Sanacija mosta kod Incela | Glas Banja Luke - Nezavisni online magazin\nBANJALUKA, 23. marta – Sanacija mosta kod fabrike “Incel” na ulazu u naselje Česma je počela.\nTrenutno se radi na obnovi čelične konstrukcije mosta, koji prelazi preko rijeke Vrbanje. Osim ovoga, u sklopu redovnog održavanja mostova planirana je i sanacija oštećenja na asfaltu i pješačkoj stazi. Oštećenja su utvrđena redovnim pregledom mostova. Kako bi bilo usporeno dalje propadanje konstrukcije, zabranjen je saobraćaj preko ovog mosta za vozila čija ukupna masa prelazi pet tona.\nIz Gradske uprave podsjećaju da je izvršena i procjena stanja visećeg mosta kod fabrike “Vitaminka” u Česmi, piše Glas Srpske.\n“Mostovi se mogu koristiti u skladu sa datim ograničenjima, a prema signalizaciji postavljenoj na prilazima mostu. Kontrola poštovanja postavljene saobraćajne signalizacije od strane učesnika u saobraćaju je u nadležnosti CJB Banjaluka”, objasnili su u Odjeljenju za komunalne i stambene poslove i poslove saobraćaja.\nDodali su da je u toku procedura za dobijanje građevinske dozvole za izgradnju novog mosta na istoj lokaciji te da je za to potrebno oko dva miliona KM. Ovogodišnjim budžetom grada nisu predviđena sredstva za izgradnju mostova.\nPredsjednik Savjeta MZ Česma Miladin Maličević je podsjetio da je prije nekoliko godina, kada je uvedeno ograničenje nosivosti mosta kod “Incela”, u ovom naselju vladao potpuni saobraćajni kolaps.\n“Zabrana za teretna vozila i dalje važi, ali se ne poštuje, jer kamioni prolaze preko mosta. Veoma je oštećen”, naglasio je Maličević. Dodao je da ni most kod “Vitaminke” nije u boljem stanju, te da njegovu izgradnju koči nedostatak novca.\nZeleni most je početkom marta bio zatvoren za saobraćaj zbog oštećenja kolovozne površine.\n“Oštećenje je sanirano, s tim da će asfaltni sloj biti urađen kada to dozvole vremenski uslovi. Most je u potpunosti bezbjedan za saobraćaj. Planskom dokumentacijom je predviđena izgradnja novog mosta, ali su za realizaciju neophodna višemilionska sredstva koja nisu planirana u ovoj godini”, rekli su u Gradskoj upravi.\nPrethodni članak»Dom u lošem stanju, ali tragedije ne bi trebalo da bude«\nNaredni članakNa liniji 13 polazak i u 6.50 iz Lazareva


The Qlik Sense Tour 2016 | Adacta održala konferenciju posvećenu Qlik Sense rešenju\nThe Qlik Sense Tour 2016 | Konferencija posvećena Qlik Sense rešenju ove godine zahvaljujući Adacti održana u Beogradu\nKompanije Qlik i Adacta predstavile su poslovnoj javnosti Srbije najaktuelnija rešenja i praktična iskustva iz oblasti poslovne analitike sa internacionalne Qlik Sense turneje koja se održava u 88 gradova širom Evrope u periodu od maja do jula ove godine.\nQlik je već šestu godinu za redom među liderima u oblasti rešenja za poslovnu inteligenciju, a softversku platformu ove kuće danas koristi više od 36.000 poslovnih organizacija u više od 100 zemalja, uključujući kompanije iz Adriatic regiona (Srbija, Slovenija, Hrvatska i BiH).\nNa konferenciji „Qlik Sense 2016“ u Beogradu predočeni su načini na koji vizuelna analitika doprinosi razvoju kompanija širom sveta, uz detaljan uvid u Qlik asocijativni model stvaranja kompleksnih veza između dostupnih podataka koji omogućava kompletan uvid u sve njihove tajne.\nPšemek Zabludovski, arhitekta softverskih rešenja u kompaniji Qlik, prezentovao je mogućnosti i odlike najnovije verzije Qlik Sense alata za poslovnu analitiku, ohrabrivši prisutne da uvek mogu i treba da očekuju više – kako od podataka koje već imaju u svojim organizacijama, tako i od softverskih rešenja uz pomoć kojih se angažuju i koriste za stvaranje suštinske vrednosti u poslovanju. Kao glavne prednosti Qlik Sense alata on je istakao naprednu vizuelizaciju podataka i mogućnosti boljeg sagledavanja i izvlačenja najvažnijih informacija iz mora dostupnih podataka.\nPšemek Zabludovski, arhitekta softverskih rešenja, Qlik International\n„Na osnovu rezultata koji se jednostavno dobijaju i lako tumače, mnogo je izvesnije da ćete doneti utemeljene i kvalitetnije poslovne odluke“, naglasio je Zabludovski. Qlik Sense BI, pri tom, oslobađa veliki poslovni potencijal zato što mogu da ga koriste svi zaposleni u kompanijama, bez potrebe da „naručuju“ i čekaju tražene izveštaje i analitiku od svojih IT odeljenja.\nBrzi i merljivi efekti primene u praksi predočeni su na iskustvima Adactine implementacije Qlik rešenja u kompaniji Alca trgovina. Uvođenjem savremenog Qlik BI rešenja, ova renomirana logističko-distributerska kuća u Srbiji značajno je unapredila efikasnost i realizaciju prodaje.\n„Kompletan uvid u podatake celokupnog dnevnog poslovanja, na svim nivoima, sada imamo za manje od 2 minuta. Proces analitike koji je ranije trajao čak i duže od jednog dana sveli smo na minimum uz pomoć rešenja BI“, potvrdio je Nikola Mićić, IT menadžer Alca trgovine.\nNikola Mićić, IT menadžer, Alca Trgovina\nRešenje Qlik otvorilo je potpuno novi način za obavljanje posla u Alca trgovini, koji u potpunosti prepušta kontrolu nad podacima korisniku. Za razliku od tradicionalne poslovne analitike (BI)*, gde je samo nekolicina ljudi bila angažovana na kreiranju detaljnih uvida i analitike podataka, u Alca trgovini su prednosti napredne analitike poslovnih podataka sada omogućene svakome – dodao je Mićić ističući fleksibilnost prilagođavanja rešenja konkretnim potrebama u okviru svoje organizacije.\nAdacta je jedini Qlik partner u Adriatic regionu koji svoje poslovanje razvija u pet zemalja. Iskustvo dugo sedam godina i više od 100 uspešno završenih Qlik implementacija pomogli su u razvijanju Business Intelligence rešenja posebno prilagođenih potrebama svake kompanije.


Potpredsjednik crnogorske vlade Dritan Abazović izjavio je da će vlada danas potvrditi izbor Zorana Brđanina za direktora Uprave policije, a do odluke parlamenta na toj funkciji će biti vršilac dužnosti.\nDemokratski front, dio vladajuće koalicije, najavio je ranije da će glasati protiv svakog predlog ministra Sergeja Sekulovića za direktora Uprave policije, zahtjevajući od premijera Zdravka Krivokapića da se konkurs ponovi.\nUpitan da prokomontariše optužbe Demokratskog fronta da je imenovanje Brđanina nastavak DPS prakse, Abazović kaže da je, kako je naveo, “DF takva organizacija koja je protiv svega što nije apsolutno po njihovoj volji”.\nAbazović smatra da je Brđanin najbolje rješenje za direktora Uprave policije.\n– Sa moje strane postoji puna podrška i mislim da je to stav svih članova vlade – kazao je Abazović odgovarajući na pitanja novinara uoči početka naučne konferencije “Ekstremizam, terorizam i religija”, preneli su crnogorski mediji.\nKovačević poručio Abazoviću: Ne postoji republika BiH, niti dan BiH


NATO Centar: Sputnjik Srbija podstiče podjele na zapadnom Balkanu – Analiziraj.ba\nIzvještaj navodi da je identificirano 617 izvještaja koji promoviraju stav da je EU hegemonistički nastrojena\nNATO Centar za strateške komunikacije ocijenio je u provedenoj analizi da portal Sputnjik Srbija svojim izvještavanjem pojačava percepciju podjela između prozapadnih i proistočnih snaga u regiji zapadnog Balkana.\nAnaliza ukazuje da Sputnjik prozapadne zemlje regiona predstavlja kao „slabe i korumpirane“, a Srbiju kao „simpatizera Rusije“ i „uspješnu priču“ u regionu, navodi se u izvještaju.\n– Oni koji su bliski Zapadu (Albanija, Sjeverna Makedonija i Crna Gora) predstavljani su negativnije i često su povezivani s kriminalom i korupcijom. Predstavljani su kao da su izgubili svoj suverenitet u odnosu sa Zapadom i da im je ostavljeno tek malo autonomije da sami donose odluke. Srbija je predstavljena kao simpatizer Rusije i samim tim uspješna priča u regionu – stoji u izvještaju.\nAnaliza NATO StratCom centra, koju prenosi EU Centar za strateške komunikacije na stranici „EU protiv dezinformacija“, rađena je na osnovu objavljivanog internet sadržaja Sputnjika Srbija tokom 2018. godine.\nIstraživači kažu da su u tom periodu identificirali 617 izvještaja koji promoviraju stav da je EU hegemonistički nastrojena.\nNavodi se da je u 386 tekstova Sputnjik Srbija tvrdio da je zapadni Balkan pod uticajem EU, kao kada je bilo reći o referendumu u Sjevernoj Makedoniji.\nDa EU nije bila sposobna da izađe na kraj s migracijskom krizom navodi se u 75 izvještaja, dok je 360 tekstova, prema analizi NATO centra, Sputnjik predstavio zapadni Balkan kao „bojno polje EU“, pri čemu se Rusija pominje kao suparnik EU u 189 slučajeva.\nAnaliza NATO istraživača navodi da je Kosovo posebno predstavljano kao specifična „oblast rivalstva“ EU i Rusije, pri čemu se Rusija predstavlja kao ona koji podržava Srbe na Kosovu, a da je EU „na strani Albanaca“.\nU zaključku se navodi da se „Sputnjik Srbija predstavlja kao profesionalni medij“, pri čemu se 88 posto sadržaja odnosilo na vijesti čije su činjenice „uglavnom neutralno prenesene“.\n– To je ponekad kombinirano s pogrešnim elementima i pretjerivanjima, koji su namijenjeni oblikovanju javnog mišljenja – navodi se u analizi.\nNATO StratCom zaključuje da narativ Sputnjika Srbija, kao i u slučaju drugih međa koje sponzorira Kremlj, često dovodi do pojave straha, nelagode i nesigurnosti kod publike.


Priština zamera Euleksu zbog otvaranja slučaja Albina Kurtija\nPriština je izlepljena plakatima pokreta "Samoopredeljenje", kojim se traži pravda za dvojicu demonstranata stradalih u sukobu sa policijom UNMIK-a 2007. godine.\nIz pokreta nevladinih organizacija "Folj" su saopštili da Euleks treba da ima druge prioritete.\n"Civilno društvo, a sigurno i svi građani Kosova, ne žele da stvaraju predrasude o radu Euleksa, ili sprovođenja zakona. Ipak, naše ubeđenje je da je na listi prioriteta Kosova borba protiv korupcije i organizovanog kriminala u poređenju sa tretiranjem slučaja Kurti", rekao je Ilir Deda iz KIPRED-a.\nOrganizacije civilnog društva su se time pridružile kampanji pokreta "Samoopredeljenje" protiv Euleksa, zbog nepreuzimanja slučaja stradanja dvojice demonstranata 2007. u sukobu sa policijom UNMIK.\n"Koha ditore": Porodice ubijenih aktivista traže pravdu\nNa treću godišnjicu smrti aktivista pokreta "Samoopredeljenje" Mona Baljaja i Arbena Dželadinija, koje su tokom demonstracija zbog statusa Kosova ubili rumunski policajci iz sastava UNMIK, porodice žrtava traže pravdu, piše danas "Koha Ditore".\nList navodi da su porodice Baljaj i Dželadini uvređene ponudom UNMIK-a da im isplati 55.000 evra kao obeštećenje, pod uslovom da odustanu od zahteva da se rumunski policajci izvedu pred sud.\nTakvu ponudu je izneo šef UNMIK-a Lamberto Zanijer, piše "Koha Ditore".


BiH treba fond za sufinansiranje kako bi povlačila više sredstava iz EU fondova - Akta.ba\nBiH treba fond za sufinansiranje kako bi povlačila više sredstava iz EU fondova\nBiH bi trebala ustanoviti fond koji bi sufinansirao programe za koje se povlače sredstva iz fondova EU.\n27.11.2018. 12:41 / Izvor: Fena\nBiH bi trebala ustanoviti fond koji bi sufinansirao programe za koje se povlače sredstva iz fondova EU, jer većina aplikanata iz BiH ne može samostalno ispuniti uslove za ta sredstva, navedeno je na seminaru "Kako pripremiti uspješan projektni prijedlog za EU fondove", koji je danas počeo u Sarajevu.\nDirektorica poslovnog inkubatora Intera Meliha Gekić-Lerić pojasnila je da bi najbolje bilo uspostaviti fond za sufinansiranje, jer aplikanti moraju osigurati najmanje 15 posto učešća u projektima, i revolving fond za projekte koji podrazumijevaju refundiranje sredstava.\n"U mnogim slučajevima kod tih fondova radi se zapravo o refundiranju sredstva i aplikant prethodno mora finansirati projekt svojim sredstvima, što je za mnoge organizacije i jedinice lokalne samouprave u BiH nedostižno", istakla je Gekić-Lerić.\nDirektorica Sektora za edukaciju VTKBiH Elma Kovačević-Bajtal rekla je da BiH nije iskoristila sva sredstva koja je EU stavila na raspolaganje, zbog čega je seminar i organizovan.\nDodala je da su polaznici seminara predstavnici lokalnih zajednica, ali da osim njih za sredstva EU fondova mogu aplicirati i preduzeća i nevladin sektor.\nCilj trodnevnog seminara je omogućiti polaznicima obuke sticanje neophodnih teoretskih i praktičnih znanja o EU programima u okviru kojih potencijalni aplikanti iz Bosne i Hercegovine mogu prijavljivati projektne prijedloge.\nU toku obuke polaznici će imati priliku da se upoznaju o svim otvorenim fondovima EU relevantnim za kompanije, neprofitne organizacije i druge institucije poput IPA II i Horizon 2020, COSME, i drugim.\nMenadžment grupacije Austrotherm stigao u Bihać: Obezbijeđeno dalje snabdijevanje tržišta


Šta je to iOS\nOktobar 25, 2021, 10:11:41 posle podne\nAutor Tema: Šta je to iOS (Pročitano 3159 puta)\n« poslato: April 03, 2012, 10:45:55 posle podne »\niOS je mobilni operativni sistem kompanije Apple. Prvobitno je razvijen za ajfon, a kasnije i za ajpod tač, ajpad i Epl TV. Epl ne dozvoljava pokretanje iOS sistema na hardveru drugih proizvođača. Od 1. septembra 2010, Eplov servis Ap stor (App Store) sadrži više od 250.000 aplikacija za iOS,  koje su preuzete više od 6,5 milijardi puta. iOS je baziran na Eplovom operativnom sistemu Mac OS X koji je baziran na sistemu Darwin BSD i stoga pripada grupi juniksolikih operativnih sistema.\nAktuelni operativni sistem iOS 5.1 koristi oko 770 megabajta prostora na memoriji, što varira u zavisnosti od modela.\nOvaj operativni sistem je najavljen 9. januara 2007. i objavljen juna iste godine. 17. oktobra 2007. je najavljen paket softverskih razvojnih alata za ovaj mobilni sistem (iOS SDK) čija je beta verzija izašla 6. marta 2008. kao i zvanični naziv sistema, iPhone OS. Juna 2010. Epl je promenio ime operativnog sistema u iOS. Najnovija verzija iOS operativnog sistema je iOS 5.1 koji je objavljen 7. marta 2012. Udeo iOS operatinog sistema na tržištu je 15% i trenutno se nalazi na 3. mestu, uz tendenciju stalnog pada udela na tržištu.\nArhitektura iOS operativnog sistema se sastoji iz više softverskih slojeva od kojih svaki pruža okvire za programiranje i razvoj aplikacija koje koriste hardver koji se nalazi u osnovi. iOS ima osnovu koja je slična onoj koju ima UNIX operativni sistem.


41m2, Zeleno brdo, Lošinjska, Zvezdara\n41m2, Učiteljsko naselje, Kovačeva, Zvezdara\nKovačeva, vp/3, lođa, novogradnja, funkcionalan, 2.0 sa odličnim rasporedom, povraćaj pdv-a za kupce prvog stana, kvalitetna gradnja. Agencijska provizija 2%\n42m2, Zvezdarska šuma, Murmanska, Zvezdara\nMurmanska, pr/3, komforan 1.5, bez većih ulaganja, svetao, pripadajuće dvorište i podrum, parking mesto, zgrada iz 2000.g., predato za legalizaciju. Agencijska provizija 2%\n42m2, Zvezdarska šuma, Dragoslava Srejovića, Zvezdara\nDragoslava Srejovića, 2/3, terasa, dvostrano orijentisan, svetao, iz hodnika ulaz u sve prostorije, u blizini prevoza, bez ulaganja, novogradnja. Agencijska provizija 2%.\n42m2, Miljakovac, Nikole Marakovića, Rakovica\nNikole Marakovića, 4/5, lift, lođa, adaptibilan u 1.5, svetao, dvostran, uknjižen. Agencijska provizija 2%\n42m2, Blok 63, Gandijeva, Novi Beograd\nGandijeva, 4/4, lift, terasa, adaptiran u 2.0, južno orijentisan, ostaje kuhinja sa svim elementima, američki plakar, uknjižen. Agencijska provizija 2%\n42m2, Mirijevo, Ljubiše Miodragovića, Zvezdara\nLjubiše Miodragovića, pr/4, lođa, novogradnja, izvorno 1.5, funkcionalan, blizu prevoza, parking mesto, uknjižen. Agencijska provizija 2%\n42m2, Mirijevo, Teodora Mirijevskog, Zvezdara\nTeodora Mirijevskog, psut/2, održavan, udobroj zgradi, uknjižen. Agencijska provizija 2%\n42m2, Bulevar despota Stefana, Jovana Avakumovića, Palilula\nJovana Avakumovića, 8/8, lift, lođa, kompletno lux renoviran, istočno orijentisan, parking mesto u dvorištu. Agencijska provizija 2%\n42m2, Višnjička Banja, Slanački Put, Palilula\nSlanački Put, 1/2, lođa, nov, priključena struja, voda i kanalizacija, pogled na Dunav, odvojena spavaća soba i trpezarija sa kuhinjom. Agencijska provizija 2%\n42m2, Kneževac, Kneževačka, Rakovica\nKneževačka, npr/4, godina gradnje 2009., adaptiran u dvosoban, dnevni boravak sa kuhinjom, 2 spavaće sobe, kupatilo, ostave i terase ukupno 15m2 ne ulaze u navedenu kvadraturu, u postupku legalizacije. Agencijska provizija 2%\n43m2, Kalenić pijaca, Trnska, Vračar\nTrnska, 1/1, kompletno i kvalitetno renoviran 2012. godine, u dvorišnoj zgradi sa renoviranom fasadom, kompletno namešten, uknjižen. Agencijska provizija 2%\n43m2, Lekino Brdo, Rada Neimara, Voždovac\n43m2, Mirijevo, Miodraga Mijovića Kanta, Zvezdara\nMiodraga Mijovića Kanta, 3/4, lođa, svetao, funkcionalan, u dobrom stanju, zgrada iz 2012. godine. Agencijska provizija 2%\n43m2, Učiteljsko naselje, Kačićeva, Zvezdara\nKačićeva, 2/2, lođa, blizu Aviv parka, zgrada iz 2008.g., održavan i očuvan, bez ulaganja, panoramski pogled, dvostran, sunčan, u postupku legalizacije. Agencijska provizija 2%\n43m2, Čukarička Padina, Mladena Mitrića, Čukarica\nMladena Mitrića, 7/8, lift, terasa, održavan, sunčan, iz otkupa, uknjižena zgrada. Agencijska provizija 2%\n44m2, Mirijevo, Vojina Đurašinovića - Kostje, Zvezdara\nVojina Đurašinovića - Kostje, 1/8, lift, lođa, lako adaptibilan u 1.5, u dobrom stanju, ostaje kuhinja, ostava, svetao, sa pogledom na zelenilo, u blizini pijace, Doma zdravlja, prevoza, miran kraj, parking mesto, uknjižen. Agencijska provizija 2%


Novogodišnje čestitke Tadića i Koštunice | iNfo026.com\nNaslovna Vesti Novogodišnje čestitke Tadića i Koštunice\nNovogodišnje čestitke Tadića i Koštunice\nSrpski predsednik i premijer, Boris Tadić i Vojislav Koštunica čestitali su danas svim gradjanima Srbije predstojeću 2008. godinu, uz želju da bude srećnija od svih prethodnih i ocenu da će naredna godina biti godina velikih očekivanja, izazova i iskušenja, a to znači i godina u kojoj Srbija treba da pokaže svu svoju snagu“.\n„Gradjanima Srbije želim puno zdravlja, uspeha i sreće, za naše porodice, za našu decu. Želim da imamo puno posla i da radimo više nego u prethodnoj“, navodi se u novogodi&sacron;njoj čestitki predsednika Tadića. „Srbiju u narednoj godini čekaju veliki izazovi. Zato moramo da se okupimo oko zajedničkog cilja – očuvanja teritorijalnog integriteta i suvereniteta zemlje i naših evropskih integracija. To će omogućiti stabilan ekonomski i privredni napredak Srbije“, poručio je predsednik Srbije.\nKoštunica je u novogodišnjoj poruci gradjanima Srbije istakao da „u 2008. godini sledi nastavak borbe za Kosovo i Metohiju, nastavak borbe za jačanje srpske privrede i nastavak borbe protiv kriminala i korupcije.\nDržavne institucije Srbije moraju pokazati najveću odgovornost i ispoljiti puno državno jedinstvo, jer samo na taj način možemo ići napred“.\n„Suočavamo se sa starim, odnosno vekovnim izazovom, da velike sile pokušavaju da nam otmu teritoriju. Danas Srbija ima saveznike, pre svega Rusiju, koji su u Ujedinjenim nacijama saglasno Povelji UN odbranili pravo Srbije da i za nju, kao i za sve druge države na svetu, mora važiti princip poštovanja suvereniteta i teritorijalnog integriteta“, ukazao je Koštunica.\n„Zato Srbi na Kosovu i Metohiji moraju da znaju da marionetska tvorevina koja bi bila jednostrano proglašena, za Srbiju nikada neće postojati, a Srbi u Pokrajini uvek će biti punopravni i ravnopravni gradjani Srbije“, poručio je predsednik Vlade Srbije.\nPrethodni tekstDve gitare, violina, malo vina, malo dobrog raspoloženja i Sveti Ilija Gromovnik\nSledeći tekstBalašević ponovo u Smederevu\nŽelvoz obustavlja štrajk


Umetnici u gostima – „Sounding bodies“ - Novi Sad - Evropska prestonica kulture\nUmetnici u gostima – „Sounding bodies“\nObjavljeno 03/09/2018 u kategoriji: Vesti\nKroz „Plants AiR“ program za rezidencije umetnika Fondacije „Novi Sad 2021“, a uz podršku Studentskog kulturnog centra Novi Sad, u Novom Sadu od 9. do 23. septembra borave Cecile Da Costa i Ti Nguyen. Obe umetnice bave se savremenim plesom, a kao proizvod njihove saradnje nastao je projekat „Sounding bodies“. Tokom boravka u Novom Sadu umetnice će od 10. do 16. septembra realizovati istoimene radionice teatarskih veština u kulturnoj stanici Eđšeg.\nFondacija „Novi Sad 2021 – Evropska prestonice kulture“ i Studentski kulturni centar Novog Sada pozivaju sve zainteresovane da nam se pridruže ovim radionicama i da otkriju kako glas može obogatiti fizički pokret i obrnuto. Učesnici će imati priliku da stvaraju koreografije i glasovni materijal, kroz individualno i lično istraživanje, snimajući video materijale inspirisane pokretima njihove svakodnevice i okruženja.\nSvi zainteresovani mogu da se prijave na imejl adresu skcnovisad@gmail.com.\n„Sounding bodies“ ima za cilj da stvori prostor i mogućnost za razvoj individualnog fizičkog jezika sposobnog za kompleksne suptilne ekspresije. Fokus će biti na individualnosti, osluškivaće se i pratiti kreativni impulsi momenta i kako ih koristiti u punom potencijalu. „Sounding bodies“ poziva različitu publiku, profesionalne i neprofesionalne izvođače i izvođačice, glumce i glumice, pevače i pevačice, pokretače i one koji vole da se pokreću… One koji su zainteresovani za glas i pokret kao sredstvo izražaja.\nCecile Da Costa (Francuska/Češka) je glumica, pevačica i pedagog. U projektima koje realizuje traži glasove koji mogu da pokrenu telo i tela koja mogu da pokrenu glas. Trenutno radi u Pragu, kao plesačica, glumica i pevačica pri kompaniji „Spitfire“. Širom Evrope održava radionice fizičkog teatra i predaje u „Cirqueon“, centru za nove cirkuske veštine u Pragu. Osvojila je nagradu za najbolju plesačicu u 2018. godini od Češke plesne platforme za svoj solo komad „Narator“ i nominovana je za nagradu „totalni fizički teatar“ na festivalu „Fringe“. Komad je „crossover performans“, gde telo i glas osciliraju između sukoba i krhkosti. Cecile je pet godina bila deo internacionalnog pozorišnog studija „Farm in the Cave“.\nTi Nguyen (Francuska/Vijetnam) je, takođe, glumica, plesačica i pedagog. U poslednje vreme razvija projekat „Layers“, lično istraživanje o procesima stvaranja i interpretacijama različitih koreografskih materijala koji se sastoje od videa koji beleže svakodnevnu realnost. Od 2011. godine sarađuje kao istraživačica i izvođačica u internacionalnom pozorišnom studiju „Farm in the Cave“ u Pragu. Pored toga, širom Evrope sarađuje sa umetnicima iz domena fizičkog i savremenog teatra, plesa i cirkusa kao pedagoškinja i koreografkinja.\nRezidencija savremenog plesa realizuje se u okviru Festivala savremenog plesa „Tanz Platz“.


Naučnici vas savetuju: Nemojte nikada živeti sa svekrvom\nIzvor\tEXPRES novembar 05, 2017\nAko vam je dosadio život sa svekrvom, pozovite se na naučnike iz Beča koji su otkrili da život u zajedničkom domaćinstvu negativno utiče na prirodni priraštaj.\nNa osnovu obimnog istraživanja, austrijski naučnici opovrgli su do sada važeću teoriju da će se žene koje žive u zajedničkom domaćinstvu lakše opredeliti za potomstvo.\nIstina je, tvrde Bečlije, potpuno drugačija – žene koje žive samo sa suprugom imaju više dece od dama koje prostor dele sa svekrvom ili majkom.\nAustrijski naučnici su do ovih podataka došli analiziranjem 2,5 miliona žena starosti od 15 do 34 godine.\nU obzir su uzeti podaci pripadnica lepšeg pola iz 14 zemalja, od Amerike, preko Iraka, do Argentine. Primetne su, naravno, kulturološke razlike, pa svaka druga Iračanka živi sa svekrvom i tek 1,5 odsto Amerikanki.\nNa Tajlandu je prisutan trend da žene kad se udaju žive sa svojom majkom što radi 17 odsto Tajlanđanki, dok je to najređe u afričkoj državi Malavi, gde samo 0,79 posto muškaraca živi sa taštom.\nNaučnike je iznenadio ovaj nalaz, ali ga objašnjavaju reproduktivnim takmičenjem. Reč je o tome da su majke koje žive sa decom mlađe, pa i same mogu imati potomstvo zbog čega kćerka ili snaja nesvesno odlaže trudnoću jer zna da njeno novorođenče neće dobiti dovoljno pažnje.\n« Najpopularnije žensko ime na svetu: Svugde se ISTO IZGOVARA! Šta se dešava sa mailovima kada umremo? »


Sport Archives - Page 16 of 16 -\nSport (Page 16)\n11. Decembra 2019. / pozitiva / Aktuelno, Sport\nAko prvi put čujete za ovaj neobični “sport”, vrlo je jednostavan, a pravila ne mogu biti jasnija… Vasily Kamotskiy bio je strah i trepet u svijetu neobičnog sporta šamaranja, ali video snimak s jednog takmičenja u Rusiji prikazuje kako je i on poklekao pred jačim takmičarom. Vyacheslav Zezulya uspio je “uspavati” prvaka Kamotskog nevjerovatnim udarcem, […]\nNovak Đoković je najbolji teniser decenije! Specijalizovani sajt “tennis.com” s razlogom je izabrao Srbina za najboljeg u periodu od 2010. do 2020. godine. U objašnjenju takve odluke se navodi: “U tom periodu Novak je osvojio 15 od ukupno 16 gren slem trofeja. U sezoni 2011. imao je niz od čak 41 uzastopne pobede i uspeo […]\n10. Decembra 2019. / pozitiva / Aktuelno, Sport\nKristijano Ronaldo (Cristiano) je nekadašnjim saigračima iz Real Madrida navodno kazao da je pogriješio što je otišao iz Real Madrida u Juventus. Kao što je poznato Ronaldo je 2018. godine iz Reala stigao u Juve za 117 miliona eura. Španski list ABC tvrdi kako Ronaldo sada žali zbog odlaska iz Kraljevskog kluba jer vjeruje da […]\n9. Decembra 2019. / pozitiva / Aktuelno, Sport\nNajbolja srpska atletičarka Ivana Španović otkrila je na društvenim mrežama veliku novost u svom životu. Španovićeva je, posle raskida višegodišnje veridbe u septembru, našla novog dečka. U pitanju je Marko Vuleta, trener i nutricionista. Ivana i Marko su objavili na Instagramu fotografije iz Varšave na kojima se vidi njihova prisnost. Najbolja srpska atletičarka je u […]\nOvo boli / Bez dlake na jeziku: Ibrahimović jednim komentarom “uništio” Ronalda\n7. Decembra 2019. / pozitiva / Aktuelno, Sport\nZlatan Ibrahimović poznat je kao čovjek bez dlake na jeziku. Brojni igrači i treneri mogli su se uvjeriti u to, a posljednji u nizu je Cristiano Ronaldo. Iako je riječ u peterostrukom osvajaču Zlatne lopte i jednom od najboljih nogometaša u historiji to mu nije zasmetalo da podsjeti ko je za njega pravi Ronaldo. U […]\n5. Decembra 2019. / pozitiva / Aktuelno, Sport\nČetiri godine kasnije, kada je prešao u Milan, Ibrahimović je dočekao osvetu Ibrina anegdota o okršaju s legendarnim Marcom Materazzijem zaslužuje spomen. Poznato je kako je Materazzi u svojih 10 godina u Interu zaslužio status jednog od najgrubljih igrača u tadašnjem nogometu, a to je osjetio i Ibrahimović dok je igrao u Juventusu. “U jednom […]\nKada je prošle godine, Luka Dončić draftovan od strane Atlanta Hawksa kao treći pik drafta i ekspresno poslan u Dallas u zamjenu za Traea Younga, mnogi NBA analitičari su tada kazali kako je Atlanta napravila dobar potez, te kako se Luka neće snaći u najjačoj košarkaškoj ligi svijeta. U prvim utakmicama Luka ih je već […]


UDAR NA NOVČANIKE: Evo šta će sve poskupeti od 1. januara! - Naša Borba\nUDAR NA NOVČANIKE: Evo šta će sve poskupeti od 1. januara!\nStiže i novi porez kakav Srbija do sada nije imala. Ako dobijete ovo na poklon dobro razmislite da li da ga prihvatite.\nPrethodni tekstKARANTIN I POLICIJSKI ČAS: Evropa pooštrava mere!\nSledeći tekstNaoružani muškarci zaposeli gradilište Islamskog centra u Novom Pazaru!


Sa Kostom Perović o svemu pomalo | Mondo Portal\nSa Kostom Perovic o svemu pomalo\n2. april, 15:16\nOve nedelje, "Šesta Lična" će se opet zabaviti se nečijom minulom karijerom. Gost današnjeg podkasta je Kosta Perović, nekadašnji centar Partizana, Golden Stejta, Valensije i Barselone, kao i dugogodišnji reprezentativac Srbije.\nUPRAVO GLEDATE Dr Darija Kisić - nepristojni komentari jer je ŽENA?! 124 Magazin video Pre 19 h Lekarka iz prvih redova borbe protiv korona virusa u žiži je interesovanja javnosti. Ali, ne samo zato što je...\nUpravo gledate Njujork okupiran kolima hitne pomoći i hladnjačama 8 Info video Pre 6 h Država i grad Njujork koji su zbog broja potvrđenih slučajeva koronavirusa i preminulih osoba od posledica te...\nUpravo gledate "Ako penzioneri budu slušali druge savete, GROBLJA NEĆE BITI DOVOLJNO" 10 Info video Pre 37 min Predsednik Srbije Aleksanadr Vučić još jednom moli penzionere da ne slušaju ničije predloge, jer "nijedno groblje u...


Vršac je novi GIGA grad | SBB\nVršac je novi GIGA grad\nDigitalizacija Vršca je završena i naši korisnici u ovom gradu od sada imaju povećane bzine interneta u EON paketima, stabilnije servise i besplatnu digitalnu televiziju na do tri TV uređaja, bez dodatnih troškova i povećanja pretplate.\nNakon Beograda, Novog Sada, Subotice, Gornjeg Milanovca, Pančeva, Kragujevca, Niša, Paraćina, Sombora, Leskovca, Valjeva, Zrenjanina i Užica, od sada svi SBB korisnici i u Vršcu mogu da uživaju u digitalnoj televiziji, visokom kvalitetu slike i zvuka i neverovatnim brzinama interneta do 1 Gbps u EON paketima.\nBrzine interneta se povećavaju automatski u EON paketima: U EON Light paketu sa 75 na 150, u EON Full paketu sa 150 na 250, a u EON Premium paketu sa 300 na 500 megabita po sekundi! Korisnici EON Premium paketa u digitalizovanim gradovima, uz Giga dodatak mogu uživati u brzinama interneta do 1Gbps.\nZa potpuni doživljaj digitalne televizije preporučujemo EON pakete koji u sebi sadrže televiziju, internet i telefoniju. Prelaskom na EON pakete možete da unapredite svoje iskustvo gledanja televizije uz EON Smart Box koji svaki TV pretvara u Smart TV, EON profile u okviru kojih vam EON preporučuje ono što najviše volite da gledate, EON Kids, gledanje TV sadržaja do 7 dana unazad na svim kanalima, Video klub sa preko 19.000 atraktivnih naslova, super brzi internet i telefoniju.\nZa dodatne informacije posetite poslovnicu u Vršcu u Ulici Žarka Zrenjanina ili pozovite Kontakt centar SBB-a na 19900.


EU planira da uvede nove standarde za baterije za električne automobile EU planira da uvede nove standarde za baterije za električne automobile\nEvropska komisija novim merama želi da osigura da sve baterije proizvedene ili uvezene u Evropsku uniju ispunjavaju najstrože zelene kriterijume na svetu.\n19/10/2020 autorka: Jovana Stanković\n0 izvor: euractiv.com\nEvropska komisija planira da ove jeseni predstavi nove propise koji će važiti u svim zemljama Evropske unije kako bi osigurala da su baterije proizvedene u Evropi ili uvezene u nju „najzelenije na planeti“, rekao je potpredsednik Evropske komisije Maroš Šefčovič za EURACTIV.\nPlan je da nova pravila budu na snazi od 2023. godine, a Nemačka, koja trenutno predsedava Evropskoj uniji, veoma je zainteresovana za brzo uvođenje novih standarda za baterije za automobile.\nNova evropska uredba o baterijama takođe će nastojati da osigura da baterije proizvedene u Evropskoj uniji koriste sirovine koje mogu da se prate, kao i da se poštuju stroge ekološke i radne norme. Ovi standardi su veoma važni za evropske potrošače koji se sve više okreću električnoj mobilnosti.\nAnaliza koju je ranije ovog meseca u okviru svoje zelene kampanje objavila grupa Transport i životna sredina pokazuje kako se očekuje da će ove godine električni automobili utrostručiti svoj tržišni udeo u Evropi, u cilju smanjenja emisija ugljen-dioksida u transportu. Dodatno su istakli da standardi Evropske unije vode ka tome da udeo električnih automobila u ukupnoj prodaji do kraja ove godine dostigne 10%, a da se u 2021. godini podigne na 15%.\nEvropska komisija novim merama želi da osigura da sve baterije proizvedene ili uvezene u Evropsku uniju ispunjavaju najstrože zelene kriterijume na svetu, zbog čega se uvodi i novi „pasoš baterija“, koji pokazuje poreklo materijala koji se koriste u procesu proizvodnje. Strani proizvođači baterija koji se ne budu pridržavali novih pravila Evropske unije suočiće se sa porezom na emisije ugljenika.\nKao deo evropskog napora za čistijim vozilima, Evropska investiciona banka obezbedila je finansije za izgradnju niza gigafabrika za baterije na starom kontinentu, koje su inspirisane modelom kompanije Tesla. Plan je da prvu ovakvu fabriku izgradi startap Northvolt u Švedskoj.\nIako je tranzicija na električne vidove transporta deo sveukupnih napora da se smanje emisije gasova sa efektom staklene bašte, aktivisti često ističu zagađenje koje nastaje kroz proces proizvodnje litijum-jonskih baterija, kao i pitanje odlaganja i recikliranja onih baterija koje su završile svoj radni vek.\nU poslednje vreme se beleži sve veći tehnološki napredak na ovom polju, međutim, da bi se uticaj na životnu sredinu zaista minimizovao, neophodno je postaviti stroge standarde sada dok je cela industrija još u povoju.


Uvodna konferencija projekta „Podrška Komisiji za kontrolu državne pomoći“, koji finansira Evropska unija sa skoro milion evra iz pretpristupnih fondova (IPA 2014), održana je u petak, 17. maja u Beogradu.\nŠef operacija II Delegacije Evropske unije u Republici Srbiji Štefen Hudolin istakao je da projekat predstavlja integralni deo okvira za pregovore. „Evropska unija na različite načine pomaže Srbiji, i ovo je jedan od projekata koje EU finansira a koji daju značajnu podršku u pripremi sprske administracije na putu pregovora za članstvo u Evropskoj uniji. Mi stoga vidimo ovaj projekat kao podršku posebno u ispunjavanju početnih merila, ali u isto vreme i u opštijem kontekstu jačanja sistema državne pomoći sa ciljem da se optimizuje korišćenje budžetskih sredstava kako bi bila efikasan instrument za podsticanje investicija, ekonomskog rasta i otvaranja radnih mesta”, rekao je Hudolin, dodajući da se tako ostvaruje osnovni princip da državna pomoć treba da bude dodeljivana po najnižoj mogućoj ceni za građane.\nVođa projektnog tima Radmila Mihić rekla je da usklađivanje pravila državne pomoći sa pravilima Evropske unije nije cilj sam po sebi, već da su suština koristi koje Srbija dobija ukoliko uskladi svoja pravila sa pravilima EU. „Govorimo o manje tzv. prijateljske ekonomije, boljim uslovima poslovanja i većem životnom standardu građana,“ rekla je Radmila Mihić.\nIskustva Litvanije podelila je zamenica predsednika litvanskog Saveta za zaštitu konkurencije Jurate Šoviene. “Podrška Komisiji za kontrolu državne pomoći je jedinstvena prilika za Savet za zaštitu konkurencije Litvanije da prenese svoja najbolja profsionalna iskustva kolegama u inostranstvu. Uvereni smo da ćemo, u saradnji sa inostranim partnerima i korisnikom, napraviti pozitivne promene u oblasti državne pomoći u Srbiji”, rekla je Šoviene.\n← Uvodna konferencija projekta Podrška Komisiji za kontrolu državne pomoći\nPrve obuke o državnoj pomoći održane u Zrenjaninu i Žitištu →


Nameštaj sa prirodom u sebi - Gradjevinarstvo.rs\nNameštaj sa prirodom u sebi\n21.07.2014. | Transmaterial\nKolekcija nameštaja nazvana „Landscapes Within“ sadrži vidljive inkluzije prirodnih materijala u okviru svojih zapremina. Jednostavne stolice, hoklice, stolovi, delo poljske dizajnerke nameštaja Viktorije Šavijel (Wiktoria Szawiel), imaju nameru da zarobe duh prirode istočne Evrope u okviru sebe.\nŠavijelova je sakupila razne biljke i trave iz regiona i inkapsulirala ih je u providnu smolu, koja čini nameštaj u nekim komadima i deluje kao mlečni premaz u drugim. Opalescentna dubina nameštaja prenosi misteriozni vizuelni kvalitet, pozivajući posmatače da učestvuju u nezaboravnom procesu otkrića.


20:30 Srpski odbojka�i stigli u Teheran19:50 Napredak na�ao novog trenera19:45 Ivkovi� dobio konkurenciju19:30 Maljkovi�: "Jo� nismo rekle poslednju re�"18:55 Krajinovi� stigao do �etvrtfinala u Milanu18:35 Grci prejaki za mlade vaterpoliste18:15 Pobeda ko�arka�ica nad Belorusijom18:00 Pa�anski pao na poslednjoj prepreci17:50 Biv�i Zvezda� se iz Poljske preselio u Tursku17:20 Gordi� igra za BiH, Savovi�a nema na spisku16:45 Juventus otkupio Asamou16:25 LIVE: Srbija - Belorusija15:55 Kerol zvani�no u Vest Hemu15:40 Partizan predstavio novog golmana15:30 �iri� zaustavljen u 2. kolu14:30 Sa Pintu: "Nemogu�e raditi u ovakvim uslovima"14:15 Stojadinovi� se razboleo13:30 Uprava u �oku - Sa Pintu prvo saop�tio odluku igra�ima13:15 Novak prvi nosilac na Vimbldonu12:45 Sa Pintu stigao do stotke11:50 Sa Pintu napustio Zvezdu10:45 Vesla�i spremni za nastup na MI10:05 "�avoli" odbranu titule po�inju u Svonsiju09:55 Vojvodina se uzda u pomo� gradskih i pokrajinskih vlasti09:40 Selektor Ju�ne Koreje podneo ostavku09:30 Uspelo iznena�enje [VIDEO]09:00 Majami izborio sedmi me�08:55 SAD i Kostarika sve bli�i Mondijalu01:40 Man�ini preuzima Rusiju?01:10 Harts odbio poslednju ponudu za pomo�\tKo�arka\nVest danaPobeda ko�arka�ica nad Belorusijom19.06.2013 18:15\nKo�arka�ice Srbije pobedom su po�ele drugu fazu takmi�enja na Evropskom prvenstvu u Francuskoj. Srpkinje su priredile malo iznena�enje savladav�i selekciju Belorusije 54:48 i tako sa�uvale �anse za plasman u �etvrtinu finala. Pro�itajte celu vest Ivkovi� dobio konkurenciju19.06.13. 19:45 Generalni menda�er Fenerbah�e Ulkera je izjavio da Du�an Ivkovi� nije jedini kandidat za mesto trenera istanbulskog kluba. Pro�itajte celu vest Maljkovi�: "Jo� nismo rekle poslednju re�"19.06.13. 19:30 Selektorka ko�arka�ica Srbije, Marina Maljkovi�, bila je veoma zadovoljna posle pobede nad Belorusijom na Evropskom prvenstvu. Pro�itajte celu vest Biv�i Zvezda� se iz Poljske preselio u Tursku19.06.13. 17:50 Posle odli�ne sezone u Poljskoj, iskusni srpski ko�arka� karijeru nastavlja u Turskoj. Pro�itajte celu vest Gordi� igra za BiH, Savovi�a nema na spisku19.06.13. 17:20 Selektor ko�arka�ke reprezentacije Bosne i Hercegovine, Aleksandar Petrovi�, objavio je spisak igra�a na koje ra�una za Eurobasket u Sloveniji. Pro�itajte celu vest LIVE: Srbija - Belorusija19.06.13. 16:25 �lanovi Sportske centrale mogu da prate direktan prenos me�a Evropskog �ampionata za ko�arka�ice izme�u Srbije i Belorusije. Pro�itajte celu vest Vojvodina se uzda u pomo� gradskih i pokrajinskih vlasti19.06.13. 09:55 U�e��e Vojvodine u ABA ligi i dalje je pod znakom pitanja, a situacija bi trebalo da bude jasnija posle sastanka zakazanog za 20. jun. Pro�itajte celu vest Majami izborio sedmi me�19.06.13. 09:00 Ekipa Majamija pobedila je posle produ�etka San Antonio sa 103:100 u �estoj utakmici velikog finala NBA lige i izborila sedmi me� u kom �e ponovo biti doma�in i ima�e priliku da odbrani �ampionsku titulu. Pro�itajte celu vest Bogdanovi� se povukao sa drafta18.06.13. 21:55 Bek Partizana Bogdan Bogdanovi� i zvani�no je povukao prijavu za ovogodi�nji NBA draft. Pro�itajte celu vest "�ika Pauk" napustio Zvezdu18.06.13. 20:25 Ko�arka�ki klub Crvena zvezda dobio je novog predsednika Skup�tine. Na drugoj redovnoj sednici koja je odr�ana u prostorijama kluba na Malom Kalemegdanu �ivorad An�elkovi� podneo je ostavku, a za novog predsednika Skup�tine KK Crvena zvezda izabran je Branislav �ur�evi�. Pro�itajte celu vest D�iki� ponovo na mestu uspeha18.06.13. 20:20 Srpski trener Aleksandar D�iki� ponovo je preuzeo ekipu Krke sa kojom je tokom svog prethodnog "slu�bovanja" u Novom Mestu zabele�io veliki uspeh. Pro�itajte celu vest Ko�arka�i pobedom po�eli nastup na MI18.06.13. 17:05 Ko�arka�i Srbije pobedili su Italiju rezultatom 77:64 u svom prvom me�u na Mediteranskim igrama u Mersinu. Pro�itajte celu vest Crveno-beli demantuju dolazak Ivanovi�a18.06.13. 13:20 Ko�arka�ki klub Crvena zvezda Telekom demantovao je vest koju su u utorak objavili pojedini mediji da �e umesto Dejana Radonji�a, novi trener biti Du�ko Ivanovi�. Pro�itajte celu vest Vujo�evi� o prelaznom roku18.06.13. 12:45 Prvi cilj Partizana u pauzi izme�u dve sezone bi�e da zadr�i mladi tim koji je osvojio ABA ligu i doma�e prvenstvo, istakao je Du�ko Vujo�evi�. Pro�itajte celu vest Bla�i�: "Zvezda je idealna sredina"18.06.13. 12:15 Jaka Bla�i�, prvo poja�anje Crvene zvezde za novu sezonu, ka�e da se nije mnogo dvoumio kada je stigao poziv od beogradskog kluba. Pro�itajte celu vest Mega Vizura tra�i "doma�i" teren18.06.13. 10:55 Ko�arka�i Mega Vizure bi me�eve u ABA ligi kao doma�ini trebalo da igraju u Kru�evcu, no mo�da �e klub morati da potra�i drugo re�enje. Pro�itajte celu vest Ko�arka�ice prvo protiv Belorusije18.06.13. 09:25 Poznat je raspored utakmica ko�arka�ica Srbije u drugoj fazi Evropskog prvenstva u Francuskoj. Pro�itajte celu vest Pekovi� i Vu�evi� predvode Crnogorce17.06.13. 21:25 Luka Pavi�evi�, selektor ko�arka�ke reprezentacije Crne Gore, jednog od rivala Srbije na Eurobasketu 2013, objavio je �iri spisak igra�a koji su pozvani na pripreme. Pro�itajte celu vest Bla�i� tri godine u Zvezdi17.06.13. 21:10 Crvena zvezda je u ponedeljak potvrdila anga�ovanje slovena�kog reprezentativca Jake Bla�i�a. 22-godi�nji bek �uter je sa crveno-belima potpisao ugovor na tri godine. Pro�itajte celu vest Marina Maljkovi�: "Uspeh donosi kolektiv"17.06.13. 19:00 Marina Maljkovi�, selektora �enske ko�arka�ke reprezentacije Srbije nije bila zadovoljna igrom ni pored pobede nad Letonijom i plasmana u drugu fazu Evropskog prvenstva. Pro�itajte celu vest Ko�arka�ice preko Letonije u drugi krug [VIDEO]17.06.13. 17:15 Najbolje ko�arka�ice Srbije plasirale su se u drugu fazu takmi�enja na Evropskom prvenstvu u Francuskoj. Na� tim je posle dva poraza, u odlu�uju�oj utakmici savladao Letoniju sa 62:56i kao tre�eplasirani iz grupe C nastavi takmi�enje. Pro�itajte celu vest Slede�ih 20 vesti CENTRALIN TEREN


Barak Obama u Nju Džersiju\nPredsednik SAD Barak Obama vraća se kampanji za izbore, nakon nekoliko dana pauze zbog katastrofe koju je uzrokovao uragan Sandy u Njujorku i na severo istočnoj obali SAD. Njegov republikanski protivkandidat Mit Romni takođe je počeo sa predizbornim skupovima, nakon nekoliko dana stanke.\nU oluji “Sandy” do sada je, prema podacima koje je objavio BBC, poginulo najmanje 64 osobe.\nPet dana pred izbore, Obama i Romni su u tesnoj trci, a njihovi štabovi predviđaju vlastitu pobedu. Ipak, ankete pokazuju da je Obama u blagoj prednosti u devet ključnih saveznih država koje nisu jasno opredeljene ni za republikance ni za demokrate.\nObamini savetnici tvrde da je pauza od bavljenja kampanjom imala minimalne posledice na njegove izglede za pobedu. Obama je, takođe, zahvaljujući oluji dobio priliku da se pokaže kao odlučan vođa u vreme krize.\nOluja je, s druge strane, zadala glavobolju Romniju, skrenuvši pažnju javnosti sa kampanje u trenutku kada je on računao na porast podrške.\nIpak, demokrate pokušavaju da nadoknade izgubljeno gustim rasporedom u danima pred izbore, a za sredu su zakazani skupovi u Viskonsinu, Nevadi i Koloradu, dok Romni ima u planu više skupova u Virdžiniji.\nŽivot se vraća u Njujork i na istočnu obalu\nGrad Njujork i severoistok SAD polako se vraćaju u normalu nakon super oluje “Sandy”, javljaju svestke agencije. Finansijska tržišta su ponovo otvorena, a njujorška berza, koja je prvi put od 1888. godina bila dva dana zatvorena zbog vremenskih uslova, radi pomoću agregata.\nPretrpani autobusi vozili su Njujorčane na posao pošto je metro zatvoren zbog poplavljenih tunela. Njujorški aerodromi "Džon F. Kenedi" i "Njuvark" ponovo su otvoreni posle otkazivanja više hiljada letova, zbog čega su putnici danima bili "zarobljeni" na aerodromima. Treći veliki aerodrom "LaGvardija" trebalo bi da bude otvoren u sredu, navode agencije.\nNjujorška elektrodistribucija "Konsolidejtid Edison Ink" uključila je u sredu posle podne struju u oko 2.000 domova u donjem Menhetnu i 28.200 kuća u oblasti Brajton Biča u Bruklinu. Dve podzemne električne mreže, koje su isključene u ponedeljak uveče zbog poplave, ponovo su puštene u rad. Međutim, neke zgrade još nemaju struju zbog poplavljenih podruma ili štete na opremi.\nFOTOGALERIJA: Pustoš iza uragana Sandy\nSAD: Pustoš iza uragana Sandy\nNajmanje 45 osoba poginulo je u naletu oluje Sandy, koja od ponedeljka hara istočnom obalom SAD-a. Vjetar, valovi, kiša i snijeg pogodili su površinu od 1.600 kilometara, a efekte oluje osjetili su stanovnici 17 američkih saveznih država. Šteta od oluje procjenjuje se na 20 milijardi dolara, čime je Sandy dospjela među najskuplje prirodne katastrofe u povijesti.\nElektrodistribucija je saopštila da je sinoć bez struje bilo oko 719.000 potrošača u Njujorku i susednom okrugu Vestčester.\nCNN je objavio da je u toku čišćenje oko 300.000 galona dizela koji se izlio u vode kod obala Njujorka posle prolaska superoluje "Sendi". Do izlivanja je došlo zbog pucanja tankera za skladištenje u obližnjoj ranfineriji kojom upravlja "Motiva", čiji je deo u vlasništvu velike naftne kompanije "Šel". Američka obalska straža nadgleda čišćenje u kome učestuje oko 100 radnika koji pokušavaju da ograde naftnu mrlju kako se ne bi dalje širila.\nPredsednik Obama ostavio je po strani nesuglasice sa republikanskim guvernerom Nju Džersija Krisom Kristijem i njih dvojica su helikopterom obišli razorenu obalu, gde su videli poplavenje oblasti i kuće u plamenu.\n"Sandy" je u ponedeljak pogodila obalu sa vetrovima brzine 130 kilometara na čas kao retka hibridna superoluja koja je nastala spajanjem sa drugim olujnim sistemom.\nTo je bila najveća oluja koja je pogodila jednu oblast SAD u poslednjih nekoliko generacija. Ona je pre toga u formi uragana usmrtila 69 ljudi na Karibima.\n"Sandy" će verovatno biti jedna od najskupljih oluja u američkoj istoriji. Jedna kompanija za procenu štete od katastrofa objavila je da je "Sendi" napravila štetu koja bi mogla iznositi 15 milijardi dolara.\nSAD nakon superoluje Sandy\nSAD: Vanredno stanje zbog superoluje Sandy\nPosledice uragana "Sendi": Raste broj žrtava, milioni bez struje\nIstočna obala SAD se vraća u život nakon uragana "Sandy"


Srbija: Za sada ne preti uvođenje viza\nUprkos tome što je ponovo došlo do zabrinjavajućeg porasta broja azilanata u neke zemlje-članice Evropske unije, privremena suspenzija šengenskog viznog režima trenutno nije realna opasnost po Srbiju.\nU to uveravaju kako srpski zvaničnici, tako i Jelko Kacin, izvestilac Evropskog parlamenta za Srbiju. Kacin je pojasnio da se odluka o ponovnom uvođenju viza ne može doneti preko noći jer je procedura takva da tek po zahtevu neke od zemalja članica EU Evropska komisija detaljno proverava tu inicijativu i nakon toga donosi odluku.\nOn je u ovom kontekstu podsetio da je upravo Ministarstvo unutrašnjih poslova, na čelu sa Ivicom Dačićem, u prethodnom mandatu bila jedna od najzaslužnijih institucija za uvođenje bezviznog režima za građane Srbije 2009. godine i istakao da je uveren da Dačić preduzima sve što može da spreči ili makar umanji priliv lažnih azilanata.\nI dopisnik Radija Slobodna Evropa iz Brisela Rikard Jozwiak takođe javlja da je opasnost ponovnog uvođenja viza Srbije relativno mala jer procedura za to nije tako jednostavna:\n„Procedura je takva da to pitanje nakon zahteva neke zemlje-članice EU najpre razmatra Evropska komisija, a onda odluku donosi Evropski savet, tako da su šanse za ponovno uvođenje viza relativno male. Kad je reč o Srbiji, postoji velika mogućnost da se ona tretira kao zemlja sigurnog porekla koja se neće suočiti sa ovom opasnošću, ali, s druge strane, taj mehanizam se odnosi na sve zapadnobalkanske zemlje. Što se tiče procedure razmatranja zahteva za azil, neke zemlje, poput Belgije, drastično su skratile taj period čekanja i smanjile finansijsku naknadu, što je rezultiralo time da se smanjio broj tražilaca azila. Ali, kad je u pitanju Nemačka, koja beleži najveći broj tražilaca azila, kao, uostalom, i svaka druga zemlja-članica EU, ne može joj Brisel nametnuti način rešavanja zahteva za azil; ona, naime, sama svojim propisima odlučuje o tome kako će tu proceduru regulisati. Evropska komisija, dakle, tu ne može ništa da učini jer svaka zemlja-članica sama reguliše pitanje procedure tražilaca azila“, pojašnjava naš dopisnik.\nJelko Kacin je naglasio je da su najvažniji instrumenti kojim se priliv lažnih azilanata može zaustaviti ili makar obuzdati u rukama članica EU i u tom smislu podsetio da je Nemačka nedavno najavila da će Srbiju označiti kao zemlju sigurnog porekla, čime će obesmisliti zahteve za dobijanje azila, a da je i sam predložio amandman u izveštaju o napretku Srbije u kojem je zatražio od zemalja-članica EU, posebno od Nemačke, da Srbiju označe kao zemlju sigurnog porekla.\nZbog javnosti Srbije mora se pre svega reći da ne treba podizati bilo kakvu famu u vezi sa eventualnim ukidanjem bezviznog režima, kaže za Radio Slobodna Evropa Branko Ružić, ministar bez portfelja u Vladi Srbije, zadužen za evropske integracije, ali dodaje da je to problem pred kojim Srbija ne zatvara oči:\n„Mnoge mere su već preduzete u prethodne dve godine. Zahvaljujući Ministarstvu unutrašnjih poslova, ali i drugim ministarstvima, ne samo da smo preduzeli mere sankcija, nego i mere prevencije eventualnih šteta koje mogu da nastanu iz mogućnosti traženja azila od strane takozvanih lažnih azilanata. Inicijativa gospodina Kacina je, naravno, dobrodošla i jeste jedan od mogućih načina kako razrešiti ovaj problem jer se u nekim slučajevima stavljanje Srbije na listu sigurnih zemalja porekla pokazalo veoma uspešnim u smanjenju broja lažnih azilanata. Mislim, dakle, da bi to praktično bio jedan od načina da se dođe do rešenja, a naravno da su potrebne i mere koje država Srbija preduzima, ali i jedan bilateralni dogovor sa Saveznom republikom Nemačkom. Naime, činjenica je da isključivo u toj državi imamo problem sa skokom broja lažnih azilanata, dok sve ostale države beleže pad. Dakle, važno je da na sveobuhvatan način i država Srbija i države-članice Evropske unije i Evropska komisija, ali, naravno, i Evropski parlament, tretiraju ovo pitanje kako bi se došlo do rešenja koje je zadovoljavajuće za sve aktere u ovoj igri“, ističe Ružić.\nNaknada kao motivacija\nIako 9. januara stupa na snagu mehanizam EU o privremenom uvođenju viza zbog lažnih azilanata, ni Tanja Miščević, šefica Pregovaračkog tima Srbije sa EU, kaže da se za građane Srbije ništa ne menja, ali da problem lažnih azilanata u dogovoru sa evropskim partnerima treba rešiti.\nReagujući na Kacinovu inicijativu da se Srbija označi kao zemlja sigurnog porekla, što bi dovelo do smanjenja broja tražilaca azila, i Vladimir Petronijević, izvršni direktor „Grupe 484“, koja se bavi problemom izbeglica i raseljenih lica, za RSE kaže da je korisna svaka inicijativa koja bi u pojedinim zemljama-članicama EU dovela do skraćenja procedure rešavanja zahteva srpskih državljana za azil čime bi svakako doprinela manjem interesu ljudi da iz Srbije putuju u te zemlje i traže azil.\n„Glavni faktor koji ih motiviše za to jesu, pre svega, relatiavno visoke naknade koje dobijaju za vreme trajanja procedure odobravanja tog statusa. Iako se ti zahtevi u najvećem broju završavaju negativnim odlukama nadležnih organa u tim zemljama, u periodu dok procedura odlučivanja traje lica koja traže azil tamo imaju odgovarajuću naknadu i smeštaj, kao i sve druge usluge iz domena socijalnih i ekonomskih prava i to je, zapravo, ono što je glavni faktor koji privlači naše državljane da odlaze u zemlje Evropske unije i traže azil. U najvećem broju slučajeva, u oko 98-99%, oduke su negativne. što znači da i praksa institucija u zemljama-članicama EU pokazuje da u Srbiji nema političkog progona, niti opravdanog straha od progona, koji bi eventualno dovodio do pozitivnih odluka i dobijanja azilantskog statusa u tim zemljama. Dakle, to je ono što je izuzetno važno, a ono na šta je ’Grupa 484’ ukazivala jeste da se ovaj problem može jedino rešiti u saradnji sa zemljama-članicama EU i Evropskom komisijom“, kaže Petronijević.\nDa bi se bolje razumeo motiv tražilaca azila, treba podsetiti da u Nemačkoj, zemlji koja prima daleko najviše azilanata, procedura rešavanja po zahtevu za azil može trajati i do šest meseci, pri čemu sve to vreme podnosilac zahteva ima rešeno pitanje smeštaja i hrane i uz to mesečno dobija između 700 i 800 evra, što je prosečna ministarska plata u Srbiji. Činjenica da Nemačka nije odobrila ni jedan azil dovoljno govori u prilog tome da se procedura odlučivanja o azilu zloupotrebljava i da je treba menjati.\nNa drugoj strani, neke od evropskih zemalja koje su tu proceduru promenile i Srbiju stavile na listu slobodnih trećih zemalja – poput, recimo, Švajcarske, koja je rok odlučivanja o azilu skratila na samo 48 sati, ili Belgije, Luksemburga, Švedske - zabeležile su drastičan pad priliva azilanata.


Dodik: Republika Srpska želi neovisnost kao i Kosovo - tportal\nZadnja izmjena 03.11.2019 19:25\nObjavljeno 03.11.2019 u 19:25\nIzetbegović suglasan s američkom ocjenom o Dodiku kao prepreci, ali neki Palmerovi stavovi su mu 'zbunjujući'\nDodik odgovorio posebnom izaslaniku: Јa ne radim ništa više od ovoga što je rekao američki predsjednik Trump\nDodik je dodao kako Republika Srpska i ovdašnji Srbi podržavaju Srbiju i njezine vlasti u odnosu prema Kosovu. Dodik je pojasnio kako bilo koje rješenje na Kosovu mora uključiti zajednicu srpskih općina. "Kosovo nije samo ono što Albanci misle, nego je to i Rezolucija 1244, to su standardi prije statusa kako je to ranije razgovarano, zajednica srpskih općina koja se treba formirati po sporazumu iz Bruxellesa. Sve to treba biti uvjet za bilo kakav nastavak razgovora, a ne samo točke za koje danas Albanci misle da treba riješiti", rekao je Dodik.\nPo njegovim riječima Bosna i Hercegovina zbog stajališta Republike Srpske neće priznati Kosovo. "Naravno da BiH nije priznala Kosovo, niti ima namjeru da ga prizna, jer Republika Srpska ne želi ovdje dvostruke standarde", rekao je Dodik.


Početna » Politika » Zukorlić: Da sam Vučić, bio bih direktniji u osudi Dodika\nPitanja o tome da li predsednik Srbije Aleksandar Vučić istinski podržava politiku Milorada Dodika, predsednika Republike Srpske i kandidata za člana Predsedništva BiH na predstojećim izborima u toj državi, ili ga pak kontroliše i suzdržava u secesionističkim namerama, dobija još više na snazi u mesecima koji slede tokom predizborne kampanje.\nU razgovoru za Danas predstavnici opozicije u Srbiji, koji su se odazvali našem pozivu i pristali da izraze svoje stavove u vezi sa izborima u BiH, a u kontekstu njihove refleksije na okolnosti u Srbiji, uglavnom tako i posmatraju ceo proces, koliki je uticaj Vučića na njega i šta su posledice.\nPredstavnici vlasti nisu odgovarali na pitanje Danasa na koji način će se postaviti u odnosu na izborni ciklus u susednoj državi, osim Muamera Zukorlića, koji sa svojom Strankom pravde i pomirenja učestvuje u vlasti.\n– Vlasti u Srbiji ne bi trebalo da se mešaju u izborni proces u Bosni i Hercegovini, odnosno u Republici Srpskoj, kao što ne bi trebalo da se mešaju u bilo kakvoj drugoj situaciji. U interesu i Srbije i BiH je da se u duhu prijateljstva poštuje suverenitet te države, odnosno da se prepusti Bosni da sama prođe kroz svoj izborni ciklus bez ikakve podrške srpskih vlasti nekom od kandidata. Svako uplitanje Srbije u događanja u BiH ostavlja loše posledice – ističe Zukorlić za naš list.\n– Imam utisak da su upravo te pojavnosti zapravo Vučićev pokušaj da ne bude optužen da je izdao Srbe u BiH… Da sam ja u njegovoj poziciji, međutim, preciznije bih se izjasnio kada je reč o politici Milorada Dodika koja je secesionistička. Jer, nije u redu da Vučić kaže kako podržava teritorijalni integritet i suverenitet BiH, a da istovremeno prećutkuje secesionističke izjave Milorada Dodika. To bi morao oštro da osudi – zaključuje Zukorlić za Danas.\nPrema mišljenju Sande Rašković Ivić, potpredsednice Narodne stranke, na čijem je čelu Vuk Jeremić, Aleksandar Vučić će podržati Milorada Dodika na predstojećim izborima na isti način na koji je Dodik podržao njega u izbornom procesu.\n– Vučić neće podržati Dodika na direktan i nedvosmislen način, već više donacijama, finansijskom pomoći, otvaranjem neke ustanove… Narodna stranka je stranka koja podržava i želi da podrži demokratske procese u svakoj državi, a Milorad Dodik nema kapacitete da odgovori tim izazovima. Previše je zašao i krenuo u nacionalističku retoriku i to onu koja liči na retoriku Aleksandra Vučića gde se on sam ispostavlja kao najvažniji. Ono što nije on, što nije njegov deo, treba uništiti. Vrlo slično ponašanje Vučića i Dodika – zaključuje Sanda Rašković Ivić za Danas.\nSaša Janković, lider Pokreta slobodnih građana, kratko je prokomentarisao za naš list da „želi da građani slobodno, bez straha i ucena, naprave svoj politički izbor“.\n– Kakav god da bude, ako je demokratski donet, i za mene i za Srbiju je on relevantan i poštovaću ga – rekao je Janković. Potpitanje našeg lista – da li misli da je trenutna situacija takva da je moguć takav ishod, poput demokratske izborne atmosfere – ostalo je bez odgovora.\n– Milorad Dodik se kandiduje za člana Predsedništva BiH dok istovremeno ne priznaje tu državu i na svaki način pokušava da onemogući svaku perspektivu BiH kao funkcionalne zemlje – ističe za Danas Čedomir Jovanović, lider Liberalno-demokratske partije.\n– Dodik je pre nekoliko dana studentima Fakulteta političkih nauka ponavljao san o velikosrpskom projektu, a zapravo se obraćao i pretio Zapadu i Beogradu, kojima je tada poručio da će nastaviti da koristi svaku priliku da izazove dodatnu krizu kako bi održao svoju moć i vlast – rekao je Jovanović za Danas.\nizbori u bihMilorad DodikMuamer Zukorlićrepblika srpskaBeograd\n5 reagovanja na “Zukorlić: Da sam Vučić, bio bih direktniji u osudi Dodika”


Zaharova: Rusija će odgovoriti na svaki neprijateljski čin protiv diplomata - 06.04.2022, Sputnik Srbija\nMoskva će odgovoriti na svaki neprijateljski čin protiv ruskih diplomata, izjavila je portparolka Ministarstva inostranih poslova Rusije Marija Zaharova za... 06.04.2022, Sputnik Srbija\nKako je navela Zaharova, proterivanje ruskih diplomata je za zapadne zemlje postao instrument informacione borbe, to se uvek radi javno i otvoreno.Podsetimo, brojne evropske zemlje su ove nedelje saopštile da proteruju ruske diplomate, među kojima su baltičke zemlje, Slovenija, Nemačka, Francuska, Italija, Španija, Švedska, Danska i Rumunija. Danas je Evropska unija saopštila da proglašava 19 zaposlenih u stalnom predstavništvu Rusije pri EU za persone non grata. Sa svoje strane, Moskva je obećala adekvatan odgovor. Za nešto više od mesec dana proterano je više od 300 ruski diplomata.Specijalna vojna operacija u UkrajiniPredsednik Rusije Vladimir Putin je 24. februara objavio o početku vojne operacije demilitarizacije Ukrajine. On je u obraćanju sugrađanima rekao da okolnosti „zahtevaju odlučnu i hitnu akciju“, pošto su se republike Donbasa obratile Moskvi za pomoć. Putin je istakao da je cilj operacije „zaštita ljudi koji su već osam godina izloženi maltretiranju i genocidu od strane kijevskog režima“. Za to je, prema njegovim rečima, planirano da se izvrši „demilitarizacija i denacifikacija Ukrajine“ i da se privedu pravdi svi ratni zločinci odgovorni za „krvave zločine nad civilima“ u Donbasu.\nrusija, rusija – politika, marija zaharova, kriza u ukrajini, proterivanje diplomata\nMoskva će odgovoriti na svaki neprijateljski čin protiv ruskih diplomata, izjavila je portparolka Ministarstva inostranih poslova Rusije Marija Zaharova za Sputnjik.\n„Mi već imamo ustanovljenu formulu: za svaki neprijateljski čin ćemo dati odgovarajući odgovor“, podvukla je ona.\nKako je navela Zaharova, proterivanje ruskih diplomata je za zapadne zemlje postao instrument informacione borbe, to se uvek radi javno i otvoreno.\n„Upravo je kolektivni Zapad počeo da ruske diplomate proglašava personama non grata, odnosno da im nameće sankcija i izoluje kako ne bi mogli da rade nekoliko godina u regionu, koji su proučavali kao instrument ne diplomatskog rada, već informaciono-političkog napada“, zaključila je ona.\nPodsetimo, brojne evropske zemlje su ove nedelje saopštile da proteruju ruske diplomate, među kojima su baltičke zemlje, Slovenija, Nemačka, Francuska, Italija, Španija, Švedska, Danska i Rumunija. Danas je Evropska unija saopštila da proglašava 19 zaposlenih u stalnom predstavništvu Rusije pri EU za persone non grata. Sa svoje strane, Moskva je obećala adekvatan odgovor. Za nešto više od mesec dana proterano je više od 300 ruski diplomata.


Audi planira da oživi ime Horch kao direktnog konkurenta Maybachu - BIGportal.ba\n27 Maja, 2019 088\nAudi A8 je etablirano ime među luksuznim poslovnim limuzinama ali konkurencija nikada ne spava, a u ovom slučaju to je Audijev stari konkurent, Mercedes.\nMercedesova više manje uspešna priča sa luksuznim Maybachom u svojoj drugoj savremenoj iteraciji dobija na zamahu. Audi to očigledno prepoznaje, pažljivo osluškujući tržište.\nMercedes je odustao od ideje „osamostaljivanja“ Maybacha koju su pokušali da proguraju početkom 21. veka, što je trajalo 15-ak godina da bi na kraju zaključili tu epizodnu ulogu luksuzne marke. Nakon par godina pauziranja, Mercedes je Maybach odlučio da učini luksuznim ekvivalentom populanom sportskom AMG podbrendu. Osnova za aktuelne Maybache je naravno krunski model limuzine, S klasa.\nGledajući to iz svoga ugla, Audi ima i više nego adekvatan odgovor na Mercedesov AMG, naravno mislimo na Audi Sport i njegove RS modele. Ono što im nedostaje u trenutnoj ponudi je kvalitetan odgovor na Maybach S klasu, koja sve uspešnije pronalazi put do dubokih džepova zahtevne bogataške klijentele.\nAudi je u vlasništvu najvećeg igrača u autoindustriji, divovskog VAG-a, a za njih pozdano znamo da žele da imaju kvalitetan odgovor na svaki potez konkurencije, pa tako sada i Maybacha. Posegnuvši u neiscrpnu istoriju nemačke autoindustrije, Audi je odlučio da skine prašinu sa imena Horch.\nHorch je bio marka luksuznih automobila s početka 20. veka, osnovana davne 1904. godine. Kasnije je Horch postao del Auto Uniona, koji je preteča današnjeg Audija. Kupovinom vlasničkih prava na ime Horch od Mercedesa, Audi je 1980-ih vratio to ime u tada već rastuću Volkswagen grupaciju. Sada je očigledno došlo vreme da se Horch vrati na scenu autoindustrije i to u glamuroznom stilu superluksuzne verzije Audija A8.\nMožemo samo da nagađamo u kojoj meri će Audi učiniti Horch verziju A8-ice luksuznijom od standardnog modela kome zaista ne nedostaje rafiniranosti i prestiža. Veruje se da će Audi A8 Horch pored Maybachove S klase ozbiljno konkurisati i Bentleyevom Flying Spuru koji je u stvari „kućni“ proizvod VAG-a. U području ispod poklopca motora, pretpostavlja se da će Horch udomiti monstruozni W12 biturbo motor.\nNovak kasnio na trening zbog teretane


» Razvoj medijske i informatičke pismenosti u Srbiji\nU sredu 24. maja, u EU info centru u Beogradu, od 10 časova, biće održana javna tribina-prezentacija rezultata dosadašnjeg rada na projektu “Stvaranje poverenja u medije u Jugoistočnoj Evropi i Turskoj” u Srbiji, koji su finansirali Evropska komisija i UNESCO.\nOvaj projekat Medijskog edukativnog centra urađen je uz veliku pomoć i podršku institucija, organizacija građanskog društva, u saradnji sa Ministarstvom za omladinu i sport, Ministarstvom kulture i informisanja i Ministarstvom prosvete, nauke i tehnološkog razvoja i uz podršku Ministarstarstva trgovine, turizma i telekomunikacija, Ministarstva spoljnih poslova i Nacionalne komisije za UNESKO.\nCilj projekta “Stvaranje poverenja u medije u Jugoistočnoj Evropi i Turskoj” je da podrži slobodu izražavanja, pristup informacijama i slobodne, nezavisne i raznolike medije, stvarajući istovremeno uslove da novinari i medijske organizacije u Jugoistočnoj Evropi i Turskoj budu ključni pokretači demokratskog, održivog i miroljubivog razvoja. Komponenta medijske i informacijske pismenosti u ovom projektu usmerena je ka jačanju uloge građana i podrška građanskom društvu u traženju kvalitetnih medija.\nJedan od bitnih delova uspešne reallizacije projekta bio je organizovanje Nacionalnog savetovanja o medijskoj i informacijskoj pismenosti koje je uspešno održano u Beogradu u martu ove godine. Cilj ovog Savetovanja je bio da započne i omogući široku debatu o medijskoj i informacijskoj pismenosti u Srbiji i da inicira process stvaranja specifičnih saveta i preporuka o integrisanju medijske i informacijske pismenosti u formalno, neformalno i informalno obrazovanje.\nPosebno nam je važno predstavljanje rezultata Nacionalnog savetovanja o medijskoj i informacijskoj pismenosti i diskusija koju ćemo posle predstavljanja imati jer nam je interes da IZVEŠTAJ O TRENUTNOM STANJU O POLITIKAMA I STRATEGIJAMA U OBLASTI MEDIJSKE I INFORMACIONE PISMENOSTI U SRBIJI sa predlozima i preporukama bude rezultat konsenzusa svih zainteresovanih strana i ključnih ministarstava Republike Srbije.\nKao podsetnik, ovde možete pronaći PRIPREMNI DOKUMENT sa Nacionalnog savetovanja o medijskoj i informacijskoj pismenosti u Srbiji. Pozivamo vas nadajući se da ćemo zajednički nastaviti da radimo na promociji i stvaranju uslova za efikasan razvoj medijske i informatičke pismenosti u Srbiji.\nPredavanje najbolje nastavnice na svetu u EU info kutku Niš\n“Subotom za najmlađe” – Dugodnevnica


Aleksandar Vučić Archives - KRIK\nMinistar unutrašnjih poslova Aleksandar Vulin istakao je danas da su predsednik Aleksandar Vučić i članovi porodice komunicirali sa 26 osoba koje je policija prisluškivala, ali da u razgovorima nema ništa kriminalno. „Ni u jednom od 1882 razgovora predsednika Vučića i članova njegove porodice sa 26 osoba koje su bile pod […]\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić sinoć je izjavio da je siguran da su pojedinci iz bezbednosnih službi znali ko je upao u stan novinarke KRIK-a Dragane Pećo, ali da ta informacija nikada nije zvanično saopštena i slučaj nije rešen. Vučić je tokom gostovanja na „Happy“ televiziji lažno optužio novinare KRIK-a da […]\nAleksić pokazao fotografije Vučića i ljudi optuženih u slučaju „Jovanjica“\nOpozicioni političar i potpredsednik Narodne stranke Miroslav Aleksić pokazao je danas fotografije na kojima se vide predsednik Srbije Aleksandar Vučić i ljudi koji su optuženi u slučaju „Jovanjica“ – Predrag Koluvija i policajac Milan Kendija. Koluviji se trenutno sudi da je na imanju firme „Jovanjica“ proizveo više od tone marihuane, […]\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je večeras na RTS-u da nije oduševljen radom KRIK-a, ali da nema prava da vodi hajku i da će se truditi da zaštiti prava novinara. Vučićeva izjava stiže posle višednevne opasne kampanje medija naklonjenih vlasti i poslanika vladajuće stranke protiv KRIK-a, ali i oštre osude […]\nBilčik: Zabrinut sam zbog kampanje koja se vodi protiv KRIK-a\nIzvestilac Evropskog parlamenta za Srbiju Vladimir Bilčik rekao je juče da je zabrinut zbog kampanje koja se vodi protiv KRIK-a i istakao da su slobodni mediji jedan od preduslova za članstvo u Evropskoj uniji, te da Srbija mora da pređe sa reči na dela i pokaže posvećenost. Kampanju protiv KRIK-a […]\nReporteri bez granica: Institucije da zaštite novinare KRIK-a, ne da ih satanizuju\nReporteri bez granica strahuju da bi novinari KRIK-a mogli da se nađu na udaru mafijaških napada zbog kampanje u kojoj se povezuju sa organizovanom kriminalnom grupom, rekao je jutros predstavnik ove organizacije Pavol Salaj za televiziju N1. On je naglasio da institucije treba da brane novinare, a ne da učestvuju […]\nProvladini mediji nastavili su da vode opasnu i prljavu kampanju protiv redakcije KRIK-a iako je predsednik Srbije Aleksandar Vučić preksinoć poručio da nas „puste da radimo svoj posao“. „Informer“ i „Kurir“ su izmislili da je urednik KRIK-a priznao da redakcija sarađuje sa mafijom, a urednik „Srpskog telegrafa“ je rekao da […]\nEvropska unija osuđuje pretnje i napade na novinare, napisala je na svom tviter nalogu portparolka Evropske komisije Ana Pisonero. Njena reakcija usledila je nakon napada provladinih tabloida na KRIK koji nas lažno optužuju da smo sarađivali sa nedavno uhapšenim vođom kriminalnog klana Veljkom Belivukom. Piše: Jelena Radivojević „Novinari bi trebalo […]\nPredsednik Aleksandar Vučić pozvao je sinoć medije bliske vlasti da ne napadaju novinare KRIK-a, da ih puste da rade svoj posao i naveo da novinari ovog portala moraju da se osećaju slobodno i sigurno. Vučićeva reakcija usledila je nakon što su provladini mediji lažno optužili KRIK da je blizak nedavno […]


Porno filmovi im došli glave: Korisnici ucenjivani snimcima svojih web kamera - Zanimljivosti - Ostalo - Vesti - Svet Plus\n14:40 21. AVG 2013.\nMeđutim, ono što se nedavno dogodilo u Australiji pokazuje da su organizovane kriminalne grupe koje koriste ovu vrstu malvera za prevare, spremne da odu i korak dalje u zastrašivanju korisnika.\nAustralijska policija je nedavno dobila veliki broj poziva korisnika računara zaraženih ransomware-om, koji im se "obraćao" u ime australijske policije i to u trenutku kada su korisnici pregledavali sadržaj pornografskih sajtova.\nPrema prijavama žrtava, dok su korisnici pregledavali pornografske web sajtove, uključila bi se web kamera na računaru. Malver je zaključavao desktop da bi zatim prikazao fotografiju korisnika snimljenu web kamerom, uz upozorenje da je korisnik prekršio federalne zakone koji su u vezi dečije pornografije, autorskih prava ili privatnosti.\nHakeri su od žrtava zahtevali da plate kaznu u iznosu od 100 do 199 dolara, kreditnom karticom ili preko nekog platnog servisa, i to u roku od 72 sata, uz pretnju da će im, ukoliko ne ispoštuju rok, podaci na računaru biti šifrovani ili obrisani.\nAustralijska policija je bila preplavljena pozivima žrtava, a izvor iz policije kaže da su pozivi bili veoma zanimljivi. Neki od korisnika koji su se obratili policiji su bili veoma otvoreni, dok su se drugi zaklinjali da su hakovani dok su koristili Facebook. Jedna od žrtava, momak koji se obratio policiji, bio je u suzama jer su ga hakeri praktično uhvatili "u gaćama".\nAustralijska policija je prošle godine zbog "epidemije" napada ransomware-ima bila primorana da upozori korisnike računara na hakerske napade u kojima se koristi autoritet te institucije. Malveri ovog tipa su veoma profitabilni, jer više od 2,9% korisnika kompromitovanih računara na kraju plati prevarantima koji stoje iza ransomware-a. Iz Symantec-a su tada izneli procenu da na ovaj način kriminalne grupe "izvuku" od korisnika zaraženih računara najmanje 5 miliona dolara godišnje, ali i da je ta cifra verovatno i mnogo veća.\nDa biste se zaštitili od ovakvih malvera redovno ažurirajte antivirus na računaru, kao i operativni sistem i softver. Jakim lozinkama štitite svoje lične podatke i ograničite količinu i vrstu podataka koje objavljujete na internetu. Podatke koji se tiču vaših finansija kao i lične podatke sačuvajte za sebe, a posebno ih zaštitite od ljudi i web sajtova u koje nemate poverenja. Nikada ne klikćite na linkove u spam e-mailovima. Mada su verovatno neki od vas već pomislili da ni flaster zalepljen preko web kamere u nekim slučajevima nije loše rešenje...


Počelo zatvaranje malih prodavnica „Konzuma“, radnici u strahu\nSporno je da je od tih osmero radnika njih četvero starije od 50 godina, kazala je za „Avaz“ predsjednica Sindikata radnika trgovine BiH Mersiha Beširović. Dodala je da je Sindikat naknadnom provjerom na terenu došao do informacije da je s troje radnika postignut dogovor i da će im biti isplaćene otpremnine.\nNajavljivani sastanak Sindikata s Upravom „Velpra“, kompanijom koja je poslovala u okviru koncerna „Agrokor“, nije održan prošle sedmice i očekuje se da će se to desiti u narednih nekoliko dana. Glavna tema razgovora biće likvidacija kompanije, tačnije sudbina radnika - pojasnila je Beširović.\nPrema njenim riječima, poznato je da će u procesu restrukturiranja „Agrokora“ doći do zatvaranja prodavnica „Konzuma“ u BiH i da će biti viška radnika, ali da Sindikat od početka ističe da je neophodan vrlo konkretan plan zbrinjavanja radnika.\n- Najbolja opcija bila bi da se višak radnika na neki način „udomi“ u okviru koncerna „Agrokor“ ili kod drugih poslodavaca. Kao što imamo primjer s terena da kompanija „Bingo“ preuzimanjem poslovnice preuzima i radnike. To su neki pozitivni znaci, ali definitivno očekujemo probleme jer ne vjerujem da će postojati mogućnost da se zbrinu svi radnici - kazala je Beširović. Dodala je da, nažalost, zvanična procjena viška radnika ne postoji i da ne vjeruje da i „Agrokor“ ima tačne podatke o tome.\n- Za nas je bitno da se na nivou koncerna napravi plan zbrinjavanja radnika, da o njihovoj sudbini ne bi odlučivali lokalni rukovodioci. Jer bi to bio puno komplikovaniji proces koji ne bi bio fer prema radnicima. Ako nije moguće uraditi to na nivou koncerna, onda treba uraditi na nivou kćerki kompanija, a ne nikako na nivou prodavnica ili poslovnica - istakla je Beširović. Naglasila je da su dosadašnja iskustva s „Konzumom“ u BiH vrlo pozitivna jer je ova kompanija uvijek poštovala slovo zakona, što se svakako očekuje i u budućnosti.\nSindikati su razjedinjeni\nProblem u BiH je postojanje više sindikalnih organizacija koje pokrivaju ove kompanije i u proteklim mjesecima smo vidjeli da su one djelovale razjedinjeno i suprotno interesima radnika. Za nas je bilo bitno da budemo faktor u tom procesu, sama činjenica da postoji više od jednog sindikata mogla je rezultirati time da se sindikat eliminira iz ovog procesa - kazala je Beširović.


15.09.2016 u 19:00\nToplički arhiv dobio na čuvanje dokument o popisu iz 1884.\nProkuplje – Istorijski arhiv Toplica u Prokuplju dobio je na čuvanje vredan dokument iz 1884. i 1885. godine, a radi se o kopiji prvog popisa stanovništva u tadašnjem Topličkom srezu posle oslobođenja od Turaka. – Reč je o popisu iz 1884. i 1885. godine. Dokument je od veoma velike važnosti, jer će na osnovu njega moći da se proučava poreklo, struktura stanovništva i dođe do značajnih istorijskih saznanja – istakao je direktor Istorijskog arhiva Toplica u Prokuplju Milan Stojanović. On dodaje da dokument obuhvata stanovništvo Prokuplja i većeg dela blačke opštine, a pomoći će u istraživanju života s kraja 19. veka. Sadrži 700 strana i u njemu je ispisan bukvalno svaki detalj iz tog vremena. Stojanović naglašava da ovo nije najstariji dokument koji poseduje prokupački istorijski\n07.08.2016 u 20:05\nŠesnaest turskih naziva za Beograd\nU istanbulskom arhivu, među desetinama miliona dokumenata, nalazi se i više stotina hiljada stranica značajnih za istoriju srpskog naroda. Direktor Arhiva Srbije dr Miroslav Perišić, koji rukovodi „projektom veka“ i preuzimanjem ove dragocene građe, naglašava za „Politiku“ da je u pojedinačnim detaljnim turskim popisima sadržano poimenično stanovništvo. Isto tako, i svi pojedinačni izvori feudalnih prihoda popisane oblasti. Na osnovu ovih popisa moguće je utvrditi približnu statistiku stanovništva svakog popisanog mesta, kao i njegovu socijalnu, etničku i versku strukturu. Iz takozvanih Joklama deftera (Yoklama defteri) moguće je utvrditi koliki broj Srba je služio u osmanskoj vojsci i koliko su važno mesto u njoj imali hrišćanski vojnici. Pored navedenih, postoje i defteri koji sadrže\n21.06.2016 u 17:45\nProkuplje – Kako bi omogućili svim zainteresovanim licima da lakše dođu do dokumenata i arhivske građe koja se čuva u Istorijskom arhivu „Toplica” u Prokuplju, tokom nedelje biće otvoren zvaničan sajt, tako da će pretraga arhivske građe biti dostupna ljudima iz čitavog sveta. Direktor Istorijskog arhiva „Toplica” Milan Stojanović, kaže da je Arhiv obezbedio sredstva za otvaranje sajta, kao i to da ova ustanova do sada nije imala svoj sajt. – Baza sajta će sadržati sve fondove na nivou Topličkog okruga, a građani neće morati da dolaze kod nas, već će ono što ih interesuje moći da potraže na našoj zvaničnoj stranici – rekao je Stojanović. On pojašnjava da će na sajtu osim osnovnih podataka o Istorijskom arhivu poput istorijata, službe, lokacije, kontakt adresa, u bazi podataka moći\n22.02.2016 u 12:50\nArhive će biti čuvane na staklu\nNaučnici britanskog Univerziteta u Sautemptonu učinili su ogroman korak u razvoju skladišta za digitalne podatke jer su, korišćenjem nanotehnologije, stvorili disk od stakla koji zapis može da sačuva vekovima. Time će problem fotografija koje izblede ili knjiga koje propadnu biti rešen, jer kada se pogleda na duže staze, očuvanje zajedničkog kulturnog i duhovnog nasleđa čovečanstva predstavlja štafetu u kojoj nadolazeće generacije jedna drugoj predaju informacije pohranjene na medijima za skladištenje koji će u roku od nekoliko godina propasti, preneo je Tanjug. Kako se navodi na sajtu Univerziteta u Sautemptonu, naučnici Centra za istraživanje optoelektronike (ORC) uspeli su da, koristeći femtnosekundni laser, na posebno oblikovano staklo zapišu i sa njega pročitaju\n07.02.2016 u 13:41\nVojni arhiv ugrožen lošim smeštajnim uslovima\nVojni arhiv je u petak na svečanosti u Domu Vojske Srbije u Beogradu obeležio značajan jubilej – 140 godina postojanja. Bila je to prilika da se prisutne zvanice – predstavnici Ministarstva odbrane, Vojske Srbije, vojni atašei i drugi – podsete ili upoznaju s bogatom tradicijom ove ustanove, ali i s problemima s kojima se Vojni arhiv suočava. Popisuju vojnike stradale u Velikom ratu Vojni arhiv, na osnovu svoje obimne dokumentacije, popisuje srpske vojne žrtve u Prvom svetskom ratu a ovaj posao trebalo bi da bude završen do 2018. godine, na stogodišnjicu završetka tog rata. Fond arhiva prava je istorijska riznica. Između ostalog, sadrži i dokumentaciju o delovanju okupatora u Drugom svetskom ratu, kao i arhivu NDH. Tu je i dokumentacija vezana za ratove devedesetih na\nDokumenti među koricama 130 knjiga\nProšlog četvrtka, 21. januara, Arhiv Jugoslavije (AJ) obeležio je radno 66 godina postojanja – predstavljena su izdanja objavljena tokom 2015, o kojima su govorili naši ugledni istoričari, saradnici AJ, profesori istorije na Filozofskom fakultetu Ljubodrag Dimić, Mira Radojević i Milan Ristović, kao i direktor AJ Miladin Milošević. Posle svečanosti upitali smo domaćina, gospodina Miloševića, zašto su se odlučili da rođendan obeleže na ovaj, pomalo neuobičajen način?– U okviru svoje zakonom propisane delatnosti AJ radi i na objavljivanju arhivskih dokumenata, istorijskih izvora prvog reda, a publikovanje dokumenata smatra se u arhivskoj struci za krajnji domet rada jednog arhiva. To znači da su u stručnom pogledu zaokruženi svi poslovi na sređivanju i obradi arhivskih fondova iz kojih se\n13.01.2016 u 11:57\nKada je osnovan Arhiv Srbije?\nDrugog, odnosno 14. decembra 1898. godine donošenjem Zakona o Državnoj arhivi: Arhiv Srbije je i institucija koja čuva i štiti arhivsku građu nastalu radom državnih organa i institucija Srbije do kraja 1918. godine, arhivsku građu iz vremena Drugog svetskog rata i posleratnog perioda, kao i lične i porodične fondove i zbirke. Ideja o osnivanju institucije koja bi sakupljala i čuvala dokumenta nastala radom državnih organa u Srbiji prvi put je u javnosti izneta 1847. godine. Nekoliko decenija kasnije, donošenjem Zakona o Državnoj arhivi, drugog, odnosno 14. decembra 1898. godine osnovan je Arhiv Srbije, a sa radom je započeo 1900. godine. Osnivači su bili J. N. Ivković, dr. M. Gavrilović, M. Rančić i M. K. Borisavljević. Tokom postojanja, njegov naziv menjan je više puta: od 1900. do 1918.\n28.12.2015 u 15:46\nFoto-album Ledi Pedžet predat Arhivu Srbije\nAlbum sadrži 98 fotografija iz Prvog svetskog rata koje su do sada bile nepoznate javnosti. - Fotografije su snimljene na teritoriji ratom zahvaćene Kraljevine Srbije, kao i na frontovima na kojima je dejstvovala srpska vojska\n13.08.2020 u 10:57\n13.08.2020 u 10:44\nSlovenija uskoro stavlja Hrvatsku na crvenu listu zbog koronavirusa


Zemlja koja nikad nije izašla iz socijalizma – Visoko.ba\nOsam od deset najvećih preduzeća u Bosni i Hercegovini po broju zaposlenih je u državnom vlasništvu, što je veoma loše za razvoj privatne inicijative i tržišnu ekonomiju, složni su ekonomisti.\nNaime, maloprodajni lanci “Bingo” i “Fis” jedine su kompanije u privatnoj svojini koje su se našle među deset najvećih po broju radnih mjesta i zajedno zapošljavaju nešto manje od 10.000 radnika, a prema listi nadležnih entitetskih agencija.\nOstatak liste čine državna preduzeća, kao što su “Šume Republike Srpske” (4.958 zaposlenih), “Elektroprivreda BiH” (4.462), “BH Telecom” (3.303), Klinički centar Univerziteta u Sarajevu (3.283), “Željeznice FBiH” (3.139), Univerzitetski klinički centar RS (2.769), RMU Banovići (2.673) i “Željeznice RS” (2.462).\nGeneralno, od 530.000 zaposlenih u Bosni i Hercegovini deset najvećih kompanija zapošljava 36.909 građana.\nAdmir Čavalić, ekonomista iz Tuzle, kaže za “Nezavisne” kako ovi podaci pokazuju da tranzicija u zemlji nije uspjela, što nije bio slučaj u zemljama istočne Evrope.\n“U tim zemljama su nakon tranzicije na vrh isplivale zdrave kompanije iz realnog sektora, dok su se javne spustile niže na ljestvici. Kod nas, nažalost, vidimo da tranzicija nije uspjela u smislu davanja rezultata, a koji je trebalo da bude da imamo jaku privatnu inicijativu i stabilne privatne kompanije koje će biti najveći poslodavci”, kazao je Čavalić.\nZbog toga, dodaje on, BiH nije nikada na mapi destinacija privlačnih za investiranje čak ni u regionu. “\n“Najgore stojimo u vezi s pitanjem stranih direktnih investicija. Pored ekonomsko-pravnog rizika, povećan je politički rizik zbog puno nivoa vlasti i generalno zbog činjenice da politika može upravljati privredom i našim životima. Takođe, postoji i visok stepen rizika da dođe do intervencije države u vaše poslovanje u tom smislu bi trebalo taj politički rizik minimizirati”, zaključio je Čavalić.\nEkonomista Igor Gavran smatra kako ovi pokazatelji za potencijalnog investitora imaju upozoravajući karakter, jer većina njih želi da vidi veću ulogu privatnog sektora.\n“To što su državna preduzeća najveći poslodavci, ne mora biti samo po sebi loše, ali uglavnom nije indikator dobrog stanja na tržištu”, kaže Gavran.\nZa njega je zabrinjavajuće to što među preduzećima sa liste ne dominiraju proizvodno orijentisane kompanije.\n“Vodeća privatna kompanija, iako ima proizvodne kapacitete, u najvećem je djelu trgovačka kompanija, što govori da ekonomija nije proizvodno orijentisana. Sve ovo nam govori da domaći biznismeni jedino uspijevaju da se razviju u trgovini, što nije nimalo pohvalno za samu ekonomiju i državu”, kazao je Gavran za “Nezavisne”.\nPreduzeće Broj zaposlenih\n“Šume RS” 4.958\n“Elektroprivreda BiH” 4.462\n“BH Telecom” 3.303\nKCUS Sarajevo 3.283\n“Željeznice FBiH” 3.139\nUKC RS 2.769\nRMU Banovići 2.673\n“Željeznice RS” 2.462\n← Gradonačelnica Amra Babić panelistkinja na regionalnom okruglom stolu u Prištini\nPočinju kastinzi za maneken(k)e širom BiH →


Zemlja u kojoj je papirni novac nastao sada želi da ga potpuno eliminiše (video) – Krstarica\nZemlja u kojoj je papirni novac nastao sada želi da ga potpuno eliminiše (video)\nA. J. 1. maja 2020. 13:04\nKina je pre dve nedelje otpočela sa testiranjem sopstvene digitalne valute u pojedinim regionima, sa ciljem da ukloni sav papirni i metalni novac iz cirkulacije, javlja Saut čajna morning post (South China Morning Post).\nPilot programi pokrenuti su u Šenženu, Sužouu i Čengduu, kao i u posebnoj ekonomskoj zoni provincije Hebei, rekao je neimenovani visoki zvaničnik Instituta za istraživanje digitalnih valuta Narodne banke Kine za tehnološki portal ZDNet.\nO novoj digitalnoj valuti se malo zna, nije poznato kada bi trebala da stupi u upotrebu, a veći broj medija je u međuvremenu javio da je određenom delu kineskih zvaničnika deo poslednje plate isplaćen putem aplikacije koja je neophodna za transakcije novom valutom.\nNarodna banka Kine je potvrdila da testove sprovodi u „zatvorenim sistemima“, odnosno da novom valutom za sada nepoznatog imena nije moguće obavljati „obične“ kupovine.\nFilmska scena na putu: Novac ispao iz blindiranog kamioneta, ljudi…\nMekdonalds, Starbaks i Subvej su među prvim stranim kompanijama koje će testirati novu kinesku suverenu digitalnu valutu, objavila je kineska centralna banka, u manjim transakcijama sa lokalnim partnerima, prenosi SCMP.\nMetju Grajem, generalni direktor Sino Global Capital, investicione firme iz Pekinga, rekao je za ZDNet da „nijedna druga država nije ostvarila toliko napretka kao Kina u oblasti digitalnih valuta“, kao i da su kineske vlasti uložile značajne napore u istraživanje i razvoj ovog rešenja.\nNavodno, prvu širu primenu nova digitalna valuta bi trebala da doživi tokom Zimskih olimpijskih igara u Pekingu 2022. godine.\nPo svemu sudeći, „digitalni renminbi“ neće biti kriptovaluta u pravom smislu te reči, obzirom da će se na početku distribuirati putem banaka i drugih finansijskih institucija, odnosno da će sistem biti centralizovan.\nZa razliku od u Kini rasprostranjenih AliPay i WeChat Pay fintek rešenja, koji se oslanjaju na internet, tehnologija koju koristi Narodna banka Kine će omogućiti razmenu digitalne valute bez interneta, slično kao prilikom korišćenje fizičkog gotovine, navodi agencija Sinhua.\nAko stvari budu tekle po planu, Kina će biti prva država koja lansira digitalnu valutu. Internet gigant Fejsbuk je već prošle godine najavio da radni na sopstvenoj digitalnoj valuti, Libri, ali se suočio sa brojnim poteškoćama usled protivljenja državnih regulatornih tela, prenosi Novaekonomija.rs.


KONFERENCIJA - Aktuelno stanje u kulturi Novog Sada | Novi Sad\nPočetna stranica › KONFERENCIJA - Aktuelno stanje u kulturi Novog Sada\nSreda, 2. decembar 2009. godine\nSala veća, Gradska kuća Trg slobode 1\nGradska uprava za kulturu održaće konferenciju za novinare na kojoj će biti predstavljeno aktuelno stanje u kulturi grada i najavljeni planovi za naredni period.\nNa konferenciji će govoriti pomoćnik gradonačelnika Vladimir Kopicl, član Gradskog veća za kulturu Andrej Bursać i zamenik načelnika Gradske uprave za kulturu Dejana Šranc.\nAktuelno stanje u kulturi Novog Sada\nIz budžeta grada Novog Sada za finansiranje kulture u 2009. godini izdvojeno je 897 120 394 dinara. Oko 60 posto ukupnih sredstava Gradske uprave za kulturu odlazi na finansiranje rada 11 ustanova čiji je osnivač grad i ove godine u te svrhe opredeljeno je 527 596 521 dinara. Grad Novi Sad, na godišnjem nivou, takođe finansira programe u oblasti kulture i umetnosti ustanova i organizacija prema kojima ne vrši osnivačka prava. Reč je o četrnaest takvih korisnika među kojima su Zmejeve dečje igre, Brankovo kolo, Egzit, Muzička omladina grada Novog Sada, Centar za kulturnu animaciju i drugi, a na taj način podržava se rad i pet organizacija lica sa posebnim potrebama.\nDrugim zainteresovanim organizacijama i udruženjima Gradska uprava za kulturu omogućava da sa svojim projektima učestvuju na konkursima koji se raspisuju najmanje jednom godišnje. Postoje tri grupe konkursa koji pokrivaju oblasti kulture, izdavanja knjiga i časopisa i oblast informisanja, kojima se obezbeđuje rad javnih glasila na jezicima nacionalnih manjina i etničkih grupa kao i nesmetano korišćenje prava invalida, hendikepiranih lica i drugih lica sa posebnim potrebama - a u 2009. godini za njihovo finansiranje opredeljeno je 73 235 000 dinara. Odluku o izboru projekata kao i o visini sume kojom će svaki pojedinačno biti finansiran donosi stručna Komisija.\nUprkos ekonomskoj krizi, naporima grada, odnosno Gradske uprave za kulturu u proteklih godinu i po dana započeto je rešavanje važnih problema u ovoj oblasti. Na primer, rekonstrukcija Kulturnog centra po najvišim standardima svakako predstavlja projekat od kapitalnog značaja za kulturu Novog Sada. Za njegovu realizaciju bilo je neophodno obezbediti preko 100 miliona dinara, a kada bude završen Novosađani će dobiti najsavremeniji prostor za održavanje kulturno-umetničkih događaja i predstavljanje različitih sadržaja iz oblasti kulture.\nPodjednako dobar primer je i izuzimanje „Arene“ iz procesa privatizacije, čime je najveći novosadski bioskop ostao u vlasništvu grada, pa će zahvaljujući ulaganju privatnog kapitala u njegovu revitalizaciju građani uskoro moći da gledaju filmove u najboljim, savremenim uslovima kako i zaslužuju.\nGradska uprava za kulturu nastaviće da sprovodi aktivnu kulturnu politiku, a poboljšanje uslova za rad kulturno umetničkih udruženja i organizacija, kao i otvaranje novih i revitalizacija postojećih prostora namenjenih kulturno umetničkim sadržajima, predstavljaće prioritetne aktivnosti u narednom periodu.\nUtorak, 1. decembar 2009. godine


TSC napadački i u Evropi! - Sportske.net\nIzvor: Sportske.net, FK TSC\nDebitant na evrosceni ne plaši se prvog izazova. U Bačkoj Topoli prihvataju ulogu blagog favorita i veruju da će i u kvalifikacijama za Ligu Evrope pokazati zašto su u ovom trenutku, uz Spartak, najefikasniji tim Superlige i zašto su prošle sezone imali najbolje strelce domaćeg šampionata.\nSavo nije pogodio, Partizan čeka Letonce!Sve o žrebu - Koga danas želite Zvezdi, Partizanu i TSC-u?TSC u naletu, na tri boda i protiv novajlije!Loši nagoveštaji iz UEFA, evropski fudbal se do daljnjeg seli iz Srbije kao početkom devedesetih?!UEFA menja pravila, mogući derbiji "velike četvorke" EX-YU u Evropi?\nFudbalski klub TSC iz Bačke Topole igraće, kako je danas odlučeno žrebom, u prvom kolu kvalifikacija za Ligu Evrope u gostima moldavskoj ekipi Petrokob Hinčesti, i u tom istorijskom duelu za svoj klub veruju da mogu do pobede svojim napadačkim stilom, kako igraju i u Superligi Srbije, navodi se u današnjem klupskom saopštenju dostavljenom medijima.\n''Mi se nadamo pobedi, želimo da igramo našu napadačku igru, da dominiramo i da tako dođemo do sledećeg kola'', rekao je Palađi, koji se odmah posle žreba posvetio prikupljanju informacija o protivniku sa kojim bi trebalo da igra 27. avgusta.\nPalađi je precizirao da će u narednim danima biti poznato gde će se meč igrati, s obzirom na to da moldavska ekipa, kao domaćin odlučen žrebom, ima 24 sata da odgovori Uefi.\n''Nakon toga, Uefa će odrediti gde će se igrati meč'', kazao je Palađi.\n''Ipak, igramo u gostima, tako da mi ta činjenica ne dozvaljava nam da kažem da smo izraziti favoriti. Iz nekog generalnog poređenja moldavskog i srpskog fudbala, proizilazi ta ocena da smo favoriti'', rekao je on.\nSabo je dodao da je i kao igrač igrao mnogo evropskih utakmica, i da je i kao trener učestvovao u takvim duelima, te je svestan da je domaćinstvo veoma značajno i da je to što TSC igra u gostima otežavajuća okolnost.\n''Videćemo još, verujem da ćemo u narednim danima znati da li će se igrati u Moldaviji ili na neutralnom terenu, zbog situacije sa pandemijom'', rekao je Sabo.\n''Kada smo videli raspored našeg prvenstva, tempirali smo da do te prve utakmice evropske uđemo u neku optimalnu formu. Imamo još dve prvenstvene utakmice do tada, i nadam se da će biti još bolje nego što je bilo u prvim utakmicama, u kojima smo, po meni, odlično startovali. Ove dve utakmice Superlige, u Bačkoj Palanci i kod kuce protiv Metalca iskoristićemo da se što bolje uigramo za tu prvu utakmici u Evropi'', dodao je on.\nSabo posle "ludnice" u Senti: "Ovo u životu nisam doživeo..."


Univerzitet u Bihaću: Na putu do historijskog projekta do talačke krize\nHome Izaberi grad Bihać Univerzitet u Bihaću: Na putu do historijskog projekta do talačke krize\n– Univerzitet u Bihaću i dalje je bez upravnog odbora što otežava rad ove visokoškolske ustanove. Situacija je postala zabrinjavajuća s obzirom, da, zbog nepostojanja ovog tijela, nije moguće provoditi planske aktivnosti. Prijedlog članova novog, privremenog Upravnog odbora na jučerašnjoj sjednici Skupštine USK nije prihvaćen. Ovo je treći put da se odbija prijedlog imenovanja UO Univerziteta u Bihaću…\nUniverzitet u Bihaću, historijski projekt, kako političari uobičajeno s vremena na vrijeme vole reći, a što ustvari i jeste, ne voljom ili neradom svojih uposlenika, već čudnim odnosom osnivača, jeste u kolapsu.\nNepostojanje Upravnog odbora ove visokoškolske ustanove skoro dvije godine, blokiralo je sve planske aktivnosti, počevši od finansijskog poslovanja fakulteta, okončanja procedura izbora prorektora i dekana, zaustavljanja svih projekata ali i javnih nabavki.\nRektor Univerziteta, Fadil Islamović kaže da je Univerzitet postao taocem politike. Do ove situacije ne bi se došlo da ranije provedene izmjene i dopune Kantonalnog zakona o visokom obrazovanju, nisu dovele do sukoba sa okvirnim državnim zakonom. Islamović, ističe da bi bilo krajnje vrijeme da se ovaj problem riješi i da zastupnici shvate njegovu ozbiljnost, jer za sobom povlači niz problema, sa kojima se niko više ne može nositi.\nPrevious articleUpriličena promocija univerzitetskog udžbenika “Poslovno pravo” autora, prof. dr. Albina Muslića\nNext articleIseljavanje iz BiH zaustavile bi veće plate i novi poslovi


Zaobilaznica oko Brckog bice gotova do septembra 2018.\nHome » News Archive » Infrastructure News » Zaobilaznica oko Brckog bice gotova do septembra 2018.\nPočetni rok za završetak zaobilaznice oko Brčkog, 18. februar 2018. godine, prolongiran je. Zbog problema koji su se dešavali u prvoj godini, sa izvođačima je dogovoreno da taj rok bude pomjeren za septembar 2018. godine, rečeno je prilikom obilaska radova, saopšteno je na sajtu Vlade Brčko distrikta.\nDirektor Puteva Brčko Miroslav Miškić istakao je da su radovi u toku u punom kapacitetu, te da do kolovozne konstrukcije, odnosno do početka asfalta nedostaje samo jedan sloj. On je dodao da preduzeće ima ambiciozan plan da određena dužina trase do zime bude pod asfaltom naglašavajući da je urađeno 60% grubih radova.\n"Originalni ugovor za projekat zaobilaznice je 28,5 mil EUR. Izvjesno je da to neće biti dovoljno novca jer postoje radovi koji nisu predviđeni projektom, a koji sa bezbjedonosnog i saobraćajnog stanovišta moraju biti urađeni. Ti radovi se tiču dijela trase na kojoj nije predviđena zaštitna ograda kao i rasvjete koja ne postoji u projektu. Takvih troškova je 2,8 mil EUR" - istakao je Miškić.


Carine "padaju", cene ostaju iste | SerbianForum\nCarine "padaju", cene ostaju iste\nBeograd -- U Srbiji bi od Nove godine trebalo da pojeftine uvozni mobilni telefoni, televizori, frižideri, jogurti, šaran, kozmetika,….\nNa te i još neke proizvode su naime, od 1. januara smanjene dažbine na uvoz. Potrošači se, međutim, ranijih godina nisu ovajdili od smanjenja nameta.Da li će tako biti i ovaj put?Nova 2012. u Srbiji počinje daljom liberalizacijom carina na robu iz Evropske unije.\nTako će kompjuteri i mobilni telefoni iz EU u našu zemlju ubuduće ulaziti bez ikakvog opterećenja, dok će industrijska i poljoprivredna roba imati manje stope. Pitanje je koliko tome mogu da se raduju potrošači Srbije, jer iskustvo govori da se kroz cenovnike pad ili ukidanje ovog nameta do sada - nije videlo.\nDržavna kasa, s druge strane, i te kako oseća manji priliv od uvezene robe. U 2008. godini u budžet se od carina slilo 64,7 milijardi dinara, a za prvih 11 meseci 2011. godine 35,1 milijarda dinara.\nPrema Prelaznom trgovinskom sporazumu sa Evropskom unijom, od 1. januara 2012. godine nastaviće se liberalizacija carina za uvoz industrijskih proizvoda poreklom iz Unije sa 1,42 na 0,81 odsto, a za poljoprivredne proizvode sa 7,02 na 5,23 odsto.\n“Najvažnije novine su da se za uvoz kombinovanih frižidere sa zamrzivačem, mašina za sušenje veša, kompjutera, monitora i mobilnih telefona iz EU neće plaćati carina”, najavila je Nadica Pantović, načelnik sektora za carinski sistem i politiku u Ministarstvu finansija.\nCarina na uvoz jogurta sa tri odsto masnoće od 1. januara snižena je sa 12 na 10 odsto, za margarine će stopa sa 18 pasti na 15 odsto, dok će na uvoz šarana, umesto 22,5 odsto primenjivati carine od 19,5 procenata.\nUvozna kozmetika će ove godine biti ocarinjena sa šest, umesto sa 8,3 odsto, carine za šampone pale su sa šest na tri odsto, a paste za zube sa četiri na dva odsto. Keramičke glazirane pločice imaće nižu stopu od osam odsto, a do sada je iznosila 11 odsto.\n“TV prijemnici iz EU će se cariniti sa šest, umesto sa 8,3 odsto i ista stopa primenjivaće se i na radio-aparate za vozila, sa CD plejerom”, istakla je Nadica Pantović.\n“Za frižidere, bez obzira na to da li su samostalni ili ugradni i zamrzivače tipa sandučara, biće snižena carina sa četiri na dva odsto. Za uvoz štednjaka sa pećnicom iz EU carina je umanjena sa šest na tri procenta, dok je za mikrotalasne pećnice, ugradne pećnice i tostere, kao i usisivače za domaćinstvo, carina sa 8,3 snižena na šest odsto”.\nUsvajanje Zakona o akcizama, prema kojem će minimalna akciza po paklici od 1. januara biti povećana sa 61 na 71 dinar, odraziće se na maloprodajne cene cigareta već početkom godine.\nVodeće duvanske kompanije najavljuju od polovine januara poskupljenje za pet do 10 odsto svojih proizvoda, a cigarete će, zavisno od proizvođača i vrste biti skuplje pet do 10 dinara po kutiji.\nKada je reč o drugom usaglašavanju cena cigareta sa kretanjem godišnje inflacije, to će, prema našim saznanjima ovog puta sačekati. Prema nezvaničnim informacijama, zbog drastičnog povećanja akciza, narednih godinu dana izostaće ta nivelacija cenovnika.\nCarine na uvoz novih automobila iz Evropske unije od 1. januara su snižene sa pet na 2,5 odsto. Predsednik Srpske asocijacije uvoznika vozila i delova Miloš Petrović najavio je da će se to u slučaju jeftinijih automobila, do 10.000 evra, osetiti kao pojeftinjenje za oko 1,5 odsto - između 100 i 150 evra. Ovo je moguća ako ostane na snazi obećanje Ministarstva za zaštitu životne sredine da se odlaže primena ekološke takse, koja iznosi 12.000 dinara po toni automobila. Carina na uvoz vozila van Evropske unije ostaje 12,5 odsto.