuković, Stefan Vukić, Ljiljana Blagojević, Mićko Ljubičić, Filip Đurić, Nataša Tapušković, Mirko Vlahović, Ivana V. Jovanović, Ljubiša Milišić, devojčica Drena Mršić. Kreativni producent i saradnik na scenariju je Srđan Dragojević, direktor fotografije je Dušan Grubin, kompozitor Vladimir Pejković a montažu potpisuje Nemanja Ćeranić, navodi N1\nIzvršni producent serije je Delirium Films.\nDelirium FilmsKanski festivalUnited Media“Kljun”Kan


Sejdiu: Vašington snažno podržava Kosovo\nPredsednik Kosova Fatmir Sejdiu izjavio je da su SAD još jednom potvrdile podršku narodu Kosova i demokratskom razvoju zemlje. On je preneo da će se SAD zalagati da i druge zemlje priznaju Kosovo.\nPredsednik Sejdiu se vratio iz višednevne posete SAD koju je nazvao istorijskom zbog snažne podrške američke administracije Kosovu. Sejdiu je preneo američku podršku teritorijalnom integritetu Kosova.\n“SAD će nastaviti da se snažno angažuju u ekonomskoj podršci Kosovu, suverenitetu i zalagaće se kod zemljama koje još nisu priznale Kosovo da to učine”, rekao je Sejdiu.\nVisoka delegacija Kosova, koju su činili predsednik Sejdiu, premijer Hašim Tači i ministar inostranih poslova Skender Hiseni, se tokom višednevne posete SAD sastala sa potpredsednikom Džozefom Bajdenom i državnom sekretarkom Hilari Klinton, koji su najavili da će Vašington nastaviti da pruža podršku i pomoć Kosovu.\nSejdiu je nastavio susrete i u Njujorku sa predstavnicima zemalja UN koje još nisu priznale nezavisnost Kosova. Sejdiu je kazao da je posle tih sastanaka uverene da bi neke zemlje ubuduće mogle priznati Kosovo.\n“Mogu reći da su Saudijska Arabija, Katar i Pakistan kao i druge zemlje Organizacije Islamske konferencije pružile neke informacije na osnovu kojih mi shvatamo da su se stekli uslovi da one donesu odluku, bez obzira na napore Srbije da omete taj proces”, rekao je Sejdiu.\nPodsetimo da je 26. februara američka državna sekretarka Hilari Klinton ponovila podršku SAD Kosovu i obećala da će se Vašington i dalje zalagati za nova priznanja nezavisnosti Kosova. Klinton je na konferenciji za novinare posle sastanka sa predsednikom Sejdiuom i premijerom Tačijem, rekla da je s njima razgovarala o političkim i ekonomskim izazovima koji očekuju Kosovo, koje je nazvala ‘najmlađom demokratijom na svetu’.


Paket zakona za moderni okvir online poslovanja u Srbiji | Zunic Law Firm\nPaket zakona za moderni okvir online poslovanja u Srbiji\nPaket zakona u pripremi\nOd 1. do 21. februara 2019. godine Ministarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija sprovodilo je javne rasprave o nacrtima Zakona o trgovini i Zakona o izmenama i dopunama Zakona o elektronskoj trgovini.\nImajući u vidu rastuću aktuelnost teme modernizacije i unapređivanja dosadašnjeg zakonskog uređenja trgovine u Srbiji, na javnim raspravama učestovalo je preko 80 učesnika, među kojima su bili brojni predstavnici privrede i državnih organa, ali i relevantnih privatnih institucija i trgovačkih organizacija.\nTokom diskusija, razmatrana su mnogobrojna pitanja i sugestije učesnika, a koje su se prevashodno odnosila na potrebu detaljnijeg i naprednijeg regulisanja elektronske trgovine u Srbiji. Iz tog razloga, najveći deo unesenih izmena u oblasti trgovine odnosi se upravo na ovo pitanje, odnosno pitanje elektronskog poslovanja i trgovine.\nU momentu pisanja ovog teksta, paket zakona koji treba da online prodaju u Srbiji učine modernijom, treba da se nađu u skupštinskoj proceduri.\n1. Nacrt novog Zakona o trgovini\nJoš 2016. godine, posebno formirana radna grupa Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija započela je analizu efikasnosti primene odredaba važećeg Zakona o trgovini, te zaključila da čak više od polovine svih članova zahteva intervenciju i promene. Zbog toga, doneta je odluka da se ne menja postojeći, već da se predloži potpuno novi zakon koji uređuje delatnost trgovine, a koji bi trebalo da konačno obezbedi nesmetano funkcionisanje tržišta.\nDefinicija elektronske prodavnice i elektronske platforme\nU prvim članovima predloženog Zakona o trgovini, uvedeni su potpuno novi pojmovi, a koji, između ostalog, po prvi put definišu elektronsku prodavnicu i elektronsku platformu.\nElektronska prodavnica – webshop – predstavlja oblik trgovine u kom potrošač naručuje robu direktno od trgovca, odnosno sa njegove internet prezentacije, a trgovac tu robu isporučuje iz svog magacina/skladišta.\nKod elektronske platforme, sa druge strane, potrošač je u ugovornom odnosu sa trgovcem, ali procedura naručivanja, plaćanja i isporuke ne obavlja se od strane trgovca, nego putem platforme, koja je takođe u ugovornom odnosu sa trgovcem (npr. Amazon). Iako platforma ima i mogućnost direktne prodaje robe potrošačima, ona se najčešće javlja u opisanom obliku, odnosno samo kao spona između trgovca i potrošača.\nPotpuno novi sistem podele trgovine\nU daljim članovima, predložen je potpuno novi sistem podele trgovine. Prvo je izvršena osnovna klasifikacija trgovine na trgovinu na veliko, trgovinu na malo i pružanje usluga, a u daljim članovima i detaljnija podela trgovine na malo – prema načinu obavljanja. Tako bi od usvajanja novog Zakona o trgovini trgovina na malo bila podeljena na trgovinu na prodajnom mestu, trgovinu ličnim nuđenjem i daljinsku trgovinu.\nPod trgovinom na prodajnom mestu potpadala bi i trgovina koje se odvija u fiksiranim objektima, kao što su prodavnice i boksovi, ali i ona koja se obavlja u prenosivim objektima, kao što su kiosci, tezge i automati. S obzirom na to da u važećem Zakonu o trgovini ne postoji definicija kioska, tezgi i automata, predloženim zakonskim odredbama, kao i kasnije donetim podzakonskim aktom, konačno bi se tačno odredio njihov pojam na našem tržištu, čime bi se otklonile nedoumice i olakšao inspekcijski nadzor. Takođe, za trgovinu na prodajnom mestu uvedena je i novina da trgovci ne moraju više da ističu u kom trgovinskom formatu se njihova trgovina odvija (npr. supermarket, diskont, tržni centar, outlet) ali da, ako se na tako nešto odluče, trgovinski format mora biti ispravno istaknut, u skladu sa pravilnikom ministra nadležnog za poslove trgovine. Ovo je uvedeno iz razloga što su trgovci često isticali trgovinske formate koji nisu odgovarali onome što njihov prodajni objekat zapravo jeste (npr. nazivali outletom format koji to nije), čime su unosili zabunu među potrošače, te ih navodili da potencijalno izvrše kupovinu koju inače ne bi izvršili.\nŠto se tiče daljinske trgovine, odnosno trgovine putem sredstava komunikacije na daljinu, njenoj regulaciji je u predloženom Zakonu o trgovini posvećena posebna pažnja. Cilj detaljnog uređenja bio je zaštita potrošača, koji zbog fizičke udaljenosti nemaju mogućnost neposrednog uvida u predmet kupovine i ponudu trgovca.\nPredloženo je da se daljinske trgovine podeli na: elektronsku trgovinu i ostalu trgovinu putem drugih sredstava.\nElektronska trgovina je oblik daljinske trgovine koji se ostvaruje tako što se roba ili usluga nudi, naručuje i prodaje preko interneta, a što može da se izvrši na različite načine. Prvo, postoji mogućnost prodaje preko elektronske prodavnice – (tkzv webshop – koji je osnovni oblik elektronske trgovine) i elektronske platforme (tkzv. e-commerce platforme), a koje su obe, kao što je objašnjeno, definisane u prvim članovima predloženog Zakona o trgovini.\nSa druge strane, postoji i mogućnost prodaje putem elektronske prodavnice i platforme, ali tako da se potrošaču, iako je u ugovornom odnosu sa trgovcem koji je vlasnik elektronske prodavnice ili platforme, roba ne isporučuje iz magacina trgovca, nego direktno iz magacina proizvođača/veletrgovca (tkzv. dropshipping).\nŠto se tiče ostale trgovine, u nju bi spadala sva daljinska trgovina koja se ne obavlja putem interneta, već putem drugih sredstava masovne komunikacije, a kao što su kataloška prodaja, TV prodaja, trgovina posredstvom pošte, reklamnih materijala, telefona, tekstualnih i multimedijalnih telefonskih poruka i govornih automata.\nUređenje posebnih tržišnih institucija\nOno što bi novi Zakon o trgovini takođe mogao doneti, a što do sada nije bilo precizno regulisano, odnosi se na uređenje posebnih tržišnih institucija. Tako, predloženi Zakon o trgovini predviđa i jasno definiše koje sve posebne tržišne institucije mogu postojati, te ih deli na robnu berzu, sajam, privredne izložbe i tradicionalne manifestacije, pijace, veletržnice i aukcijske kuće.\nZanimljivo je da, za razliku od važećeg Zakona o trgovini, predloženi Zakon o trgovini precizira da se na tradicionalnim manifestacijama (kao što su manifestacije i vašari priređeni za dane vina, roštiljijade) ne može prodavati svakava roba i usluge, već samo ona roba i usluge koje su predmet i svrha njihovog organizovanja. Takođe, ograničeno je njihovo vremensko trajanje na maksimalno 60 dana u toku jedne kalendarske godine.\nOblasti prodajnih cena\nVelike izmene nove zakonske odredbe predlažu se i u oblasti prodajnih cena.\nPrvo, u cilju zaštite potrošača kao slabije strane na tržištu, više neće biti dovoljno da se istakne samo cena jedinice mere u kojoj se roba već nalazi, već će biti nužno i da se istakne koja bi cena bila kada bi se roba prodavala u drugim jedinicama mere, kao što su: metar, kilogram, litar. Na taj način, potrošač će imati mogućnost da uporedi cene različitih veličina robe, te da napravi za njega najpovoljniji izbor.\nDrugo, cena robe koje se prodaje i usluga koje se pružaju elektronskim putem, više ne mora da bude istaknuta u domaćoj valuti, već može da bude istaknuta i u stranoj valuti. Ovim izmenama, potrošači iz svih zemalja sveta imaju mogućnost da im prodajne cene kompletne ponude trgovca budu prikazane u valutama koje oni inače koriste.\nNa kraju, predložene zakonske odredbe uključuju i uređenje prodaje sa nižom cenom, te tačno određuju da se ona može obavljati u formi rasprodaje, akcijske prodaje ili sezonskog sniženja. Tako se, na primer, određuje da se rasprodaja može održavati samo u slučajevima prestanka poslovanja trgovca ili prestanka prodaje određene robe, a da se sezonsko sniženje može održavati samo dva puta godisnje, po najviše 60 dana.\n2. Nacrt novog Zakona o izmenama i dopunama Zakona o elektronskoj trgovini\nVažeći Zakon o elektronskoj trgovini je u velikom delu već harmonizovan sa Direktivom EU o elektronskoj trgovini. Međutim, uprkos modernim rešenjima u važećim odredbama, od usvajanja poslednjih izmena proteklo je skoro šest godina, te se javila potreba za njihovim unapređenjem i daljim usaglašavanjem sa Direktivom EU o elektronskoj trgovini.\nImajući u vidu napredna rešenja važećeg Zakona o elektronskoj trgovini, predlog o njegovim izmenama i dopunama sadrži znatno manje noviteta od predloga novog Zakona o trgovini.\nPromene se, pre svega, odnose na preciziranje već postojećih formulacija zakonskog teksta, kao i razjašnjavanje već postojećih definicija, a koje su do sada dovodile do nejasnoća ili nejednakosti prilikom primenjivanja.\nTako su, na primer, izmenjene definicije korisnika i pružaoca usluga, kao i komercijalne poruke, a uvedena je definicija operatora elektronskih komunikacija. Takođe, neki pojmovi, kao što je pojam potrošača, promenjeni su kako bi se terminološki usaglasili sa pojmovima u odredbama važećeg Zakona o trgovini.\nPored već pomenute potrebe za modernizacijom, sve opisane izmene bile su potrebne i radi povećanja pravne sigurnosti. Kao što je poznato, Internet je veoma podložno tlo za razvoj sive ekonomije, te je nužno što preciznije zakonsko uređenje, kako bi organi nadzora mogli da sprovode što uspešniju kontrolu tržišta u Srbiji, uključujući elektronsko tržište.\nPredstavnici AK Žunić na Pravnom fakultetu u Novom Sadu AK Žunić na temu „Ključni aspekti ugovora o razvoju softvera (SDA)” u...


Proizvodnja u nikšićkom Metalcu ponovo odložena - MINA\nHome MINA Business Proizvodnja u nikšićkom Metalcu ponovo odložena\nJanuary 22, 2020, 11:45\nNikšić, (MINA-BUSINESS) – Radnici Metalca iz Nikšića, koji posluje u okviru matične češke firme Termochem, okupili su se ispred kapije fabrike, jer nije počela najavljena proizvodnja, niti im je isplaćen preostali dio oktobarske plate.\nJedan od zaposlenih, Goran Radović, rekao je da su se radnici okupili, jer ne znaju kada će konačno početi da rade, s obzirom na to da se nastavak proizvodnje stalno odlaže, ovoga puta, prema posljednjoj informaciji iz uprave, za 3. februar.\n”Kada je 27. decembra prekinuta proizvodnja, obećano je da ćemo početi 9. januara, ali smo obaviješteni da je početak odložen za četiri dana, pa za 20. januar, pa za danas. Sada je 3. februar označen kao novi rok i ne znamo šta se dešava”, kazao je Radović.\nRadnici, prema njegovim riječima, ne znaju razlog novog odlaganja početka proizvodnje.\n“Znamo da rad nije obustavljen zbog zaposlenih, već po odluci uprave. Proizvodnja je obustvaljena 27. decembra kada je nestalo gasova i sirovina za rad u fabrici”, objasnio je Radović.\nRadnik Metalca Mijo Ćipranić naveo je da se pola godine ”natežu“ kada će biti isplata zarada.\n”Od 27. decembra, kada smo poslati kući, stalno odlažu povratak u fabriku. Ne znamo šta se dešava, a uprava nam ni doprinose nije uplaćivala oko godinu”, rekao je Ćipranić.\nOkupljeni radnici saopštili su da će sačekati novi rok koji je uprava odredila za početak proizvodnje, a ukoliko ponovo bude odložen, odlučiće šta dalje.\nRadnici Metalca su zbog razrješenja situacije u fabrici pozvali u pomoć i predsjednika nikšićke Opštine, Veselina Grbovića.\nDirektor Metalca Termochem, Živorad Krsmanović, saopštio je u ponedjeljak da pokušava da obezbijedi nužna sredstva.\nOn je tada kazao da se nada da će do danas u tome uspjeti.\nKašnjenje početka proizvodnje i isplate dijela oktobarske zarade, Krsmanović je ranije obrazložio problemima u naplati potraživanja i kašnjenja u isporuci.\nKašnjenje naplate potraživanja i isporuke, kako je naveo, uslovljeno je praznicima koji se u Evropi slave u drugoj polovini decembra, a u Crnoj Gori do polovine januara.\nKrsmanović je tada poručio da ugovorenog posla ima i da će uraditi sve što je u njihovoj moći da prevaziđu nastalu situaciju.\nMetalac, na koji je bio stavljen katanac do avgusta 2016. godine, kupila je češka kompanija Termochem, pokrenula proizvodnju, otvorila vrata tržišta i uposlila oko 100 radnika.


Konferencija UPGRADE IN BELGRADE 2014, koja je 18. novembra održana u beogradskom hotelu Hyatt Regency okupila je preko 200 učesnika iz zemlje i inostranstva, koji su se kroz aktivnu diskusiju osvrnuli na aktuelne makroekonomske tokove u zemlji i njihov mogući uticaj na berzansko poslovanje ali i, u Srbiji još uvek neuspostavljenu, vezu između razvoja tržišta kapitala i pokretanja privrede i finansiranja pojedinačnih kompanija, kao i na druge alate tržišta kapitala koji u Srbiji nisu raspoloživi ili nisu dovoljno iskorišćeni u domaćem okruženju. Konferencija je, kao i prethodnih godina, bila i događaj na kom su potraženi odgovori na aktuelna pitanja i smernice za budući razvoj nebankarskog finansijskog tržišta u Srbiji.\nU svom uvodnom obraćanju na Konferenciji direktorka Beogradske berze gospođa Gordana Dostanić osvrnula se na dva značajna jubileja srpske Berze - 120 godina od osnivanja i 25 godina od reosnivanja ove institucije, kao i na savremeni razvoj berzanskog poslovanja u Srbiji. Istaknuta je prilika da se, u jubilarnoj godini svi poslenici tržišta kapitala osvrnu unazad i podsete početaka i značaja principa sigurnosti i poverenja na kojima se zasniva berzansko poslovanje.\nMinistar privrede, gospodin Željko Sertić istakao je značaj izgradnje jakog finansijskog tržišta kao važnog faktora razvoja lokalne privrede. Takođe, ukazao je na intenziviranu investicionu aktivnost Vlade u poslednjih nekoliko nedelja, koja u političkom smislu šalje poruku u pravcu snaženja reformi, što bi trebalo da se pozitivno odrazi i na privlačenje novih privatnih investicija. Ministar je istakao da je neophodno istrajati do kraja u započetim reformskim i strukturnim procesima, pre svega sa ciljem stvaranja zdravog tržišta kojim upravlja nevidljiva ruka, dok bi država trebalo da ima ulogu neprimetnog efikasnog sudije. Fiskalna konsolidacija, kao najbolniji deo tog puta, vodi do prepoznavanja i priznavanja od strane međunarodnih investicionih institucija. Takođe, Ministar je naglasio da država planira da omogući trgovinu državnim hartijama od vrednosti na Berzi, što otvara mogućnost za nove aktivnosti međunarodnih investicionih fondova na domaćem tržuštu.\nU prvom panelu ovogodišnje Konferencije, pod nazivom "Makroekonomija Srbije - Kuda dalje?", u kom su stavove sučelili Pavle Petrović, predsednik Fiskalnog saveta Republike Srbije, Miodrag Kostić, predsednik kompanije MK Group i Goran Pitić redovni profesor i predsednik Saveta Fakulteta za ekonomiju, finansije i administraciju FEFA i predsednik UO banke Societe Generale Srbija naglašen je značaj nastavka započetih procesa fiskalne stabilizacije i konsolidacije, kao i rešavanje pitanja javnih preduzeća koja su veliki generator gubitka, a koja značajno doprinose padu konkurentnosti i dodatno doprinose padu GDP. Poseban naglasak stavljen je na potrebu profesionalizacije menadžmenta javnih preduzeća. Istaknuto je da je za stvaranje uslova za održivi privredni rast neophodno je stvoriti uslove za rast privatnog sektora, dok je rešenje "investicione paralize" potrebno tražiti u aktivnoj ulozi države kao partnera, u smislu obezbeđivanja uslova za stvaranje podsticajnog privrednog ambijenta. Prema mišljenju govornika, država predstavlja veliki rezervoar rasta koja javnim investicijama u infrastrukturu može da da značajan podsticaj privrednom rastu, dok bi korišćenje kvantitativnih olakšica "quantitative easing" kao mere monetarne politike za stimulisanje ekonomske aktivnosti dodatno doprinelo ubrzavanju privrednih aktivnosti.\nDrugi panel "Tržište kapitala - Alternativni izvor finansiranja?" bio je posvećen analizi mogućnosti finasiranja poslovanja kompanija kojima nedostaju obrtna sredstva. U svom izlaganju gospođa Dragijana Radonjić Petrović, predsednik Skupštine akcionara investicionog društva M&V Invesments iz Beograda posebno je istakla prednosti i mogućnosti finansiranja države putem tržišta kapitala, kao i činjenicu da su privrednim društvima na raspolaganju kako zaduživanje putem korporativnih obveznica, tako i prelazak zatvorenih privrednih društava u javna akcionarska društva, putem inicijalne javne ponude. Gosti iz Banke IMI - članica Intesa Sanpaolo Grupe, gospoda Karim Makki i Tommaso Ferrari posebno su se osvrnuli na procedure i praktične aspekte izlaska kompanije na tržište kapitala, koje pored finansijskih sredstava kompanijama može doneti i veću vidljivost, manju zavisnost od duga, lakše i jeftinije finansiranje putem drugih izvora, kvalitetnije upravljanje, itd. Proces inicijalne javne ponude uključuje detaljnu analizu očekivanih koristi i troškova i brojne strateške odluke, ali su očekivani krajnji efekti višestruko korisni, što potvrđuje i praksa na razvijenim evropskim tržištima i tržištima u okruženju.\nNa specijalnom predavanju u okviru Konferencije, koje je održala gospođa Ljiljana Zipovski, direktor ovlašćene banke Banca Intesa a.d. Beograd predstavljena je studija slučaja emisije municipalnih obveznica Grada Šapca. Gospođa Zipovski predstavila je svetska i domaća iskustva emitovanja i korišćenja ovog oblika finansiranja projekata lokalne samouprave, što je nekoliko opština u Srbiji već prepoznalo i uspešno realizovalo, kao i detaljnu regulativu i proces emisije municipalnih obveznica Šapca.\nPredstavnici fondovske industrije iz Srbije i regiona, Nataša Marjanović, direktor Generali Dobrovoljnog penzionog fonda, Snežana Ristanović, direktor DZU Raiffeisen FUTURE, Dinko Novoselec predsednik Uprave, Allianz ZB iz Zagreba i Jure Klepec, Direktor DZU, Ilirike a.d. Beograd, koji su bili govornici u okviru trećeg panela "Srpska fondovska industrija - Šta sledi?" analizirali su dosadašnju razvoj ovog ekonomskog segmenta u Srbiji i regionu i podvukli da su građani Srbije su nedovoljno upoznati sa mogućnostima štednje i investiranja u investicione i dobrovoljne penzijske fondove, što je moguće prevazići intenzivnijom edukacijom, ali i povećanom transparentnošću i odgovornošću svih učesnika na tržištu. Zajednički zaključak je da je potencijal rasta srpske fondovske industrije i dalje je značajan, ali u velikoj meri zavisi od opštih trendova na tržištu kapitala i u privredi, kao i od eksplicitinih podsticaja države koji bi doprineli razvoju ove industrije.\nU okviru Konferencije Berze održana je i Četvrta regionalna investitorska konferencija, u okviru koje su se predstavnici investicionih društava koja upravljaju imovinom od preko 100 milijardi evra na preko 125 individualnih B2B sastanaka direktno susreli sa menadžmentom najkvalitetnijih akcionarskih društava u regionu i diskutovali mogućnosti ulaganja u akcije ovih kompanija. Akcionarska društva iz Srbije koja su učestvovala na ovogodišnjoj Investitorskoj konferenciji izazvala\nsu značajno interesovanje stranih investitora, a na Konferenciji su prisustvovali vodeći menadžeri Aerodroma Nikola Tesla, AIK banke, Energoprojekt holdinga, Naftne industrije Srbije, Komercijalne banke, kao i kompanija Jedinstvo iz Sevojna i Metalac iz Gornjeg Milanovca. Nagrada za najbolje odnose sa investitorima u prethodnoj godini ove godine dodeljena je hrvatskoj kompaniji T-HT (Hrvatski Telekom), koja je ispunila najviše standarde izveštavanja javnosti putem interneta, ali i postavila visoke standarde u okviru nastupa na tržištu kapitala i izlaska na tržište u ranijim godinama.\nTrinaesta međunarodna Konferencija Beogradske berze organizovana je u saradnji sa investicionim društvom WOOD & Company iz Praga, dok je Generalni sponzor događaja bila kompanija NIS a.d. Novi Sad, a među sponzorima su bili i AIK banka iz Niša, Banca Intesa iz Beograda, kao i Udruženje banaka Srbije. Više informacija o protekloj 13. Međunarodnoj konferenciji Berze, kao i publikovane prezentacije govornika objavljene su na internet stranici: http://www.belex.rs/k14/index.php.\nIzvor: Redakcija, 27.11.2014.


Još jedna donacija Tike u oblasti obrazovanja - Crna Gora - Turska\nHome » ANALIZE » Još jedna donacija Tike u oblasti obrazovanja\n04/10/2019\tin ANALIZE, Crna Gora, DRUŠTVO, EKONOMIJA, Investicije, KULTURA, Kultura, OBRAZOVANJE, Obrazovanje, Politika, Tenderi, Turska, Vijesti, Vijesti, Vijesti, Vijesti Leave a comment\n“Ovaj objekat je značajno unaprijeđen, a sa TIKA-om se već definišu prioriteti za narednu godinu”, rekao je Šehović.\nKako je saopšteno iz Ministarstva prosvjete, rekonstrukcija vrtića “Osmijeh” koji funkcioniše u sklopu predškolske ustanove “Ljubica Popović” danas je obilježena u prisustvu Šehovića i ministra sporta i mladih Turske Mehmeta Kasapoglua.\n“Rađena je adaptacija objekta i opremanje inventarom, ali i uređenje dvorišta”, navodi se u saopštenju.\n“Počela je gradnja vrtića u Rožajama, a plan je da počne gradnja još tri vrtića ove godine i sva četiri su ukupne vrijednosti oko 6,5 miliona eura. Takođe, u finalnoj fazi smo pripreme za potpisivanje aranžmana sa Bankom za razvoj Savjeta Evrope, kroz koji će biti izgrađeno još sedam novih vrtić i to u: City kvartu, Zlatici, Tuškom putu, Starom aerodromu, te Beranama, Bijelom Polju i Plavu, ukupne vrijednosti ne manje od 15 miliona”, kazao je Šehović.\n“Danas iza sebe imamo objekat u kome su uslovi za boravak poboljšani. Iskreno se zahvaljujem ministru Šehoviću. Djeca su budućnost i TIKA je to prepoznala, te sam siguran da ćemo dalje unapređivati saradnju”, rekao je Kasapoglu.\n“TIKA je od 2007. godine samo u oblast obrazovanja u Crnoj Gori uložila oko četiri miliona eura. Današnjem obilježavanju rekonstrukcije prisustvovao je i koordinator TIKA-e za Crnu Goru Muhamed Unal i ambasadorka Republike Turske u Crnoj Gori Songul Ozun”, zaključuje se u saopštenju Ministarstva prosvjete.\ndamir sehovic ljubica popovic mehmet kasapoglu muhamed unal songul ozan tika tika crna gora tika karadag tika podgorica tika podgoritsa\t2019-10-04\nTagged with: damir sehovic ljubica popovic mehmet kasapoglu muhamed unal songul ozan tika tika crna gora tika karadag tika podgorica tika podgoritsa\nPrevious: Ministri Janović i Kasapoglu razgovarali o dodatnom snaženju odnosa Crne Gore i Turske\nNext: Ministarka Sekulić: Turske kompanije zainteresovane za ulaganja na sjeveru


Malinarstvo razvojna šansa Prijepolja (video) - Sandžak Haber - Sandžačke Internet Novine\nNaslovna Sandžak Prijepolje Malinarstvo razvojna šansa Prijepolja (video)\nPrijepolje – Odbornici Skupštine opštine Prijepolje usvojili su na poslednjoj sednici predlog budžeta za narednu godinu,koji iznosi 1,5 milijardu dinara i u odnosu na ovu godinu uvećan je za 70 miliona dinara.\nPredsednik opštine Prijepolje Emir Hašimbegović kaže za ZOOMUE da se budžet pretežno bazira na razvoju infrastrukture i razvoja poljoprivrede.\n“Razvoj malinarstva u prijepoljskim selima predstavlja razvojnu šansu ovog kraja.Uradili smo Studiju za pomoć poljoprivredi i finansirali smo projekata regionalne hladnjače.Želimo da kroz lokalni budžet ,preko podsticaja razvoja poljoprivrede,podstaknemo i nova zapošljavanja u ovoj oblasti”,kaže Hašimbegović za naš portal.\nOn ističe da je Prijepolje jedna od retkih opština koja u protekle dve godine subvencioniše i preradu poljoprivrednih proizvoda.\n“Subvencionišemo sve koji žele da se bave preradom poljoprivrednih proizvoda.To nije socijalni,već program podsticaja,kako bi se oni koji su se do sada poljoprivredom bavili kao sporednom delatnošću,zainteresovali i ozbiljno posvetili ovom poslu i zaposlili nove radnike”,ističe Hašimbegović.\nPrethodni tekstZapaljena džamija u Švedskoj\nSledeći tekstPočeo novogodišnji vašar u hali “Pendik”


VW priznao krivicu, obustavljena prodaja u SAD\n24/02/2020 12:09:56 AM\nNASLOVNA / HOT / VW priznao krivicu, obustavljena prodaja u SAD\nNebojsa Todorovic 21/09/2015\tHOT, VESTI\nNakon skandala sa prikrivanjem stvarnih nivoa zagađenja dizel motora u Americi, oglasio se i prvi čovek Volkswagena, Martin Vinterkorn. Vinterkorn je saopštio da lično veoma žali što je kompanija na ovaj način izneverila poverenja kupaca i javnosti. On je dodao da će VW pokrenuti istragu i obećao da će kompanija “učiniti sve što je neophodno kako bi ispravila nanetu štetu”.\nPodsećamo, američka Agencija za zaštitiu okoline (EPA) optužila je grupaciju Volkswagen da je uz pomoć softverskog uređaja prikrivala stvarni nivo zagađenja dizel motora koji su ugrađeni u skoro pola miliona vozila na tržištu SAD. Reč je o četvorocilindarskim, 2.0 litatrskim TDI jedinicama koje su ugrađivane u modele Volkswagena i Audija na američkom tržištu u poslednjih 6 godina.\nIronično, ovi motori reklamirani su na sajtu proizvođača kao “čisti” dizelaši (clean diesel), a EPA tvrdi da zahvaljujući softverskoj prevari vozila u stvarnosti emituju 10 do 40 puta više štetnih gasova (azotnih oksida) nego što je dozvoljeno. Volkswagen je odmah obustavio prodaju vozila sa problematičnim motorima u Sjedinjenim Državama, a suočen je i sa velikom novčanom kaznom koja maksimalno može da iznosi 37.500 dolara po automobilu (do sada je u SAD prodato oko 482.000 vozila sa spornim dizel motorima).\nPredstavnica agencije rekla je da je razočarana postupkom renomiranog proizvođača automobila. EPA će najverovatnije uskratiti Volkswagenu sertifikat za 2.0 TDI motor, što će se odraziti na modele planirane za 2016. godinu, među kojima je restilizovani Passat za američko tržište.\nTagovia3 audi Automobili azot emisije epa gasova Golf grupacija kazna laganje obustavljanje pasat Prevara stetnih gasova stopiranje prodaje Volkswagen vw\nPrethodno Uporedni test: Mercedes A, B i CLA klasa [Video]\nSledeće BMW Serije 7 blistao u Frankfurtu


Senat: Coin Center demonstrirao kako bitkoin radi\nBTC $36.296 -2,89%\nETH $2.419 -1,81%\nBNB $368 -3,35%\nSOL $90 -4,96%\nXRP $0,61 -2,06%\nDOGE $0,14 -1,94%\nCoin Center, neprofitna agencija koja se bavi istraživačkim radom i advokaturom, je pokazala kako bitkoin radi pred članovima Podkomiteta za finansiranje terorizma i nezakonitih finansija.\nZabrinutost vladinih agencija\nSve veći broj bitkoin rudara i entuzijasta je upozorio vladu na sigurnosne posledice koje su na kraju dovele do serije diskusija. Navedena komisija je održala saslušanje kojim se procenjuju rizici po nacionalnu bezbednost.\nAmerički Kongres je zabrinut zbog rasta bitkoina pošto je povezivan sa nekoliko nelegalnih aktivnosti i pranjem novca. Najveća zabrinutost je vezana za potencijalnu upotrebu za finansiranje terorizma, zbog čega su doneti Zakon protiv pranja novca, Zakon protiv finansiranja terorizma i Zakon protiv falsifikovanja u 2017.\nBorba za bitkoin\nIzvršni direktor Coin Center-a, Džeri Brito, posvedočio je pred komisijom kako bi objasnio kako blokčein mreža poput bitkoinove stvarno funkcioniše. Njegov memorandum pred komisijom se zove: “Virtuelne valute: Finansijske inovacije i implikacije na nacionalnu bezbednost”.\nU memorandumu se posebno obratila pažnja na “teroriste i nezakonito korišćenje finansijskih tehnologija (FinTeh), uticaj bitkoina i drugih virtuelnih valuta na nacionalnu bezbednost i korišćenje blokčein tehnologije za evidentiranje transakcija i otkrivanje ilegalnih aktivnosti”.\nBrito je naglasio činjenicu da bi zakonodavac trebalo da pristupi blokčein tehnologiju kao da je platforma koju podržavaju svi kompjuterski operativni sistemi. I internet je bio bogat inovativnim potencijalima pre nego što je dostigao masovno prihvatanje.\nAgencija koja zastupa blokčein je zatražila zdrav pristup vlade o kriptovalutama. Štaviše, oni imaju za cilj da edukuju Odbor kako bi razumeli sve i izbegli oslanjanje isključivo na informacije iz druge ruke prilikom procene informacija o digitalnoj valuti.\nCoin Center veruje da je osnovna zabrinutost oko blokčein tehnologije nedostatak odgovarajućih propisa i temeljnog razumevanja tehnologije. Agencija tvrdi da se ovakvi problemi mogu izbeći edukacijom vladinih organa o kriptovalutama.\nTokom demonstracije održane prošle nedelje, Coin Center je pričao o prednostima kriptovaluta i pozabavio se navodnim rizicima koje donose. Oni su se udružili sa Xapo, Chainalysis i Elliptic kako bi pokazali kako tipičan korisnik stupa u kontakt sa bitkoin mrežom.\nTokom prezentacije su podesili digitalni novčanik i hostovani novčanik, sa strogim AML/KYC procedurama, slanje transakcija i pregled transakcija.\nPitanje je da li će Senat razmotriti nove činjenice, koje su prezentovane, u donošenju odluke.\nSAD: Zakon za oslobađanje kripto usluga koje nisu kastodijalne ponovo predstavljen u Kongresu


Objavljeno: 12.07.2019. u 10:23\nIzvršni postupak pokrenula je Addiko banka kako bi naplatila kredit od 11,27 miliona KM\nAparthotel Vučko, jedan od najpoznatijih hotela na Jahorini, ponovo će 15. jula biti ponuđen na prodaju u izvršnom postupku koji je pred Osnovnim sudom u Sokocu pokrenula Addiko banka s ciljem naplate kredita od 11,27 miliona KM. Izvršni postupak koji je protiv hotela pokrenula nekadašnja Hypo Alpe Adria, a danas Addiko banka, kako bi naplatila milionski kredit, osporava vlasnik hotela, firma B&B Vučko, zbog čijih prigovora je prodaja već nekoliko puta odgađana, piše Capital.\n- Banka je pokrenula izvršni postupak, a nakon toga je prenijela potraživanja od Vučka na Boru. Banka potom podnosi zahtjev Osnovnom sudu u Sokocu da se izvrši promjena tražioca izvršenja, tako da novi tražilac izvršenja bude Bora. Međutim sud je to odbio, obrazlažući da se nakon pokretanja izvršnog postupka ne može mijenjati tražilac izvršenja - kazao je Baroš za Capital.\nPrema posljednjoj procjeni vrijednost hotela Vučko iznosi 10,8 miliona KM, što advokat Vučka također osporava navodeći da način na koji se došlo do te brojke nije logičan.\n49 transakcijaNa Banjalučkoj berzi prodate obveznice Olimpijskog centra Jahorina\nRaskošna zdanja Pogledajte kako izgledaju Šarovićeva i Mićićeva vila na Jahorini\nJahorinaOdržana humanitarna trka: Prikupljeno 1.500 KM za udruženja "Sunce" i "Srce za djecu"


Dan online - Politika: Podrška politici proširenja - 2018-01-13\nPolitika SASTANCI MINISTRA ALEKSANDRA ANDRIJE PEJOVIĆA U BRISELU\nCrna Gora je ostvarila dobar rezultat na polju evropske integracije, a nastavak reformi, posebno tokom 2018. godine biće ključan za postepeno zaokruživanje pregovaračkog procesa i nastavak politike proširenja EU, ocijenjeno je tokom razgovora koje je ministar evropskih poslova Aleksandar Andrija Pejović imao u Briselu. Prema saopštenju, Pejović se sastao sa evropskim poslanicima iz Njemačke i Hrvatske Knutom Flekenštajnom, Biljanom Borzan i Željanom Zovko. Kako je juče saopšteno iz Ministarstva evropskih poslova, sagovornici su razmijenili mišljenja o situaciji u EU i regiji, kao i dinamici politike proširenja, te predstojećim obavezama Crne Gore u procesu pristupanja.\n– Pejović je predstavio planove tokom aktuelnog bugarskog i narednog austrijskog predsjedništva EU, ističući da je Vlada odlučna da do kraja mandata, a posebno tokom ove godine, intenzivira rad na završetku obaveza u svim poglavljima, s fokusom na oblasti obuhvaćene vladavinom prava – navodi se u saopštenju.\nKako se tvrdi, evropski poslanici su ocijenili da Strategija za zapadni Balkan, čije se usvajanje očekuje u februaru, izvještaji Evropske komisije za države kandidate i potencijalne kandidate u aprilu i samit o zapadnom Balkanu koji će u Sofiji biti održan u maju, ukazuju na intenzivan period na polju evropske integracije zapadnog Balkana.\n– I potvrđuju odlučnost EU da zajedno s državama regiona radi na njihovoj punoj integraciji – piše u saopštenju.\nNavedeno je da su su evropski poslanici iskazali punu podršku za napredovanje u reformskim procesima i naveli da su spremni za tješnju saradnju i razmjenu znanja i iskustva s crnogorskim institucijama i pregovaračkim timovima.


Nika Purić - Blic Online\nNajmlađoj "Pinkovoj zvezdici" predstoji VELIKO TAKMIČENJE U BELORUSIJI: "Spremam se svakodnevno,veoma sam uzbuđena"\nOd kako se pre pet godina pojavila na muzičkom nebu, Nika Purić ne prestaje da osvaja region i srca publike, i da raste u pravu mladu "teenage zvezdu".\nVečeras je veliko finale "Pinkovih zvezdica", a mladi i talentovani pevači s nestrpljenjem jedva čekaju da stanu na scenu.\n"OVDE ŽIVE PRINCEZE" Pinkova zvezdica pokazala stan koji je kao iz BAJKE, detalji će vas RASPAMETITI (VIDEO)\nRođena je za scenu i još u najranijem detinjstvu našla je zanimaciju koja joj drži pažnju. Slatku Niku Purić smo upoznali kad je imala samo šest godina u takmičenju za “Pinkove zvezdice“, a sada joj je 10 i opet je u istom šou-programu, ali u sezoni u kojoj se bira najbolji od najboljih u emisiji “All stars Pinkove zvezdice”.\nRASPAMETILA ŽIRI Nika Purić dobila svih pet stolica, KIJA ODUŠEVLJENA: "Tvoja energija je LUDILO"\nHarizmatična Nika Purić ove noći nastupila je druga po redu i to sa pesmom "Pevaj" Ivana Gavrilovića. Ovo je treća i poslednja emisija u ovom krugu kada se takmičari predstavljaju u okviru zadatka "Vesele devedesete".\nRASPAMETILA ŽIRI Učesnica "Pinkovih zvezdica" sa SESTRAMA izašla na scenu i ostavila sve BEZ TEKSTA\nTema ovonedeljne emisije "Pinkove zvezdice - All stars" jeste mjuzikl. Publici i žiriju se predstavila i Nika Purić pesmom "Let's the Sunshine in" iz mjuzikla "Hair".\nVRAĆA SE POSLE TRI GODINE Mala Nika je spremna da ponovo očara žiri i gledaoce "Pinkovih zvezdica"\n"Pinkove zvezdice" uskoro počinju, a u jubilarnoj petoj sezoni učestvovaće i mala Nika Purić, koja se takmičila i osvojila brojne simpatije u ovom šou programu pre tri godine.


Policijski čas ovog vikenda biće produžen • Poportal\n08/04/2020 08/04/2020 Biljana Petrović0\nVlada Srbije donela je danas novu meru kako bi se suzbilo širenje koronavirusa. Policijski čas ovog vikenda biće od petka u 17 sati do ponedeljka u 5 ujutru. Penzioneri će moći u prodavnice u petak od 4 do 7.\nRekla je i da je Srbija kupila dodatnih 90.000 standardnih PCR testova za kovid 19, od kojih će 60.000 biti u Kliničkom centru Srbije, a 30.000 će biti podeljeno jugu centralne Srbije, u Nišu.\nRanije danas ministar Branislav Nedimović potpisao je s predstavnicima kineskog instituta BGI ugovor o kineskoj donaciji za izgradnju dve najmodernije laboratorije za koronavirus u Beogradu i Nišu.\nSporazum uključuje dve laboratorije sa ukupnom propusnošću od 3.000 testova dnevno, što je trostruko više od trenutnih mogućnosti testiranja u Srbiji i omogućuje prateću potrebnu opremu, testove i komplete za uzorkovanje.\nPomoć Srbiji u borbi protiv virusa uputila je i Turska. Na beogradski aerodrom „Nikola Tesla“ sleteo je avion kojim je dopremljena medicinska pomoć ove zemlje. Stigla su različita medicinska sredstva, uključujući 100.000 zaštitnih maski, 2.000 zaštitnih odela, kao i 1.500 testova za kovid 19.\nRuski vojni lekari su u Beogradu za jedan dan pregledali više od 100 pacijenata, kod kojih postoji sumnja da su zaraženi koronavirusom. Ruski timovi su, takođe, dezinfikovali VMA a u toku dana dezinfikovaće i Institut za onkologiju i radiologiju Srbije.\nPogledajte dokumentarni film o nastanku Ljubičevskih konjičkih igara\nMEĐUNARODNI „Uskršnji etno festival“ u Poljani\n18/04/2017 24/04/2017 P.Panović\nTradicija za poštovanje\n24/01/2018 27/01/2018 P.Panović\n28/10/2019 28/10/2019 P.Radovanović


Pravilnik o uslovima i načinu izuzimanja kvalifikovanih prihoda iz osnovice poreza na dobit pravnih lica – Euroračunovodstvo\nHome/Finansije/Pravilnik o uslovima i načinu izuzimanja kvalifikovanih prihoda iz osnovice poreza na dobit pravnih lica\nMinistar finansija je 9. jula 2019. godine doneo Pravilnik o uslovima i načinu izuzimanja kvalifikovanih prihoda iz osnovice poreza na dobit pravnih lica („Pravilnik“), koji stupa na snagu 20. jula 2019. godine, a primenjuje se za obračun poreza na dobit pravnih lica od 2019. godine.\nPravilnikom se uređuje primena člana 25b Zakona o porezu na dobit pravnih lica („Zakon“), koji propisuje mogućnost izuzimanja prihoda po osnovu naknade za iskorišćavanje deponovanog autorskog dela ili predmeta srodnog prava, odnosno pronalaska, iz osnovice poreza na dobit pravnih lica.\nPravilnikom se precizira način obračuna kvalifikovanog prihoda, pravo na korišćenje olakšice i dokumentacija koju bi poreski obveznik trebalo da poseduje. Pravilnikom se uvodi OKP obrazac – obrazac za obračun kvalifikovanih prihoda – koji će svaki poreski obveznik koji primenjuje ovu olakšicu biti dužan da podnese uz poreski bilans.\nEvo i najznačajnijih odredbi ovog Pravilnika.\nKo ima pravo na izuzimanje kvalifikovanog prihoda?\nSvaki poreski obveznik – nosilac prava na deponovanom autorskom delu, odnosno nosilac prava ili podnosilac prijave u vezi sa pronalaskom, koji ostvaruje prihode po osnovu naknade za iskorišćavanje deponovanog autorskog dela odnosno pronalaska, a koji najkasnije do isteka poreskog perioda u kojem prvi put primenjuje član 25b deponuje kod nadležnog organa autorsko delo, odnosno, podnese prijavu u vezi sa pronalaskom.\nPodnosilac prijave u vezi sa pronalaskom gubi pravo na izuzimanje kvalifikovanog prihoda iz poreske osnovice:\npočev od poreskog perioda u kojem mu je prijava odbijena od strane nadležnog organa.\npočev od poreskog perioda u kojem mu je prijava odbačena od strane nadležnog organa, a dužan je da u tom poreskom periodu poresku osnovicu uveća za ukupan iznos umanjenja poreske osnovice iz prethodnih poreskih perioda, po osnovu izuzimanja kvalifikovanog prihoda.\nDeponovanim autorskim delom za potrebe izuzimanja kvalifikovanog prihoda iz poreske osnovice smatraće se sve prerade izvornog deponovanog autorskog dela, koje nisu deponovane, ako obveznik do isteka roka za podnošenje poreske prijave deponuje naknadnu preradu izvorno deponovanog autorskog dela, a da, izvorno delo i sve njegove prerade, uključujući i poslednju deponovanu – sadrže karakteristične elemente izvornog deponovanog autorskog dela – što je od značaja za industrije čija autorska dela vrlo često podležu izmenama, te bi deponovanje svake prerade predstavljalo nerazuman teret za obveznika.\nObveznik kome prestane status nosioca prava u vezi sa pronalaskom, usled isteka perioda trajanja prava, gubi pravo na primenu člana 25b Zakona od perioda u kojem je takav status izgubio.\nKako se obračunava iznos kvalifikovanog prihoda koji se izuzima iz osnovice?\nKvalifikovani prihod se utvrđuje za poreski period tako što se iznos ukupnih prihoda ostvarenih po osnovu naknade za iskorišćavanje deponovanog autorskog dela u tom poreskom periodu umanjuje za iznos kvalifikovanih rashoda a zatim množi procentom kojim je izraženo učešće ukupnih kvalifikovanih rashoda u ukupnim troškovima koji su nastali u vezi sa tim autorskim delom.\nTako utvrđen kvalifikovani prihod, izuzima se iz poreske osnovice u iznosu od 80%.\nUkoliko je iznos kvalifikovanog rashoda u prvom poreskom periodu veći od iznosa ukupnih prihoda, ukupan prihod će se umanjiti do vrednosti 0, a u drugom i svakom narednom poreskom periodu će iznos kvalifikovanih rashoda umanjivati ukupni prihod (najviše do vrednosti 0), ali isključivo u preostalom iznosu koji nije umanjio ukupne prihode u prethodnim poreskim periodima.\nKvalifikovani rashodi su ukupni istorijski ili tekući poreski priznati rashodi u vezi sa aktivnostima istraživanja i razvoja koji su kao posledicu imali nastanak deponovanog autorskog dela, odnosno pronalaska. Šta se smatra troškovima u vezi sa aktivnostima istraživanja i razvoja utvrđuje se imajući u vidu odredbe Pravilnika o uslovima i načinu ostvarivanja prava na priznavanje troškova koji su neposredno povezani sa istraživanjem i razvojem u poreskom bilansu u dvostruko uvećanom iznosu, bez obzira na to da li obveznik primenjuje olakšicu iz člana 22g Zakona.\nDodatno, u slučaju da je deponovano autorsko delo stečeno statusnom promenom ili nenovčanim ulogom u kapital, obveznik uzima u obzir kvalifikovane rashode prenosioca.\nUkupni troškovi su ukupni kvalifikovani rashodi uvećani za različite izdatke (na primer, izdaci u vezi sa aktivnostima istraživanja i razvoja koji su nastali prema licu koje je nerezidentno lice, deo izdataka prema povezanim licima koji je iznad iznosa koji se smatra „van dohvata ruke“), sa napomenom da, ukoliko su takvi izdaci nastali kako u vezi sa deponovanim autorskim delom, tako i u druge svrhe obveznika, samo srazmeran deo tih izdataka se uključuje u ukupne troškove.\nPosebna pravila za obveznike koji su autorsko delo deponovali/podneli prijavu za pronalazak nakon 1. januara 2019. godine, a koji su na 31.12.2018. godine imali osnovno sredstvo/sredstvo u pripremi/nematerijalnu imovinu evidentiranu u svojim poslovnim knjigama ili su ostvarivali prihode od autorskog dela/pronalaska – uvode se normirani istorijski poresko priznati rashodi:\n60% od ukupnog prihoda u prvom poreskom periodu.\n40% od ukupnog prihoda u drugom poreskom periodu\n20% od ukupnog prihoda u trećem poreskom periodu.\nObveznik koji koristi normirane istorijske rashode, tekuće rashode evidentira i iskazuje na isti način kao i ostali obveznici koji primenjuju izuzimanje. Bitno je istaći da u obračun srazmere kvalifikovanih rashoda i ukupnih troškova ulaze isključivo rashodi i izdaci nastali nakon 1. januara 2019. godine.\nKoju je dokumentaciju potrebno da poseduje poreski obveznik koji primenjuje pravo na izuzimanje?\nPravilnik propisuje obaveznu dokumentaciju koju obveznik mora da poseduje ukoliko koristi pravo na izuzimanje kvalifikovanog prihoda, a takva dokumentacija se priprema zasebno za svako autorsko delo/pronalazak za koji obveznik primenjuje izuzimanje iz člana 25b Zakona, u svakom poreskom periodu u kojem se koristi pravo na izuzimanje.\nDokumentacija obuhvata niz dokumenata – potvrdu od nadležnog organa za zaštitu i registraciju autorskih dela/pronalazaka, ugovore i račune u vezi sa davanjem autorskog dela na korišćenje, ugovore i drugu dokumentaciju u vezi sa kvalifikovanim rashodima i ukupnim troškovima, itd.\nObveznik je takođe dužan da poseduje:\nEvidenciju prihoda ostvarenih po osnovu naknade za iskorišćavanje deponovanog autorskog dela odnosno po osnovu ustupanja prava u vezi sa pronalaskom\nEvidenciju ukupnih troškova u vezi sa aktivnostima istraživanja i razvoja koji su rezultirale nastankom deponovanog autorskog dela, odnosno pronalaska, u kojoj je potrebno naznačiti koji se deo troškova smatra kvalifikovanim rashodom.\nObe evidencije prihoda je potrebno mapirati prema poslovnim knjigama, odnosno, naznačiti na kojima računima su dati prihodi evidentirani.\nObveznik koji koristi normirane iznose kvalifikovanih rashoda nije dužan da poseduje dokumentaciju za iznos normiranih kvalifikovanih rashoda.\nObveznik je dužan da dokumentaciju pripremi i poseduje u momentu podnošenja poreske prijave, a dostavlja je nadležnom organu po zahtevu.\nCelokupan Pravilnik se može pogledati ovde.


Na vidiku završetak gasovoda „Severni tok 2“ - Sputnjik Srbija\n21:00 29.05.2020 Preuzmite kraći link\nOn je za agenciju „En-Es-En“ izjavio da smatra da brod može da izgradi dva kilometra gasovoda dnevno.\n„Ako ('Akademik Čerski') ipak bude radio sam, onda će biti potrebno da u tom slučaju položi oko 110-120 kilometara cevi. Jasno je da će taj posao trajati najmanje dva meseca“, rekao je Juškov.\nAnalitičar je pojasnio da brod verovatno neće stalno raditi punim kapacitetom. Prema njegovom mišljenju, „Gasprom“ namerava da, ukoliko bude moguće, iskoristi nekoliko brodova ili barži za polaganje cevi. Podsetio je da je Rusija već koristila baržu „Fortuna“ za polaganje cevi gasovoda.\n„Ali Danci su propisali uslove da mogu da se koriste samo brodovi sa sistemom dinamičkog pozicioniranja. To znači da brod može da se održi na jednom mestu bez sidra. 'Fortuna' nema takav sistem, ali je operator 'Severnog toka 2' predložio Dancima da ga ojačaju i zadržavaju remorkerima. Do sada nije primljen nikakav odgovor od danskog regulatora“, rekao je ruski ekspert.\nSredinom meseca je saopšteno da je „Akademik Čerski“ uplovio u luku „Mukran“, gde se nalazi logistički terminal projekta „Severni tok 2“.\nbrod, gasovod, Severni tok 2


Palestinska uprava sravnjena sa zemljom\nHEBRON (Tanjug) - Izraelska vojska digla je u vazduh štab Palestinske uprave nalik tvrđavi pošto ga je i drugi put rano juče ujutro granatirala, tražeći ekstremne Palestince za koje veruje da se unutra skrivaju, javlja AP prenoseći izjave očevidaca iz Hebrona da "nema više ničega što bi se moglo nazvati štabom" i da su vidljive samo ruševine.\nNeposredno posle prve eksplozije od koje se zaiskrilo celo nebo nad zgradom, izraelska vojska potvrdila je da su njeni pripadnici ušli u štab želeći da pronađu 15 ekstremista koji pozive na predaju ignorišu već četiri dana, od kada traje opsada. Buldožeri su prekjuče napravili veliku rupu u zidu zgrade, a vojska je dozvolila bivšem palestinskom ministru Talalu Sideru da uđe i pregovara sa zabarikadiranim ekstremistima o njihovoj predaji.\nSider je po izlasku iz zgrade rekao da nije uspeo da pronađe nikoga sa kim bi pregovarao i da je moguće da se ekstremisti nalaze u delovima zgrade do kojih nije uspeo da dođe usled velikih razaranja. Izraelski vojni portparol odbio je da kaže da li je u pogođenoj zgradi bilo žrtava i da li je uopšte u štabu bilo nekoga.\nAP ističe da je zbog guste magle koja se podigla pre druge eksplozije i nestanka struje u toj oblasti teško proceniti štetu. Stanovnik te oblasti, čija je kuća udaljena samo 150 metara od zgrade, uporedio je drugu eksploziju sa zemljotresom.


Obrazovani od strane druge države - Radio Goraždevac\nObrazovani od strane druge države\nZa ugrožene romske porodice na Kosovu teško je izbeći velikodušne šeme socijalne pomoći koje pruža srpska vlada. Međutim, naprotiv, često njihova deca koja pohađaju škole na srpskom jeziku ostaju nespremna za budući život i karijeru na Kosovu.\nTrenutno na celom Kosovu postoje 102 škole koje finansira država Srbija koje obrazuju decu na srpskom jeziku. Ove paralelne obrazovne strukture prisutne su u zemlji od kraja rata na Kosovu, delujući odvojeno od škola koje nastavu održavaju prema državnom kurikulumu Kosova.\nAli, ne pohađaju samo kosovski Srbi ove škole.\nG.S. je odrastao u opštini Gračanici, blizu Prištine. Rastao je među govornicima na srpskom jeziku u gradu sa srpskom većinom, pohađao je školu u opštini kojom se rukovodi na srpskom jeziku, u kojoj je korišćen srpski nastavni kurikulum i koju je finansirala srpska vlada.\nOtkako je diplomirao, G.S. tvrdi da je imao poteškoće u pronalaženju posla na Kosovu jer nikada nije naučio albanski jezik.\n„Pohađao sam školu na srpskom jeziku jer sam živeo u Gračanici, a društveno okruženje je govorilo da je to normalno“, objašnjava G.S. „Završio sam osnovno i srednje obrazovanje [na srpskom], a zatim sam nastavio školovanje na srpskom jeziku u Srbiji. Kada sam se vratio, čak i sa diplomom, nisam mogao da nađem posao. Sprečava nas da se integrišemo u sistem“.\nG.S. je među stotinama pripadnika romske zajednice na Kosovu čije porodice imaju srpske identifikacione dokumente i koji su ostali bez osnovnog poznavanja albanskog jezika nakon pohađanja nastave u paralelnim obrazovnim ustanovama na Kosovu, koje ne uključuju albanski jezik u svojim planovima i programima.\nPodaci Kosovske agencije za statistiku pokazuju da oko 1.500 romske dece trenutno pohađa nastavu u kosovskim državnim školama, ali je teže utvrditi tačne cifre u pogledu tačnog broja romskih učenika među više od 17.000 dece koja pohađaju nastavu u paralelnim srpskim ustanovama na Kosovu.\nPrema NVO-u za razvoj obrazovanja, Ballkan Sunflowers, najmanje 385 romske dece trenutno pohađa nastavu na srpskom jeziku u paralelnim obrazovnim ustanovama u centralnim kosovskim opštinama, kao što su opštine Gračanica, Kosovo Polje i Obilić, koje čine oko 10% srpskih paralelnih obrazovnih ustanova koje funkcionišu na Kosovu.\nSamir Shahini, koordinator programa u Ballkan Sunflowers, kaže da zvaničnici iz srpskih škola pokazuju nedostatak spremnosti za saradnju sa kosovskim institucijama.\n„Komunikacija sa zvaničnicima ovih srpskih škola je gotovo nemoguća. 12 godina sarađujemo sa decom iz sela Plemetin, uspeli smo da dogovorimo samo tri ili četiri sastanka sa direktorom škole“, objašnjava Shahini, dodajući da su školski zvaničnici izrazili nepoverenje kada su Ballkan Sunflowers pokušali da sarađuju, a na organizaciju se je gledalo kao na alat kosovske vlade da interveniše u školskim poslovima.\nAlbert Kinolli, poslanik Skupštine Kosova iz redova Ujedinjene romske stranke, veruje da srpska vlada pokušava da podstakne romsku zajednicu da pohađa nastavu u paralelnim institucijama kroz finansijske podsticaje.\n„Srpske institucije i srpski obrazovni sistem su izazvali podele među samom romskom zajednicom. S obzirom na izuzetno teško socijalno-ekonomsko stanje pripadnika romske zajednice, oni koriste ovo stanje kako bi privukli decu i njihove porodice koje žive u izuzetno teškim uslovima, nudeći im socijalnu pomoć, naizgled simbolične stipendije za njihovo obrazovanje“.\nEvropski centar za pitanja manjina, ECMI, u svom izveštaju za 2018, konstatovao je, ocenjujući da u obrazovanju na srpskom jeziku na Kosovu postoje mnogobrojni razlozi da nesrpske manjinske zajednice pohađaju nastavu u školama na sprskom jeziku. Dok većina učenika pohađa nastavu u školama na srpskom jeziku iz kulturnih i geografskih razloga, neki učenici su izabrali da pohađaju škole na albanskom jeziku zbog „skepticizma u vezi njihove profesionalne budućnosti na Kosovu“, birajući obrazovanje koje bi im omogućilo život u Srbiji.\nOrganizacije na Kosovu izrazile su zabrinutost zbog činjenice da kosovske institucije zvanično ne priznaju diplome stečene nakon diplomiranja na ovim školama. Izveštaj ECMI pokazuje da od 1999. diplomci svih nivoa obrazovnih ustanova na srpskom jeziku na Kosovu, od početka do visokog obrazovanja, nisu bili u mogućnosti da koriste svoje diplome za pronalaženje posla u kosovskom javnom sektoru. Ovo je uprkos sporazumu između Srbije i Kosova u okviru Briselskog dijaloga koji je moderirala EU o uzajamnom priznavanju diploma visokog obrazovanja, postignutom u septembru 2015.\nSocijalna dobrobit u zamenu za obrazovanje na srpskom jeziku\nPrema stanovnicima Gračanice i Plemetina, glavni razlog zbog kojeg se romske porodice ohrabruju da šalju svoju decu da pohađaju paralelne škole su finansijski podsticaji koje im pruža srpski sistem socijalne zaštite.\nPošto Srbija i dalje smatra Kosovo delom svoje teritorije, srpski zakoni o socijalnoj zaštiti, poput srpskog Zakona o socijalnoj zaštiti i Zakona o finansijskoj pomoći porodicama sa decom, primenjuju se na one koji poseduju srpske lične isprave i žive na Kosovu, uključujući ovde i veliki deo romskog stanovništva na Kosovu.\nPrema srpskom Ministarstvu za rad, zapošljavanje i socijalna pitanja u 2018. godini na Kosovu je postojalo osam srpskih centara za socijalni rad koji su radili po srpskim zakonima. Oni su u opštinama Gračanica, Severna Mitrovica, Zvečan, Leposavić, Zubin Potok, Ranilug, Štrpce i Vučitrn.\nU 2018. je bilo 4.333 korisnika različitih šema socijalne pomoći koje ovi centri pružaju. U izveštaju Ministarstva se navodi da socijalna pomoć pružena ovim porodicama ima za cilj da garantuje minimalan prihod kako bi se osigurala ekonomska sigurnost porodica sa decom.\nOd aprila 2019. porodice mogu da podnesu zahtev za socijalnu finansijsku pomoć i mogu da prime minimalni iznos od 72 evra mesečno, uz dodatnih 50 odsto ovog osnovnog iznosa (oko 36 evra) koji se dodaje za svaku dodatnu odraslu osobu u porodici. Sve porodice čiji su mesečni prihodi manji nego što bi primali od Ministarstva za socijalnu pomoć, imaju pravo na ovu šemu.\nZa svako dete porodica ima pravo da dobije dodatnih 30 procenata osnovnog iznosa, do oko 22 evra. Prema šemi, na primer, pomoć porodicama sa dva roditelja i dvoje dece iznosi 152 evra mesečno, a porodica sa četvoro dece može imati pravo na do 195 evra. Da bi imali pravo na ovakve beneficije, podnosioci zahteva moraju imati dokumentaciju koja dokazuje da su srpski državljani, uključujući potvrdu o redovnom školovanju dece.\nNa raspolaganju je i dečiji dodatak, koji u proseku iznosi oko 25 evra mesečno, sve dok se dostavi potvrda o redovnom školovanju. Od porodica se takođe zahteva da podnesu dokaze o mesečnim prihodima i njihovoj adresi, kao i da podnose zahtev svake godine.\nZa članove romske zajednice koji pokušavaju da sastave kraj sa krajem, ove šeme finansijske pomoći omogućavaju porodicama da zarade dovoljno novca da žive stabilno i izdržavaju se.\nO.G. je otac petoro dece u selu Plemetin u opštini Obilić, koji koristi ovu šemu. Dvoje njegove dece pohađa nastavu u školama na srpskom jeziku, oni trenutno pohađaju nastavu u školi „Sveti Sava“ u ovom selu, koja broji oko 130 romskih učenika.\nO.G. je svestan da kosovske institucije ne priznaju diplome koje njegova deca dobijaju nakon pohađanja nastave u tim školama. Međutim, on ima druge razloge osim finansijske sigurnosti porodice da svoju decu ne šalje u školu u kojoj se nastava odvija na albanskom jeziku.\n„Ja se ne prijavljujem za posao na Kosovu, jer pripadam romskoj zajednici i oni me ne zapošljavaju iz tog razloga. Želeo bih da šaljem moju decu u albansku školu, ali ne prihvatam da to uradim zbog diskriminacije sa kojom se mogu suočiti“, objašnjava on. „Ima i drugih roditelja u zajednici koji žele da svoju decu prebace iz srpskih u albanske škole, ali i oni su odlučili da to ne urade.“\nU nedostatku odgovarajućeg pristupa obrazovanju, visoka stopa siromaštva i loše stanovanje su najčešće citirane prepreke za socijalnu i ekonomsku integraciju pripadnika manjinskih zajednica na Kosovu, prema Međunarodnoj organizaciji rada (ILO).\nU Izveštaju organizacije za promociju mogućnosti za mlade iz manjinskih zajednica, za 2017, stoji da: „Kada se „stakleni plafon“ često koristi za opisivanje prepreka za stare poslove za žene, za Rome „staklena kutija“ blokira mogućnost pristupa svim aspektima zaposlenja. Uprkos povećanju nivoa obrazovanja, romski diplomci često pronalaze zaposlenje samo u zonama povezanim s Romima, poput pružanja usluga drugim Romima ili zapošljavanja u vezi sa romskom politikom. Postoje dokazi o diskriminaciji u svim aspektima zapošljavanja“.\nRomske porodice u opštinama poput Kosova Polja i Obilića, gde žive O.G. i njegova porodica, su takođe nesrazmerno pogođene ekstremnim siromaštvom. Studija UNDP iz 2013. otkrila je da se više od dve trećine romske zajednice u ovim opštinama „suočava sa poteškoćama u obezbeđivanju hrane i drugih osnovnih potrepština“, pri čemu je 74 odsto anketiranih iz romske zajednice reklo da im je vrlo teško da pokriju troškove vezane sa obrazovanjem svoje dece.\nSpajanje paralelnih obrazovnih sistema nije prioritet\nPodeljeni obrazovni sistem Kosova je čak podelio i školske zgrade na pola u određenim slučajevima: u osnovnoj školi „Shtjefën Gjeçovi“ u Janjevu postoje dva odvojena obrazovna sistema u okviru iste škole; jedan na albanskom i jedan na srpskom. Školu pohađa 291 albanskih učenika, koji uče iz državnog kurikuluma Kosova, dok 41 romskih i 18 hrvatskih učenika pohađa srpsku stranu škole.\nGafurr Bytyqi, direktor škole u Janjevu, veruje da nije moguće spojiti dva odvojena kurikuluma.\n„U okviru nastavnog procesa u našoj školi podrazumeva se da naši nastavnici trebaju da predaju u skladu sa nastavnim planom i programima Republike Kosovo, ali u hrvatskim razredima, kako ih mi nazivamo, oni uče koristeći srpski nastavni plan i program. Svesni smo da se to događa, ali mi nemamo moć da to zaustavimo i nemamo razloga da intervenišemo“, rekao je Bytyqi. „Bez obzira na ovo što sam rekao, mi ipak imamo dobre odnose sa hrvatskim nastavnicima, učenicima i Srbima koji su uključeni u nastavni proces. Iako nemamo loše odnose, takođe nemamo nikakvu vrstu saradnje“.\nDukagjin Pupovci, direktor nevladine organizacije Kosovski obrazovni centar, kaže da je odgovor da sve dok srpska vlada nastavlja da podržava navedene ustanove ovo predstavlja više političko nego obrazovno pitanje.\n„U oblasti obrazovanja, paralelni srpski sistem na teritoriji Kosova je i dalje prisutan. U stvari, ovo je političko pitanje kojim se naše vlade nikada nisu pozabavile, dajući prednost integraciji srpskih struktura u područjima koja su najosetljivija po bezbednost Kosova, kao što su policija i pravosuđe“, kaže Pupovci.\nAhtisarijev plan, predlog koji je sačinio UN, objavljen 2008, i koji je postavio temelje za nezavisnost Kosova, uspostavio je okvir za prava nealbanskih zajednica na Kosovu.\nPlan jasno predviđa da manjinske zajednice trebaju da budu u stanju da štite i promovišu svoj jezik i njihovo pravo na obrazovanje. Dok je izrada okvira kojim bi se ovo omogućilo bila predviđena planom, poseban kurikulum za škole na srpskom jeziku još nije izrađen. U nedostatku ovih odredbi, škole na srpskom jeziku u poslednjoj deceniji stekle su određenu vrstu autonomije.\nPrema Pupovciju, kosovski zakon omogućava školama na srpskom jeziku da podnesu formalne zahteve za dozvolu za upotrebu srpskog kurikuluma i udžbenika koje koriste škole u Srbiji. „Ali da bi to učinili, oni moraju da obaveste [kosovsko Ministarstvo obrazovanja, nauke i tehnologije], koje – kao što se očekuje – odbija da izda takve dozvole“, kaže Pupovci.\nDenis Galushi, novinar radio Kosova na programu na romskom jeziku, veruje da je izbor mnogih romskih porodica za pohađanje škola na srpskom jeziku kao posledica potrebe za finansijskom stabilnošću, uz paralelni sistem koji radi u korist porodica koje traže socijalnu zaštitu od Srbije i Kosova. Međutim, naglašava da to može doći uz određenu cenu.\n„Većina njih prima socijalnu pomoć iz Republike Srbije, ali ne i iz Republike Kosovo. Iz političkih razloga, obe zemlje ne snose odgovornost jedna prema drugoj, zbog toga građani mogu da koriste državnu pomoć obe zemlje “, objašnjava Galushi.\n„Međutim građani postaju žrtve političkog sistema koji im omogućava da koriste ove beneficije: od odgovarajućeg obrazovanja do prihvatljivosti za zapošljavanje, romska zajednica je sada više integrisana u sistemu Srbije nego Kosova“, kaže Galushi .\n“Ova publikacija je izrađena uz pomoć Evropske unije. Sadržaj ove publikacije je isključiva odgovornost Donika Gashi i ni na koji način se ne može smatrati kao stav Evropske unije ili BIRN-a I UNK-a”


Novosađanka najbolja stonoteniserka sa invaliditetom na svetu - Fondacija 021 | neprofitna organizacija\nPočetna » Vesti » Novosađanka najbolja stonoteniserka sa invaliditetom na svetu\nNovosađanka najbolja stonoteniserka sa invaliditetom na svetu\nPost published:10. decembra 2015.\nReprezentativka Srbije Borislava Perić-Ranković izabrana je za najbolju stonoteniserku sveta za 2015. godinu u kategoriji sportista sa invaliditetom. Na ceremoniji Svetske stonoteniske federacije u Lisabonu, naša Borislava je prvi put u istoriji srpskih paraolimpijaca i stonotenisera svečano proglašena za najuspešniju na planeti.\nU konkurenciji su bile i stonoteniserka iz Brazila, ujedno u šampionka Latinske Amerike, Alesandra Bruna Kosta, kao i prvakinja Azije Jang Kijan, koja nastupa pod zastavom Kine. Bord stručnjaka odlučio da je Borislava ipak bez premca na planeti.\nSvetska i evropska prvakinja, vicešampionka paraolimpijskih igara, vlasnica pregršt odličja, pehara, nagrada i priznanja, koja je već godinama u vrhu svetske rang liste, zaslužila je priznanje za anale. Nju su preporučili sjajni rezultati u godini na izmaku u kojoj je osvojila evropsko zlato u pojedinačnoj, srebro u ekipnoj konkurenciji i trijumfovala na čak tri Svetska kupa.\n– Priželjkivala sam, nisam se previše nadala, ali su me ostavili bez teksta i zaista sam srećna što su prepoznali moje rezultate i uspehe u poslednjih nekoliko godina- rekla je Borislava u telefonskom razgovoru.\nUz Borislavu, članicu novosadskog kluba Spin, u Portugaliji su na svečanosti svetskih stonotenisera prisustvovali selektor reprezentacije Srbije Zlatko Kesler i njen trener u poslednjih pet godina Lazar Kurteš.


NovaEnergija.net » muzejska izlozba muzejska izlozba – NovaEnergija.net\nHome Tags Posts tagged with "muzejska izlozba"\nDoživi Teslu: Otvara se prva VR muzejska izložba u Beogradu (FOTO)\nNa 160-tu godišnjicu od rođenja Nikole Tesle, u Beogradu će biti otvorena prva muzejska izložba u okruženju virtuelne realnosti, pod nazivom “Doživi Teslu“. U susret Teslinom jubileju, a u sklopu obeležavanja 15-te godišnjice od osnivanja, Dajrekt Medija je Muzeju Nikole Tesle donirala jedinstvenu izložbenu postavku koja će ostati deo virtuelne baštine muzeja.\n“Jedan od ciljeva Muzeja Nikole Tesle jeste učiniti Teslinu ostavštinu pristupačnijom i razumljivijom zainteresovanim posetiocima širom sveta i tehnologija virtuelne realnosti pruža neverovatne mogućnosti vizuelne rekonstrukcije situacije, prostora i ideja. Zato smo sa zahvalnošću prihvatili inicijativu Dajrekt Medije i sa stručnjacima firme Didžital Majnd vredno radimo na osmišljavanju sadržaja virtuelnih scena koje će biti predstavljene publici 10. jula na dan Teslinog rodjenja kao sastavni deo nove stalne postavke izložbe Muzeja’’, izjavio je Branimir Jovanović, direktor Muzeja Nikole Tesle.\nDirektor Dajkret Medije Jovan Stojanović istakao je da je obaveza uspešnih kompanija da pokreću razvoj celog društva i da Dajrekt Medija sa velikim zadovoljstvom u godini jubileja može da podeli deo svog uspeha sa zajednicom.\n„Posle najvećih svetskih muzeja koji su relativno skoro uvrstili virtuelnu realnost u svoje postavke, ponosni smo što ovaj globalni trend u godini velikog Teslinog jubileja i naše kompanije donosimo Muzeju Nikole Tesle. Time će naš muzej postati prva institucija na svetu koja je tehnologijom virtuelne realnosti oživela lik i dostignuća velikog naučnika“, izjavio je Stojanović.\nZa potrebe kreiranje virtuelnog Nikole Tesle, Dajrekt Medija je ostvarila saradnju sa svojim dosadašnjim partnerima, timom kompanije Digital Mind koji uz stručnu podršku Muzeja Nikole Tesle oživljava Teslin lik i lokacije u kojima će on virtuelno boraviti i razgovarati sa posetiocima izložbe.\n„Muzeji virtuelne realnosti su izvesna budućnost muzelogije gde posetilac nije više pasivni učesnik izložbe, već postaje aktivni deo priče koja se sada dešava svuda oko njega onog sekunda kada zakorači u virtuelni svet. Teslin život i njegova dostignuća posetiocu u virtuelnoj realnost prikazaće sam Tesla kroz nezaboravno iskustvo koje inspiriše, provocira maštu i budi želju za saznanjem”, izjavio je Vitomir Jevremović, autor izložbene postavke i direktor Digital Mind-a.\nSa otvaranjem postavke u Muzeju biće lanisrana i aplikacija za mobilne telefone, kao i website sa 3D prikazom, kako bi svi oni koji nisu u prilici da posete Muzej uključujući posetioce iz celog sveta mogli da ostvare interakciju sa najvećim svetskim pronalazačem i upoznaju se sa njegovim dostignućima.\nDoživi Teslu: Otvara se prva VR muzejska izložba u Beogradu (FOTO) was last modified: May 20th, 2016 by Jelena Jovičić


Diplomata objasnio: Šta može da dovede do kraja švedske nacije - 18.01.2018, Sputnik Srbija\nDiplomata objasnio: Šta može da dovede do kraja švedske nacije\nBivši ambasador Švedske u Rusiji Sven Hirdman u svom članku za list „Vestmanlands lens tidning“ pozvao je na povećanje nivoa poverenja između ruskog i švedskog... 18.01.2018, Sputnik Srbija\n© Flickr / Roman HoblerŠvedske zastave iznad Grand hotela u Stokholmu, Švedska\nBivši ambasador Švedske u Rusiji Sven Hirdman u svom članku za list „Vestmanlands lens tidning“ pozvao je na povećanje nivoa poverenja između ruskog i švedskog društva.\n15 Januar 2018, 21:43\nŠvedski diplomata navodi da je u Švedskoj rašireno mišljenje da je Rusija agresivna država koja predstavlja pretnju susednim državama. Hirdman je nazvao ovu tačku gledišta pogrešnom. On ukazuje na to da su izjave o „ruskoj pretnji“ prilično opasne, jer smetaju prijateljskim odnosima Rusije i Švedske.\nBivši ambasador je izrazio mišljenje i da bi oružani sukob uz učešće Rusije imao katastrofalne posledice po sve strane. Između ostalog, Hirdman je naglasio da bi rat sa Rusijom doveo do gašenja švedske nacije.\nU vezi sa tim, diplomata je pozvao da se poveća stepen poverenja između Moskve i Stokholma. On je upozorio švedske vlasti na bojkot Rusije zbog navodnog kršenja međunarodnog prava kada su u pitanju Krim i Ukrajina.\n„Mi (Švedska) treba da preduzmemo sve moguće mere kako bi došlo do smanjenja nivoa napetosti između velikih sila, a ne da pomažemo njegovo jačanje, prateći spoljnu politiku SAD“, zaključio je diplomata.\nSven Hirdman se nalazio na čelu švedske diplomatske misije u Rusiji u periodu od 1994. do 2004. godine.


Protest studenata u Beogradu /video/ - Sputnjik Srbija\n06:54 14 April 2021\n18:13 24.09.2020 (osveženo 18:16 24.09.2020) Preuzmite kraći link\nStudenti su se okupili na platou kod Filozofskog fakulteta, nakon čega su izašli na Vasinu ulicu, gde su blokirali saobraćaj i odatle će krenuti u protestnu šetnju do Vlade Srbije.\nNa čelu kolone studenti nose transparent na kome piše „Vlada (nje) - nedovoljan jedan“, „Nećemo preko“, „Obrazovanje ludom radovanje“, „Zašto nas terate da budemo naučnici drugih država“, „Koliko nas još mora da ode da bi se nešto promenilo“, „Obrazovanje vredi država štedi“.\nStudent Pravnog fakulteta Nikola Arsić rekao je novinarima da do vlade Srbije idu kako bi pokazali premijerki Ani Brnabić „da studenti postoje i da neće dozvoliti da ih oteraju iz zemlje“.\nMinistar prosvete Mladen Šarčević kazao je ranije da neki fakulteti su u mogućnosti da smanje školarine dok drugi to nisu i ostavio svakom fakultetu pojedinačno mogućnost da donese odluku o tome, a Arsić kaže da je ministar prvo negirao da postoji problem, a da je sada prešao u fazu kada ne prihvata odgovornost i prebacio je na druge.\nArsić je kazao i da ukoliko ne budu uspeli da zakažu sastanak sa ministrom Šarčevićem do utorka nastaviće sa pritiscima da bi njihov zahtev bio ispunjen, a ne isključuje radikalizaciju koja podrazumeva podnošenje tužbi protiv fakulteta zbog kršenja ugovora o visokom obrazovanju.


Astrid Karolina Erera,prvi put mama u 51-oj godini\nVenecuelanska glumica Astrid Karolina Erera (23. juna proslaviće 51. rođendan), zvezda krimi-telenovele "Judina žena", postala je pre dve nedelje prvi put majka. Bivša mis univerzuma (još iz 1984) donela je na svet devojčicu tešku tri kilograma i 700 grama i dugačku 52 centimetra. Budući da je porođaj protekao u najboljem redu, novopečena mama i beba otpuštene su posle nekoliko dana iz porodilišta.\nČim je saznala da će joj se konačno ostvariti želja da postane majka, glumica je otkrila da je tek iz petog pokušaja uspela da zatrudni putem vantelesne oplodnje. Otac deteta je jedan od njenih bivših partnera, koji je pristao da joj da "seme".\n- Drago mi je što će moja kći imati mogućnost da upozna oca. On nije dužan da je izdržava, ali ukoliko bude poželeo da bude deo njenog života - naša vrata će mu uvek biti otvorena - rekla je pred porođaj Astrid, koja ne odbacuje mogućnost da ćerki podari brata ili sestru.\nAstrid Karolina Erera,prvi put mama u 51-oj godini :: Comments


f Prezentacija Amsterdamske deklaraciije – THE PEP - Arhus Centar Subotica\nPrezentacija Amsterdamske deklaraciije – THE PEP\nU skladu sa svojim strateškim opredeljenjima vrednostima EU, Ministarstvo prirodnih resursa, rudarstva i prostornog planiranja, u ponedeljak, 8. aprila 2013. godine, sa početkom u 12 časova, u prostorijama Regionalnog Arhus centra Subotica (Trg cara Jovana Nenada 15) prezentuje Amsterdamsku deklaraciiju – THE PEP (the Transport, Health and Environment Pan Europian Programme), na osnovu UNECE deklaracije o transportu i životnoj sredini i WHO Povelje o transportu, životnoj sredini i zdravlju.\nS tim u vezi je nedavno započeta realizacija TRANSDANUBE projekta, koji će se u našoj zemlji realizovati u delu Dunava od Novog Sada do Kladova. Završna konferencija će se održati u Beogradu, septembra 2014. godine.\nCilj partnerskog procesa, u kome pored Ministarstva prirodnih resursa, rudarstva i prostornog planiranja, učestvuju i ministarstva: saobraćaja, zdravlja, zatim energetike, razvoja i zaštite životne sredine, te NVO sektora, jeste obezbeđivanje partnerske, sinergetske komunkacije i definisanje prioriteta na lokalnom nivou.\nPoštujući principe Arhuske konvencije, značaj pravovremenog informisanja javnosti u procesu donošenja odluka koje se tiču politike ljudskih prava, zaštite životne sredine, zdravlja i održivog transporta, na prezentaciji očekujemo prirsustvo predstavnika lokalnih samouprava, obrazovnih insitucija, nadležnih inspekcijskih službi, NVO sektora, predstavnike privrede i zainteresovane javnosti.\nNakon prezentacija predstavnika Ministarstva prirodnih resursa, rudarstva i prostornog planiranja, Ministarstva saobraćaja i Ministarstva zdravlja, očekuje se proaktivna diskusija svih učesnika, jer na taj način doprinosimo adekvatnom prihvatanju Amsterdamske deklaracije, kao jedne od bitnih komponenti opredeljenog puta Republike Srbije ka EU.


Vučić sa Mekejnom | Serb.rs\nSerb.rs > AKTUELNO > Vučić sa Mekejnom\nVučić sa Mekejnom\n12. februara 2016. / Komentari su isključeni na Vučić sa Mekejnom\nPremijer Aleksandar Vučić sa američkim senatorom Džonom Mekejnom (foto:www.telegraf.rs)\nPremijer Aleksandar Vučić priredio je svečani doček i sastao se sa američkim senatorom Džonom Mekejnom koji predvodi delegaciju američkog Kongresa.\nVučić je posle razgovora sa američkim senatorom Džonom Mekejnom rekao da je sa senatorima razgovarao i o globalnim problemima, među kojima je i migrantska kriza i da im je kazao da Srbija ni u budućnosti neće podizati zidove jer to nije evropsko, niti civilizovano rešenje.\nVučić je rekao i da ga je susret sa američkim senatorima uverio da je veoma malo prepreka, ili da ih gotovo uopšte nema, kada je reč o stvaranju boljeg ambijenta i još boljih odnosa između Srbije i Sjedinjenih Američkih Država.\n„Mogao bih da pokazujem mišiće i izgovorim ružnu reč zbog 1999. godine, ali se pitam šta bi bio rezultat, da li će da dođe vise investitora, da se zaposli više ljudi…“, rekao je Vučić, odgovarajući na pitanja novinara posle razgovora sa delegacijom američkog Kongresa.\nSjedinjene Države, istakao je, pomažu Srbiji na evropskom putu, što je strateški cilj zemlje:\n„Siguran sam da ljudi koji žele dobro zemlji to i razumeju“, rekao je premijer.\nOn je istakao da Srbija želi dobre odnose sa SAD i da se takve odgovorne politike ne stidi, već ponosi zbog nje.\nOn je dodao da se onaj ko misli da Srbija bez podrške SAD može da ostane na evropskom putu i da ekonomski napreduje ponaša neozbiljno i neodgovorno.\nVučić je rekao i da je cilj da Srbija ima dobre odnose sa svim velesilama, i dodao da će pri tom uvek štiti interese naše zemlje.\nNavodeći da Srbija mora da se ponaša ozbiljno i odgovorno i da uloži više energije u dobre odnose sa drugim državama, Vučić je dodao i da će, „kad god bude imao vremena“, putovati ne samo u Vašington, već i u Berlin i u druge gradove kako bi vraćao stara i donosio nova prijateljstva.\nMekejn je rekao da SAD itekako prepoznaju napore Srbije u normalizaciji odnosa sa Prištinom, napretku u odnosima sa Bosnom i Hercegovinom, ekonomskom napretku, kao i posvećenosti Srbije u pridruživanju EU.\n„Živimo u opasnom svetu, broj izbeglica nikad nije bio veći od Drugog svetskog rata i to stavlja veći akcenat na odnose između naših zemalja, posebno zemalja koje su demokratski uređene a Srbija to jeste i to je postigla svojim napornim radom“, rekao je Mejekn.\nPremijer Vučić se prethodno u Vladi Srbije sastao sa senatorom Bobom Korkerom, predsedavajućim Spoljnopolitičkog komiteta Senata SAD.\nSenator Mekejn je sa delegacijom američkog Kongresa ranije danas posetio privremeni prihvatni centar za izbeglice u Adaševcima, gde su ih ministar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Aleksandar Vulin i komesar za izbeglice Vladimir Cucić upoznali sa uslovima boravka u tom centru.\nMekejn je posetio i prihvatni centar za izbeglice u Šidu, zajedno sa Vulinom i ministrom unutrašnjih poslova Nebojšom Stefanovićem.\nMekejn: Sami odlučujete o NATO\nAmerički senator iz redova republikanaca Džon Mekejn potvrdio je da će se posle predsedničkih izbora u SAD, krajem ove godine, spoljna politika te zemlje promeniti. Upitan da li se to odnosi i na Srbiju i region, Mekejn je rekao samo tri puta „da“, ne ulazeći u detalje.\nGovoreći vojnoj neutralnosti Srbije i eventualnog članstva u NATO, Mekejn je rekao da je to pitanje o kojem odlučuju Srbija i srpski narod.\n„Kad je reč o članstvu u NATO, to je odluka koja je na Srbiji i na njenim građanima. Prioritet Srbije je priključenje Evropskoj uniji“, rekao je senator.\nOznake: američkog, delegacija, Džon Mekejn, kongresa, nato, poseta, sad, srbija, vesti / Objavljeno u: AKTUELNO, SRBIJA\n© 9345 Serb.rs. Sva prava zadržana.


Na sastanku održanom u Pokrajinskoj vladi ocenjeno je da AP Vojvodina i Baden-Virtemberg imaju izuzetno dobru dugogodišnju saradnju na svim poljima.\n"Današnji susret odraz je dobre institucionalne i privredne saradnje ali i prilika za unapređenje odnosa u svim oblastima od interesa za obe pokrajine, sa akcentom na ekonomska pitanja", rekao je Mirović, navodi se u saopštenju Pokrajinske vlade.\nMirović je istakao da najviše stranih direktnih investicija u našu zemlju dolazi upravo iz SR Nemačke, i da je u tim kompanijama zaposleno više od 60.000 radnika.\nPredsednik Pokirajinske vlade je dodao da je naša zemlja stabilna i spremna za nova direktna ulaganja kroz postojanje novih 11 industrijskih zona koje smo izgradili širom AP Vojvodine.\n"Pokrajina Baden-Virtemberg druga je po jačini privrede u SR Nemačkoj, i po ekonomskoj snazi jedna je od najbogatijih regiona u Evropi", kazao je Vučurović i istakao da je današnji susret bio dobra prilika da povežemo naše privrednike i razvojne agencije.\nVučurević je dodao da delegaciju čine ugledni nemački privrednici koji su ujedno i počasni konzuli velikog broja zemalja u Štutgartu.\nSastanku je prisustvovao i direktor Razvojne agencije Vojvodine Nikola Žeželj.\nFrancuski strit-art umetnik Gijom Albi Remed završio je novi mural u Novom Sadu, nakon što je njegovo delo „Jedina istina“, koje je godinama krasilo fasadu zgrade u Gimnazijskoj ulici prekrečeno bez objašnjenja i najave u martu ove godine.


Špirić razgovarao sa zvaničnicima EU-a - Klix.ba\nBrisel\tŠpirić razgovarao sa zvaničnicima EU-a\n17.9.2008. u 22:11\t0\nŠpirić razgovarao sa zvaničnicima EU-a\nPredsjedavajući Vijeća ministara BiH Nikola Špirić razgovarao je danas u Briselu odvojeno s visokim predstavnikom EU-a za zajedničku spoljnu i sigurnosnu politiku Havijerom Solanom, potpredsjednikom Evropske komsije Zakom Baroom i komesarom EU-a za proširenje Olijem Renom o evropskoj perspektivi BiH.\nŠpirić je informisao sagovornike o aktuelnoj ekonomskoj i političkoj situaciji u BiH. Naglasio je da je 2008. godina uspjeha za BiH, jer je potpisan Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju, započet dijalog o liberalizaciji viznog režima, dobijen status Intenziviranog dijaloga s NATO-om, a privode se kraju i pregovori sa Svjetskom trgovinskom organizacijom.\nŠpirić je rekao da je Vijeće ministara BiH u prethodnom periodu radio na ispunjavanju prioriteta, na kojima će se bazirati izvještaj Evropske komisije o napretku, izrazivši nadu da će izvještaj biti pozitivan. Takođe se založio za provođenje sveobuhvatnog popisa stanovništva u BiH 2011. godine, kao i za rješavanje pitanja državne imovine i Brčko Distrikta. Predsjedavajući Vijeća ministara BiH je zaključio da treba stremiti kompromisnom rješenju po svakom otvorenom pitanju. "Svaki put kada smo u BiH željeli idealno rješenje, ostajali smo bez rješenja. Znači da treba postići kompromis i doći do onih rješenja koja su u datom momentu moguća", rekao je Špirić. Solana je rekao da pomno prati dešavanja u BiH. Saglasan je sa Špirićem da je 2008. bila dobra godina za BiH, jer je potpisivanje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju označilo kvalitativnu promjenu odnosa BiH s Evropskom unijom. Dodao je da se BiH sada mora fokusirati na evropske prioritete i ne dozvoliti da joj pažnju odvuku druga pitanja. Izrazio je očekivanje da će političke rasprave u zemlji biti usredsređene na evropske integracije. Sastanku sa Solanom prisustvovao je i visoki predstavnik i specijalni predstavnik EU-a u BiH Miroslav Lajčak. Potpredsjednik Evropske komisije Žak Baro je na sastanku s predsjedavajućim Špirićem podvukao evropsku perspektivu BiH, izrazivši uvjerenje da će biti ostvareni zacrtani ciljevi. Na sastanku su razmijenjena mišljenja o toku pregovora o liberalizaciji viznog režima. Baro je izrazio zadovoljstvo načinom na koji se pregovori odvijaju. Potvrdio je da Evropska komisija razmatra Izvještaj o spremnosti, koji joj je 29. augusta dostavila Radna grupa Vijeća ministara, i istakao da se odgovor Evropske komisije očekuje do 15. novembra. Baro je naglasio da će biti snažan advokat BiH kada je riječ o liberalizaciji viznog režima, rekavši da od Vijeća ministara BiH očekuje da se fokusira na ispunjavanje uslova iz Mape puta. U tom smislu je podvukao važnost reforme pravosuđa, borbe protiv korupcije i daljih aktivnosti po pitanju uvođenja biometrijskih pasoša. Špirić ga je informisao da je Vijeće ministara BiH usvojio strategiju za reformu pravosuđa i da je u toku izrada strategije za pitanje ratnih zločina. Komesar EU-a za proširenje Oli Ren je rekao da s predsjedavajućim Špirićem dijeli istu viziju - BiH kao uspješna i stabilna država unutar EU-a. Ren je naglasio da taj cilj zahtijeva punu predanost domaćih institucija po pitanju ispunjavanja standarda EU, jer BiH sada mora demonstrirati svoje kapacitete u ispunjavanju odredbi iz Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju. Predsjedavajući Špirić je zaključio da podrška koju je dobio u Briselu za evropski put BiH, predstavlja ujedno i obavezu da se snažnije krene u ispunjavanje evropskih standarda, saopćeno je danas iz Službe za informiranje Vijeća ministara BiH.\nPrijem na brodu američke mornarice\n17.09.2008. u 22:03


Biznis GeekBiznis saveti\nFederalne rezerve su objavili da je redizajnirana novčanica od 100 dolara puštena u opticaj u utorak, 8-og oktobra 2013. godine. Novčanica sa unapređenim elementima zaštite, kao plava 3-D zaštitna traka će biti prepoznatljiva za javnost, a mnogo teža za falsifikovanje.\nDizajn novčanice od 100 dolara (redizajnirana novčanica) je predstavljena 21. aprila 2010. godine, ali je puštanje u opticaj bilo odloženo zbog greške pri štampanju.\nBoja novčanice je zelena i crna sa bledom plavom pozadinskom bojom.\nPogledajte sliku novčanice u nastavku\nKorisnici ne moraju obavezno da zamene starija izdanja novčanice za novu, jer je politika američke vlade da sve novčanice SAD ostaju zvanično sredstvo plaćanja bez obzira na godinu kada su izdate.\nSledeći tekstPoštanska štedionica preuzela klijente Privredne banke Beograd


Anja Ilić predvodi Srbiju na YOGu – Zlatibor.News\nVečeras će biti svečano otvorene Zimske olimpijske igre mladih. Srbiju će na ovom takmičenju predstavljati tri takmičara, a čast da ponese zastavu Srbije na Svečanom defileu je pripala Anji Ilić. Ova mlada i perspektivna takmičarka će nastupiti u nordijskom skijanju, dok će u alpskim disciplinama boje Srbije predstavljati Rašo Jevremović i Milica Kovačević.\nAnja Ilić je za kurir.rs izjavila da je velika čast što će nositi zastavu Srbije.\n“Mnogo je rada i truda uloženo da dođem do ovde tako da je ova prilika motiv više da napravim što bolji rezultet. Volela bih da mi se jednog dana ukaže i šansa da nosim zastavu svoje zemlje i na „velikim“ Olimpijskim igrama,“ istakla je Anja Ilić.\nSvečani program počinje u 19 časova, koji svi mogu pratiti uživo preko interneta.\nTagged Anja Ilic, lilihamer, nordijsko skijanje, olimpijski komitet, SK Zvezda, YOG 2016, zimske olimpijske igre mladih, zlatibor\nU hotelu „Braća Sekulić“ u toku je šesto izdanje karate kampa „Zlatibor“, na kojem do 28. jula boravi preko 100 karatista iz cele Srbije. Kao i do sada, organizator kampa je karate klub „King“ iz Kraljeva, u saradnji sa mnogobrojnim sponzorima. Polaznici kampa imaju priliku da treniraju po programu vrhunskih karatista pod rukovodstvom karate majstora. […]


I INZKA JE VIŠE STID DA ISTE REČENICE PONAVLJA GODINAMA: OHR ne želi da komentariše navode o rušenju VSTV-a - Vijesti\nPočetna/Vijesti/I INZKA JE VIŠE STID DA ISTE REČENICE PONAVLJA GODINAMA: OHR ne želi da komentariše navode o rušenju VSTV-a\n“Hvala vam na pitanju koje ste nam proslijedili…”\nNakon što je potpredsjednica VSTS-a Ružica Јukić izjavila kako ima saznanja o tome da će visoki predstavnik iskoristiti bonska ovlašćenja i smijeniti aktuelni saziv VSTS-a, iz OHR-a poručili su da nemaju namjeru komentarisati takve spekulacije.\nЈukić je juče kazala da “ima saznanja o tome da pojedine ambasade imaju razrađen scenario za rušenje VSTS-a”.\nKako je kazala, namjera je da visoki predstavnik međunarodne zajednice u BiH Valentin Inzko, nakon protesta i objavljivanja izvještaja specijalnog izvjestioca EU za pitanje pravosuđa Rajnhard Pribe, iskoristi bonske ovlasti i smijeni trenutni saziv VSTS-a, prenose Nezavisne novine.\nOvim povodom, portal Klix je kontaktirao kancelariju visokog predstavnika međunarodne zajednice (OHR) tražeći komentar o saznanjima koje ima Ružica Јukić.\n“Hvala vam na pitanju koje ste nam proslijedili, međutim, jedino što vam u ovom trenutku možemo reći jeste da Kancelarija visokog predstavnika ne komentariše spekulacije”, naveli su iz OHR-a.\nInače, saznanja kakva su došla do Ružice Јukić stigla su i do predsjednika VSTS-a BiH Milana Tegeltije koji je juče dodao da i on “ima saznanja o planu za rušenje VSTS-a BiH, pri tome optužujući SDA kako prijeti VSTS-u”.


Udruženje Sveti apostoli Petar i Pavle poziva na obuku za mlade lidere - Bujanovačke\nPočetna BOŠ Udruženje Sveti apostoli Petar i Pavle poziva na obuku za mlade lidere\nUdruženje Sveti apostoli Petar i Pavle poziva na obuku za mlade lidere\nBujanovačke10. okt 2021.BOŠ, DRUŠTVO, NASLOVNA0\nBujanovac, 10. oktobar 2021. (Foto ilustracija)- Udruženje “Sveti apostoli Petar i Pavle” iz Bujanovca poziva mlade na obuku razvijanja liderskih veština koja se sprovodi u okviru projekta „Jačanje omladinskog aktivizma na jugu Srbije – održiv mir kroz aktivizam mladih“.\n“Obuka će se odnositi i na razvijanje veština pisanja projekata, učestvovanja u debatama i upoznavanje sa javnim zagovaranjem mladih iz Bujanovca i Preševa.\nKrajnji cilj projekta je pokretanje i implementacija lokalnih inicijativa u lokalnim zajednicama koje će biti finansirane u okviru projekta koji Udruženje građana Sveti apostoli Petar i Pavle realizuju uz finansijsku pomoć Kabineta ministra za razvoj nedovoljno razvijenih opština”- navode iz udruženja i dodaju da će polaznici dobiti sertifikat o završenoj obuci.\nKonkurs je otvoren do 13. oktobra 2021. godine, a svi zainteresovani mogu da se prijave putem FB stranice ili e-maila:\nLink poziva sa FB stranice:\nPrevious PostBlagi porast broja pozitivnih u Bujanovcu Next PostRadikali: Arifi da objasni Božinjevčanima na šta troši njihov novac


Apsolutni šampion kvaliteta Novosadskog sajma: Sunoko dobitnik velikog zlatnog pehara za kvalitet | NS Reporter\nApsolutni šampion kvaliteta Novosadskog sajma: Sunoko dobitnik velikog zlatnog pehara za kvalitet\nDatum: мај 11, 2017\nNOVI SAD – Odlukom stručnog žirija jedne od najznačajnijih sajamskih manifestacija u oblasti agrara u ovom delu Evrope, kompaniji Sunoko dodeljen je Veliki zlatni pehar za konstantno visok kvalitet svih proizvoda. Reč je o jednoj od najznačajnihih nagrada koje se dodeljuju pred početak 84. Međunarodnog poljoprivrednog sajma u Novom Sadu, a ocenu kvaliteta daje komisija eksperata što dodatno doprinosi ugledu nagrađivanih proizvoda.\n„Kvalitet je osnovna premisa poslovanja naše kompanije. Iz godine u godinu radimo na tome da kroz dizajn i kvalitet proizvoda postavimo visoke standarde u proizvodnji šećera u Srbiji. Ova nagrada je potvrda da našu posvećenost i trud prepoznaje i šira javnost, što nam je izuzetno drago“, izjavio je generalni direktor kompanije, Ljubiša Radenković.\nSunoko je dugogodišnji lider u proizvodnji šećera u Srbiji. Brend, sa najvećim brojem nagrada za kvalitet, na godišnjem nivou proizvede oko 400.000 tona šećera, 125.000 tona repinog rezanca i 130.000 tona melase i time važi za najefikasnijeg proizvođača šećera u jugoistočnoj Evropi.


VE Košava: Snaga vetra za 45.000 domaćinstava 25 Sep 2019 - danas\nKompanija MK Fintel Vind zvanično je pustila danas u rad svoj treći, ujedno i najveći vetropark Košava u Izbištu. Ukupna instalisana snaga postrojenja je 69 megavati što znači da ovaj vetropark može da proizvodi energiju koja će zadovoljiti potrebe 45000 domaćinstava. Izvršni direktor kompanije MK Fintel Vind Ticijano Đovaneti je istakao da je ukupna investicija u vetropark Košava 118 miliona evra.\n„Naš sledeći korak je druga faza izgradnje ovog vetroparka i uz kontinuiranu podršku partnera iz vladinog i korporativnog sektora u Srbiji ostvarićemo zajednički cilj da ovu oblast bogatu snagom vetra postavimo na zelene mape sveta“, rekao je Đovaneti.\nMinistar rudarstva i energetike Srbije Aleksandar Antić naglasio je da do pre dve godine Srbija nije imala nijedan vetrogenerator, odnosno da nije proizvodila struju iz energije vetra. „U međuvremenu sa instalisanih 400 megavati snage koja se gradi iz vetroparkova, Srbija je postala lider u regionu kada je u pitanju izgradnja iz ovih obnovljivih izvora energije. Na taj način Srbija napreduje kada je reč o razvoju modernih tehnologija i obnovljivih izvora energije“, rekao je Antić.\nKompanija MK Fintel Vind je krajem 2015. godine otvorila vetropark Kula koji je ujedno bio i prvi u Srbiji ukupne instalisane snage 9,9 megavata, a manje od godinu dana kasnije otvoren je i drugi La Pikolina ukupne snage 6,6 megavata. Sa pokretanjem vetroparka Košava ukupno oko 60.000 domaćinstava je pokriveno zelenom strujom.