Brnabić:Cilj članstvo u EU, što pre, to bolje – Studio B\nBrnabić:Cilj članstvo u EU, što pre, to bolje\nBrnabić:Cilj članstvo u EU, što pre, to bolje tanjug\nObjavljeno: 06.05.2022. 12:50 Izmenjeno: 06.05.2022. 14:56\nPod nazivom „Evropa spremna za sledeću generaciju“, konferencija okuplja lidere i stručnjake iz sveta.\nPremijerka Srbije Ana Brnabić učestvuje u Firenci na panelu posvećenom evropskoj perspektivi Zapadnog Balkana, u okviru konferencije o stanju u EU, koju u tom gradu organizuje Evropski univerzitetski institut.\nNa panelu „Kriza i promene – Evropska perspektiva Zapadnog Balkana“ učestvuju i specijalni predstavnik EU za dijalog Beograda i Prištine Miroslav Lajčak i ministar spoljnih poslova Austrije Aleksander Šalenberg.\nU impozantnom zdanju Palate Vekio u Firenci, premijerka Srbije je pre skupa razgovarala i sa visokim predstavnikom EU za spoljnu politiku i bezbednost Žozepom Boreljom, koji je takođe učesnik na skupu.\nKonferencija o stanju Unije počela je juče i traje do 7. maja, a fokus skupa je na budućnosti Evropske unije.\nStrateški cilj i prioritet Srbije je članstvo u Evropskoj uniji, poručila je premijerka Srbije Ana Brnabić u Firenci, na skupu posvećenom stanju u Uniju, dodajući da je to slučaj i za celim regionom Zapadnog Balkana.\nŠto pre, to bolje”, rekla je Brnabić na panelu „Kriza i promene – Evropska perspektiva Zapadnog Balkana“ na kojem su učestvovali i specijalni predstavnik EU za dijalog Beograda i Prištine Miroslav Lajčak i ministar spoljnih poslova Austrije Aleksander Šalenberg\nPremijerka je navela i da se nada da će rat na istoku Evrope, u Ukrajini, vratiti proces proširenja u fokus, te da će i članice Unije koje su se tome protivile, promeniti mišljenje, i shvatiti da je to prioritet za sve, te pr8imetila da ulazak Zapadnog Balkana u EU, i nije proširenje, već “obuhvatanje”, jer je ovaj region okružen državama članicama Unije.\n“Želimo da Zapadni Balkan postane članica Unije i želimo to da uradimo brzo. Srbija je uložila mnogo vremena i energije da implementira reforme, kako bi ostala članica EU, a te reforme su u interesu građana”, rekla je Brnabić.\nNa pitanje moderatora panela, Miroslava Lajčaka da li su nova dešavanja u Uniji, za Srbiju i region, izazov ili prilika, Brnabić je rekla da se nada da su, zapravo, prilika, jer je uvek optimista, dodajući da sve zemlje članice EU, Evropska komisija, insititucije, mogu da vide koliko je Srbija naporno radila da postane članica Unije.\nBrnabić je rekla da Zapadni Balkan ne bi trebalo da bude zapostavljen de se vrata otvore nekom drugom, bez obzira na političku situaciju, jer bi to, kaže, bila velika greška i ne bi bilo fer.\n“Ne mogu da zamislim da neko postane član EU pre Zapadnog Balkana”, rekla je Brnabić.\nOna je naglasila da je članstvo u EU uvek politička odluka, za koju stepen sprovedenih reformi nije presudan, dodajući da su odluke o članstvu Bugarske, Rumunije, Hrvatske bile političke.\n“Ako pogledate Srbiju, prosečnu platu, javni dug, fiskalnu stabilnost , nivo nezaposlenosti, instartrukutru, po svim tim parametrima, Srbija je spremna za članstvo”, rekla je Brnabić.\nRekla je i da razume Uniju, kada kaze da ne žele uvezene probleme, ali je istakla da bi svako otvoreno pitanje u regionu Zapadnog Balkana bilo lakše i brže rešeno, da smo deo Evropske unije, i dodala da da je Austrija jedna od glavnih i najglasnijih zemalja koja podržava proces proširena, i uvek je iskreno podržavala otvarnaje poglavlja i klastera.\n“Evropska unija je mirovni projekat i želimo da budemo deo toga”, rekla je Brnabić.\nOna je navela i da EU ne može stalno da odlagaže neke odluke, navodeći da je Severna Makedonija promenila ime, a još nije otvorila pregovore.\nDodala je i da Beograd nema ništa protiv vizne liberalizacije za Prištinu, jer će tako i otvorena pitanja možda biti lakše rešena, budući da dijalog sada ne ide u pravom smeru i pravo je pitanje imamo li uopšte dijalog.\nPremijerka je rekla i da je pored evrointegracija, druga ključna stvar za Srbiju regionalna stabilnost i saradnja.\nIlustrujući značaj saradnje sa Unijom i regionom, navela je podatke da 65 odsto izvoza Srbije ide na tržište EU, a 17 u region.\n“To je 82 odsto svega što Srbija izvozi, a govori koliko nam je važna Unija, i koliko nam je važan region”, rekla je Brnabić.\nOna je istakla i značaj regionalne inicijative “Otvoreni Balkan”, Srbije, Albanije i Severne Makedonije, ističući da je poziv i drugima iz regiona da se pridruže otvoren.\nProširenje geostratesko pitanje,Balkan ne smemo zapostaviti\nMinistar spoljnih poslova Austrije Aleksander Šalenberg smatra da su u ovom trenutku evropske integracije izuteno važne, važnije možda i bitnije i od vremena 1945. godine i ističe da Evropska Unija u pristupnpom procesu treba da razmišlja geostrateški, a ne birokratski.\nBrnabić s Boreljom o dijalogu, Ukrajini, agendi proširenja\nPremijerka Srbije Ana Brnabić razgovarala je u Firenci sa visokim predstavnikom Evropske unije za spoljnu politiku i bezbednost Žozepom Boreljom o dijalogu Beograda i Prištine, proširenju Unije, kao i o situaciji u Ukrajini.\n“Razgovarali smo o dijalogu Beograda i Prištine, tu nemamo preterano dobre vesti, o čemu je govorio i predsednik Aleksandar Vučić. Ali dajemo sve od sebe, i uvek šaljemo istu poruku, da su nam najvažniji mir i stabilnost”, rekla je Brnabić u Firenci, gde je učestvovala na skupu posvećenom stanju u EU.\nBrnabić je poručila da su regionalni mir, stabilnost, povezivanje i saradnja ono što će svima omogućiti prostor za dalji ekonomski rast i razvoj, u sadašnjimm izuzetno teškim vremenima, posebno za evropski kontinent.\nTakođe, prenela je da su razgovarali i o situaciji i Ukrajini, kao i o agendi proširenja EU.\nUkazala je da se sve češće postavlja pitanje da li rat na istoku Evrope treba da znači da Evropa donese političku odluku da zemlje, poput Srbije ili Crne Gore koje su prilično napredovale u tom procesu, treba što pre da postanu članice ili će se nastaviti “birokratski proces”, koji podrazumeva rad na reformama, klasterima…\nBrnabić je u Firenci razgovarala i sa predsednikom Evropskog univerzitetskog instituta, koji je organizovao događaj u Firenci, o priključivanju Srbije tom insitutu.\n“To je važan i uticajan institut koji prima u članstvo samo države članice Unije, ali mi ćemo raditi na tome da imamo direktniju saradnju, što će nam pomoći i u daljoj reformi javne uprave, administracije, u diplomatskim aktivnostima, koje su važne u ovom trenutku”, rekla je Brnabić novinarima.\nBrnabić: Ne stoje kritike na račun Otvorenog Balkana, otvoren za sve\nBrojni političari, pa i evropski, misle da je inicijativa Otvoreni Balkan razjedinila ovaj region umesto da ga ujedini, ali je istina potpuno drugačija – inicijativa je otvorena za sve i svima može da donese samo korist, poručila je premijerka Srbije Ana Brnabić.\nOdgovarajući na pitanje novinara u Firenci, s obizorm da se i na panelu o evropskoj perspektivi Zapadnog Balkana, na kojem je razgovarala sa Miroslavom Lajčakom i Aleksandrom Šalenbergom, mogla čuti ocena da je ta inicijativa ekskluzivna, Brnabić je konstatovala da mnogi političari, pa i evropski, imaju taj narativ – da je Otvoreni Balkan uspeo da razjedini region umesto da ga ujedini.\n“To je tako zato što su mnogi uložili mnogo resursa da se taj narativ zapati. Ali, istina je drugačija i ja sam na to reagovala”, rekla je Brnabić.\nPonavlja da je inicijativa otvorena za sve na Zapadnom Balkanu, te da i Srbija i Severna Makedonija i Albanija, konstantno pozivaju sve da se priključe.\n“Sigurna sam da će i privreda i građani onih delova regiona koji se još nisu priključili, videti konkretne benefite, i to u narednih nekoliko meseci, da će izvršiti pritisak na političare da batale političke price, i posvete se pragmatičnim stvarima koje znače bolji kvalitet života, i konkurentniju ekonomiju”, rekla je Brnabić.\nZato je, dodala je, važno da se bude prisutno na sličnim forumima, da se govori i odgovara na netačne ili poluinformacije koje se tendenciozno plasiraju.\n“Otvoreni Balkan je otvoren za sve, stalan je poziv, a da li ćemo nekog da molimo? Ne. Verujem da će se ostali priključivati kada vide da ne postoji nijedan razloga da se ne prikuljuče, a da postoje svi razlozi za priključivanje ovoj inicijativi”, rekla je Brnabić.


Revija šampiona u Spensu i pečat lepršavih Crnogoraca - CdM\nFudbal nostalgija - sjećanje na crnogorske ekipe (Pobjeda, 1986. godina)\nRevija šampiona u Spensu i pečat lepršavih Crnogoraca\nNovi Sad, hala Spens i najbolji mali fudbal na svijetu u tom trenutku tako je to izgledalo 1986. godine u Socijalističkoj Federativnoj Republici Jugoslaviji.\nAli umjesto ekipa na terenu su bili dnevni listovi iz šest republika koje su činile tu državu za kojom mnogi i dan danas žale, a u timu štampanih medija fudbalski krem Jugoslavije, čiji je šampionat tada bio među pet najboljih u Evropi.\nFudbaleri koji su igrali veliki fudbal su se “prebacili” na mali koji su igrali kao klinci, a u čuvenoj novosadskoj dvorani na tribinama je bilo između 5.000 i 6.000 hiljada ljudi tokom svakog takmičarskog dana.\nBudućnost, Sutjeska i Gašić\nNašu Crnu Goru je predstavljala tada jedini dnevni list Pobjeda, a u sastavu naše reprezentacije su bili najbolji igrači Budućnosti i Sutjeske pojačani sa najboljim igračem malog fudbala u velikoj Jugi Željkom Gašićem. Crnogorci su plesali na terenu i dominantno su u finalu “odradili” Bosnu i Hercegovina rezultatom 3:1.\n“Sjećam se kao da je juče bilo, Dejan Savićević je dao dva gola, a Dragoljub Brnović jedan. A za BiH su igrali strašni igrači Tuce, Skočaić… “, rekao nam je Nino Jovanović, jedan od članova selektorske komisije u kojoj su još bili bivši igrači “plavih” Dragan Guzo Vujović i Bajica Martinović, te novinar Miško Redžepagić iz Pobjede.\nKaznenu ekspediciju našeg najstarijeg dnevnog lista su činili Božidar Vuksanović, Pero Giljen (golmani), Nikola Rakojević, Dragoljub Brnović, Željko Gašić, Dejan Savićević, Željko Petrović, Srdan Dmitrović i Goran Stanisavljević.\n“Sve nevjerovatni igrači, napravili su karijere, četvorica iz ove ekipe su igrala za reprezentaciju Jugoslavije Petrović, Brnović i Savićević veliki fudbal, a Gašić mali. Inače, Dejo i nažalost pokojni Gašić su rođeni sprat ispod sprata”, govori nam Jovanović, dugogodišnji radnik OfK Titograd (kasnije Mladosti) i zaljubljenik u “romantičare”.\nA o kakvom je prestižnom turniru bilo riječ, govore imena Dragana Stojkovića Piksija, Boška i Milka Đurovskog, Siniše Mihajlovića (Srbija), Davora Šukera, Zvonimira Bobana, Ivana Gudelja, Aljoše Asanovića (Hrvatska), Pančeva (Makedonija), Marka Elznera, Srećka Kataneca(Slovenija)…\n“Sve majstor do majstora, ljudi koji su kasnije osvojili mnogo trofeja, a Savićević je kao vjerovatno najmlađi proglašen za igrača turnira. Svaki meč je gledalo 5.000 ili 6.000 ljudi, imali smo podršku, dolazili su i ljudi iz Beograda da gledaju sve te majstore. Naravno, sve to su gledali nažalost danas pokojni Miljan Miljanić i Branko Bata Bulatović”, rekao je Jovanović.


Press Online :: Džet set :: Haos u najavi: Ona ulazi u "Zadrugu 3"?! / print=true\nHaos u najavi: Ona ulazi u "Zadrugu 3"?!\nNakon finala "Zadruge 2" već je počelo da se spekuliše ko će ući u narednu sezonu ovog rijalitija!\nNekadašnja modelsica Ivana Stamenković Sindi se s dečkom pojavila na žurki u Šimanovcima i odmah su krenule spekulacije da će nekadašnja pevačica biti jedna od učesnica nove sezone, koja startuje u septembru, piše Kurir.\nIvana Stamenković Sindi • Vesna Lalić / RAS Srbija\n- Sindi je vrlo interesantna za šou-program, zabavna je i ukoliko joj budu odgovarali uslovi koje produkcija nudi, ona bi mogla da bude učesnica "Zadruge 3", koja je uveliko u pripremi. Ivana je već bila u rijalitiju šou programu i odlično se pokazala, ali zbog privatnih problema više nije učestvovala u ovakvim formatima. Sada je sve u najboljem redu i postoji mogućnost da opet bude u igri - otkriva izvor blizak produkciji za "Kurir".


"Grčki vikend" 12. i 13. maja na Trgu republike - Beograd - Dnevni list Danas\nPočetna » Beograd » „Grčki vikend“ 12. i 13. maja na Trgu republike\n0Piše: Beoinfo 09. maja 2018. 13.59\nOn je, na konferenciji za novinare u hotelu „Mercure Belgrade Excelsior”, istakao da će grad nastaviti da podržava sve događaje koje u prestonicu Srbije donose druge kulture i tradicije.\n– Posebno kada se, kao u ovom slučaju, prezentuje kultura nama bliskog naroda. Takođe, komunalni sistem Beograda uvek će biti tu da podrži realizaciju događaja koji su, pre svega, besplatni. Ovaj događaj je i dobar primer saradnje privrednih komora, turističkih organizacija i organizatora sa komunalnim sistemom Beograda – istakao je Glavaš i pozvao Beograđane i goste prestonice da za vikend posete manifestaciju „Grčki vikend”.\nOn je naveo da je Beograd postao prepoznatljiv po ovakvim i sličnim manifestacijama, kojih u prestonici ima više od 600 na otvorenom, i dodao da većina tih događaja predstavlja most između naših i sugrađana u regionu, kao i privrednih subjekata.\nDirektor Turističke organizacije Beograda Miodrag Popović rekao je da „Grčki vikend” u Beogradu služi da se još bolje povežu naša dva naroda, kao i boljem predstavljanju turističke ponude Grčke, koja je nezaobilazna destinacija za većinu Beograđana.\nTakođe, kako je istakao, Beograd preko Turističke organizacije Beograda bar jednom godišnje predstavlja svoju turističku ponudu u Solunu, koja će biti proširena i na neke druge grčke regione.\n– Razmena u turizmu, kao i razmena u kulturi između Srbije i Grčke veoma je živa, a ovakvi i slični događaji doprinose proširenju te saradnje – zaključio je Popović.\nDirektorka kancelarije Grčke nacionalne turističke organizacije Sofija Lazaridu je ukazala da će posetioci na Trgu republike moći da uživaju u autentičnoj grčkoj muzici i hrani, kao i da se informišu o turističkim destinacijama.\nOna je dodala da će se na ovogodišnjoj manifestaciji predstaviti grčke oblasti sa izuzetnom tradicojom, kulturom i bogatom hranom. Takođe je zahvalila Gradu Beogradu i Turističkoj organizaciji Beograda na podršci, kao i udruženju „Internacionalno prijateljstvo” na organizaciji ovog događaja.\nDogađaju su prisustvovali potpredsednik Helenskog privrednog udruženja Vasilis Kakajotis, generalni direktor Veropulos grupe u Beogradu Mark Ernest Garofani i predsednica udruženja „Internacionalno prijateljstvo” Olivera Jovanović.\ngrcka, trg republikeBeograd


VIJEĆE MINISTARA BIH: Utvrđen Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnom i međuentitetskom cestovnom prijevozu, donjet Pravilnik o praćenju postupaka javnih nabavki\nVijeće ministara BiH utvrdilo je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnom i međuentitetskom cestovnom prijevozu, s ciljem otklanjanja nejasnoća u postojećem zakonu.\nUtvrđeni Prijedlog izmjena i dopuna Zakona tretira i problem nelegalnog prevoza putnika u međunarodnom prometu, uzimajući u obzir poteškoće s kojima se susreću tijela nadležna za inspekcijske poslove kada je u pitanju dokazivanje prekršaja i pokretanje odgovarajućih postupaka.\nVijeće ministara BiH je, na prijedlog Agencije za javne nabavke, donijelo je Pravilnik o praćenju postupaka javnih nabavki s ciljem osiguranja maksimalne efikasnosti trošenja javnih sredstava.\nPravilnikom se postupak praćenja javnih nabavki usklađuje sa novim Zakonom o javnim nabavkama i poboljšava sistem praćenja. Precizno su definirane nadležnosti za pripremu, obradu i evidentiranje podataka u vezi sa procesom praćenja, izvori i kriteriji na bazi kojih se provodi praćenje, procijenjena vrijednost nabavke kod praćenja, težina počinjene nepravilnosti, kao i postupanje u takvim slučajevima. Također prilikom izrade Pravilnika uzeti su u obzir izvještaji nadležnih ureda za reviziju.\nVijeće ministara BiH usvojilo je Izvještaj o napretku u provođenju Akcionog plana za realizaciju Reformske agende za nivo ministarskog vijeća. Ocijenjeno je da reformski procesi imaju dobru dinamiku.\nU okviru nadležnosti Vijeća ministara BiH u potpunosti je provedeno 53 posto u odnosu na ukupan broj mjera. Ukoliko se uzme u obzir vremenska dimenzija (mjere su planirane na četvorogodišnji period), realizirano je 80 posto planiranih mjera za vremenski period do 3. avgusta 2016. godine, tvrde u Vijeću.\nVijeće ministara BiH je usvojilo izvještaj Ministarstva finansija i trezora o izvršenju Budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za period januar – juni 2016. godine.\nUkupno ostvareni prihodi i podrške za finansiranje institucija u prvom polugodištu 2016. iznose 519.651.207 BAM ili 55 posto u odnosu na planirane prihode u Budžetu za ovu godinu.\nU istom periodu, ukupno izvršeni rashodi Budžeta institucija BiH iznose 412.853.287 BAM ili 43 posto u odnosu na usvojeni Budžet za ovu godinu, odnosno 34 posto u odnosu na korigirani budžet koji uključuje dodana namjenska sredstva.\nVijeće ministara BiH donijelo je Odluku o udruživanju sredstava iz budžeta Ministarstva odbrane (MO) BiH u višegodišnji projekat tranzicije i zbrinjavanja otpuštenog personala MO BiH i Oružanih snaga BiH – Program "Perspektiva" i usvojilo Informaciju o ovom projektu.\nDato je odobrenje Ministarstvu obrane BiH da realizira Program "Perspektiva" u periodu 2016. – 2020. godina u okviru odobrenih sredstava u iznosu od 3.242.600 BAM.\nVijeće ministara BiH usvojilo je Informaciju o dokumentima Komiteta članica Konvencije Vijeća Evrope o zaštiti djece od seksualnog iskorištavanja i zlostavljanja – Lanzarote komiteta.\nPrvi izvještaj o provođenju Konvencije koji se odnosi na zaštitu djece od seksualnog iskorištavanja u krugu povjerenja, s prilozima, sadrži opći pregled odgovora, primjere dobre prakse, kao i preporuke s ciljem unapređenje provođenja Konvencije. Prvi izvještaj se bavi kriminalizacijom seksualnog zlostavljanja djece u krugu povjerenja, prikupljanjem podataka o tome, najboljim interesom djetata i krivičnim postupkom, te odgovornošću pravne osobe u vezi sa takvim slučejevima.\nTabela mjera/inicijativa za praćenje preporuka iz Prvog izvještaja o provođenju sadrži izdvojene preporuke sa posebnom rubrikom koja je ostavljena za odgovore država potpisnica, među kojima je i BiH, kako bi opisali preduzete ili planirane mjere. Sve države bi trebalo da do oktobra 2016. godine dostave popunjenu tabelu kako bi se time zaključio prvi monitoring krug implementacije Konvencije.\nIzvor: Vebsajt BHRT, 31.08.2016.


Završen peti Sarajevo PR open\nSamo strateški pristup društveno odgovornom poslovanju čini održivim i opravdanim sve aktivnosti koje organizacije sprovode u polju DOP-a a poslovanje, okruženje i društvo u cjelini boljim mjestom za sve nas – jedna je od osnovnih poruka sa pete konferencije Sarajevo PR open održane u Sarajevu.\nUgledne predavačice, Tamara Vlastelica Bakić i Dragana Đermanović govorile su o konceptu društveno odgovornog poslovanja, značaju strateškog opredjeljenja i činjenja dobrih stvari te o novim poslovnim modelima i odgovornom pristupu poslovanju. Učesnici su bili predstavnici kompanija i institucija te studenti iz cijelog regiona.\nOrganizator konferencije, agencija Prime Communications tokom februara i marta ove godine realizovala je istraživanje o stanju i statusu društveno odgovornog poslovanja u kompanijama i institucijama u BiH te istraživanje sa novinarima kako percipiraju društvenu odgovornost kompanija i da li smatraju da bi kompanije trebale informisati javnost o svojim društveno odgovonim akcijama. Čak 72,2% novinara smatra kompanije donekle odgovornima, 16,7% smatra da nisu odgovorne i 11,1% da organizacije uopšte ne vode računa o društvenoj odgovornosti ali svi žele da dobiju informacije od kompanija o DOP aktivnostima.\n„Zabrinjava činjenica da se i dalje, dijelom društvene odgovornosti percipira ispunjavanje zakonskih obaveza poput plaćanja poreza i doprinosa za zaposlene ili uopšte uredna prijava zaposlenika. Istraživanje je pokazalo da čak 90,9% ispitanika upravo taj segment funkcionisanja smatra najvažnijim pokazateljem društvene odgovornosti. Ohrabruje ipak činjenica da je malo dublje razumijevanje koncepta u odnosu na 2009.g., kad smo radili prethodno istraživanje na ovu temu, što se proširuje spektar aktivnosti koje spadaju u taj segment i što se povećavaju budžeti za društveno odgovorno ponašanje", rekla je izvršna direktorica agencije Prime Communications, Dobrila Močević.


Potpredsednik Vlade Kine Liju He: Ekonomski rast 2021. godine će premašiti očekivani cilj – Vesti iz srbije i sveta\nHome > Ekonomija > Potpredsednik Vlade Kine Liju He: Ekonomski rast 2021. godine će premašiti očekivani cilj\nPotpredsednik Vlade Kine Liju He: Ekonomski rast 2021. godine će premašiti očekivani cilj\nby Janko Vesic - Dezember 1, 2021 033\n“Od početka ove godine, kineska privreda je nastavila da se oporavlja, a zaposlenost, cene i medjunarodna plaćanja održavaju se na normalnom nivou i procenjuje se da će njen rast premašiti očekivani cilj”, rekao je Liju He, prenela je Kineska medijska grupa.\nIstakao je da će Kina sledeće godine “održati kontinuitet, stabilnost i održivost makro politike i uložiti više napora da stimuliše vitalnost mikro entiteta, stvori dobra očekivanja za tržište i stvori bolje okruženje za mala i srednja preduzeća, velika preduzeća i preduzeća finansirana iz inostranstva”.\n“Imamo puno poverenje u kinesku ekonomiju sledeće godine”, rekao je Liu i dodao da “Kina ubrzava svoju novu strategiju razvoja, paradigmu dvostruke cirkulacije”.\nLiju He je rekao da Kina i Evropa, kao pokretačke snage oporavka svetske ekonomije, treba da nastave da jačaju pragmatičnu ekonomsku i trgovinsku saradnju u postepidemijskoj eri.\n“Treba da zajednički promovišu zelenu i niskougljeničnu transformaciju, produbljuju trgovinsku i investicionu saradnju i održavaju bezbedan i nesmetan lanac snabdevanja”, rekao je potpredsednik Kine.\nPosle 100 godina menja ime i seli se iz postojbine\nNovember 17, 2021 November 17, 2021 042\nMali odgovarao na pitanja građana o paušalnom oporezivanju\nDezember 8, 2021 Dezember 8, 2021 026\nJokić nije mogao da se izbori sa Marjanovićem\nNovember 29, 2021 026\nEvropski sud pravde naredio Bugarskoj da prizna dete iz istopolnog braka\nDezember 14, 2021 020


Završena druga faza inžinjerijskih radova na sanaciji pristupnog puta prema naselju za smještaj migranata u kampu ,,Lipa“\nU skladu sa Odlukom Predsjedništva Bosne i Hercegovine, pripadnici Inžinjerijskog bataljona Brigade taktičke podrške Oružanih snaga Bosne i Hercegovine završili su 09.03.2021. godine, inžinjerijske radove za izgradnju i sanaciju pristupnog puta do kontejnerskog naselja za smještaj migranata u kampu ,,Lipa” kod Bihaća.\nZavršeni inžinjerijski radovi za uspostavljanje kontejnerskog naselja za smještaj migranata u kampu „Lipa“\nU skladu sa Odlukom Predsjedništva Bosne i Hercegovine, pripadnici Inžinjerijskog bataljona Brigade taktičke podrške Oružanih snaga Bosne i Hercegovine završili su danas inžinjerijske radove za uspostavljanje kontejnerskog naselja za smještaj migranata u kampu „Lipa“ kod Bihaća.\nBrigada taktičke podrške (brTP) Oružanih snaga Bosne i Hercegovine izvodi inžinjerijske radove na vojnoj lokaciji Mahovljani Banja Luka\nPripadnici inžinjerijskog bataljona brTP OS BiH su otpočeli sa uređenjem vojne lokacije Mahovljani u augustu.\nInžinjerijski bataljon/Brigade taktičke podrške OS BiH, uveliko izvodi inžinjerijske radove sa ciljem izgradnje protivpožarnih pojaseva na lokacijama OS BiH\nProšlog mjeseca, pripadnici Inžinjerijskog bataljona počeli su sa pripremom vojnih lokacija za odbranu od eventualne pojave požara koje se mogu desiti tokom ljetnog perioda.\nAngažovanje Inžinjerijskog bataljona u 2019. godini\nPripadnici Inžinjerijskog bataljona Brigade taktičke podrške OS BiH, u protekloj 2019. godini bili su angažovani na nekoliko lokacija širom Bosne i Hercegovine na aktivnostima pružanja pomoći civilnim institucijama.


Deset razloga zašto Srbija ne bi smela legalizovati GMO\nDeset razloga zašto Srbija ne bi smela legalizovati GMO\n1. Zdravstvene posledice po ljude koji koriste hranu od GMO\nDilema oko posledica upotrebe hrane sa GMO više nema. Nauka je dokazala da GMO kroz hranu kod korisnika izazivaju 65 najtežih bolesti, od malignih, do, po narod najpogubnije posledice, sterilnosti. Srbija već sada zbog ilegalnog uvoza i uzgoja GM kultura ima, po zvaničnoj statistici, 350.000 bračnih parova koji imaju problema sa začećem svog potomstva, što znači realno i preko pola miliona. Fotografije pacova izobličenih od tumora i degenerisanog legla obišle su svet.\nPosle DVOGODIŠNjEG ispitivanja upotrebe hrane od GMO koje je sproveo Žil Erik Seralini sa Kaen univerziteta u Francuskoj sa svojim timom istraživača, kontroverzi, ako ih je uopšte i bilo, više nema. Ko se danas zalaže za GMO i tvrdi da nisu opasni predstavlja beskrupuloznog lobistu monstruoznih biotehnoloških kompanija.\nZato se njihova zalaganja moraju nazvati pravim imenom, sprovođenjem genocida nad stanovništvom Srbije i zločinom protiv sopstvenog naroda.\n2. Nekontrolisano zagađenje prirode sa nesagledivim posledicama\nGMO predstavljaju veštački život, veštačku mešavinu gena životinjskih, biljnih, bakterijskih vrsta i različitih virusa što se u prirodi nikada neće moći samo po sebi stvoriti kao posebna vrsta. Oni menjaju prirodu, nekontrolisano se šire vetrom, insektima, vodom i niko na svetu ne može niti da nasluti kakve su sve posledice moguće po živi svet i prirodu.\nPromene u prirodi nastale širenjem GMO su ireverzibilne, odnosno nepopravljive! Menjati prirodni kȏd planete Zemlje ravno je preuzimanju uloge Boga ili Tvorca, već kako ko hoće da ga nazove, i time se ugrožava ne samo čovečanstvo, nego i priroda i planeta Zemlja u celini. Na to niko nema pravo, ulog je jednostavno rečeno, preveliki da bi neodgovornim političarima dozvolili kockanje sa opstankom srpskog naroda i Srbije kao države.\n3. Pretvaranje plodnih oranica u pustinju\nUpotreba GM kultura zahteva i upotrebu najopasnijih hemijskih sredstava koja truju zemljište i u određenom roku pretvaraju plodno tlo u pustinju na kome ništa više ne može da raste. Vreme raspada totalnog herbicida pod imenom Raundap u zemljištu je 22 godine, a svake godine se mora izdašno prskati protiv korova, jer prskanje prežive samo kulture sa GMO, zato se ne mora okopavati i prividno donosi uštede proizvođaču. U određenom trenutku nakupljenu koncentraciju herbicida ne može da podnese niti kultura sa GMO zbog čega je i vršeno prskanje otrovima. Sledstvena posledica nakupljenih otrova u zemljištu je da plodne oranice postaju mrtvo zemljište bez ičeg živog u njemu ili na njemu. Pustinje u Brazilu i Argentini najbolje svedoče o tome.\nPored toga, ti opasni herbicidi dospeli u organizam čoveka kroz vodu i hranu imaju mutageno dejstvo na čoveka i praktično se posledice mogu nazvati vivo eksperimentima nad stanovništvom, jer niko ne može da nasluti konačne posledice primene opasne hemije u prirodi (pojava superkorova otpornog i na navedeni najjači herbicid) i na ljude (fizički izmenjena novorođenčad; sa ribljim repovima umesto ušiju, sa morskim krastavcem umesto nosa i sa žabljim očima, na primer). Fotografije dece zatrovane ili rođene pod dejstvom navedenih hemijskih sredstava koje kruže internetom dovoljno upečatljivo govore o tome.\n4. Pretvaranje Srbije u ekonomskog zavisnika od stranih biotehnoloških kompanija\nKada se jednom krene u uzgoj kultura od GMO, povratka nema, kako zbog upotrebe enormne količine hemijskih sredstva koje zagade zemlju zbog kojih se prirodne kulture više nikad neće moći uzgajati na površinama gde se započne sa GMO, tako i zbog odsustva plodoreda, jer se mora uvek iznova i iznova nastavljati kupovina i uzgoj samo semena od GMO od iste kompanije sve dok plodne oranice ne pretvorimo u pustinje, a poljoprivrednike u prosjake.\nEkonomska računica je precizna, u milion evra se može izračunati novi, nametnuti, a nepotrebni izdatak za poljoprivrednu proizvodnju, a šteta u poljoprivredi zbog gubitka obradivih površina bi bila neprocenjiva.\n5. Pitanje nacionalne bezbednosti zbog upotrebe GMO\nAli strašnije od ekonomske zavisnosti predstavlja nacionalna zavisnost, jer pitanje upotrebe kultura od GMO duboko zadire u pitanje nacionalne bezbednosti svake države, što može da ima dalekosežne tragične posledice po opstanak naroda i države, kako zbog opštih zdravstvenih posledica po vojno sposobne građane, još više zbog potpune ekonomske zavisnosti prema stranim kompanijama i zemlji.\n6. Ekonomska šteta i gubitak resursa budućnosti\nLegalizacijom GMO u Srbiji bi došlo do gašenja domaćih semenarskih instituta, prihoda od prozvodnje domaćih semenskih kultura, gašenja radnih mesta i sledstvenih posledica u čitavom lancu privređivanja i međuzavisnosti, što je više puta obrazlagao i iznosio ugledni agroekonomista, prof. dr Miladin Ševarlić sa Univerziteta u Beogradu. Po njegovoj računici, samo neposredna šteta ili gubitak po Srbiju bi iznosila oko 500 miliona evra od legalizacije samo dve GMO kulture, soje i kukuruza, pored drugih negativnih ekonomskih posledica, kao što bi bio gubitak oko 5.000 radnih mesta u poljoprivredi i domaćim semenarskim institucijama.\nPored toga, svake godine bi Srbija morala da plaća više od 200 miliona evra za druga semena GMO kultura, jer se ne može sejati sopstveno seme. Takav luksuz odricanja od stotina miliona evra teško da bi normalan čovek mogao da razume, ali tek kada se shvati da je to dobijeni zadatak ovih, krađom izbora, dovedenih političara, može da se razume ta doslednost u uništavanju svega što je vredno u Srbiji i što može pomoći opstanku naroda.\n7. Gubitak izvoznih mogućnosti na jedino otvoreno i neograničeno tržište hrane\nVezano za prethodni razlog je i ne manje važan razlog gubitak bescarinskog ruskog tržišta za sve poljoprivredne kulture i životne namirnice koje Srbija izvozi i može da izvozi u budućnosti na neograničeno bescarinsko rusko tržište. Sa stanovišta prekida izvoza na bescarinsko rusko tržište, legalizacija GMO predstavlja zapravo ekonomsko samoubistvo, a svaki pokušaj legalizacije GMO zlonamernim namerama prekida ekonomskih veza i udaljavanja Srbije od Ruske Federacije, što je pokušano i opstrukcijom izgradnje gasovoda Južni tok, uvlačenjem Srbije u EU i NATO itd. Zato je namera legalizacije GMO praktično sečenje grane na kojoj Srbija opstojava, jer poljoprivreda i ovakva kakva je danas puni budžet Srbije sa 40% prihoda.\nTotalnom zabranom, ali i apsolutnim sprovođenjem te deklarisane zabrane uvoza, uzgoja i komercijalnog prometa proizvoda od GMO, okretanjem poljoprivrede proizvodnji zdravstveno bezbedne hrane i finalnoj preradi i proizvodnji hrane, Srbija bi ekonomski toliko ojačala kao da ima naftu za izvoz u neograničenim količinama.\n8. Potpuno uništenje poljoprivrede uvozom proizvoda od GMO po damping cenama\nLegalizacija GMO u Srbiji bi otvorila vrata pravoj poplavi uvoza proizvoda od GMO po dampinškim cenama, jer evropske zemlje daju višestruko veće subvencije svojim poljoprivrednim proizvođačima od Vlade Srbije, pa proizvođači u Srbiji nikad ne bi mogli biti konkurentni stranim proizvođačima. Sledstveno tome, poljoprivreda Srbije bi se u celosti urušila, seljaci osiromašili, svoju zemlju bi prodali da prežive i postali bi nadničari na (nekad) sopstvenoj zemlji. To bi bilo više od ekonomskog samoubistva, to bi bila smrtna presuda stanovništvu Srbije koje živi od poljoprivrede.\n9. Uništenje pčelarstva i umanjenje prinosa od poljoprivrede zbog nestanka pčela i insekata\nLegalizacijom GMO u potpunosti bi bilo uništeno i pčelarstvo zbog prateće hemije koje se i sada koristi na prirodnim kulturama zbog neobrazovanosti proizvođača, nesvesnih štete koju nanose i sebi i prirodi.\nSada u pčelarstvu ima hleb oko 80.000 ljudi, što je manji deo u odnosu na preko milion radnika koji su zbog privatizacije ostali bez posla, ali nestanak pčela i sledstveno tome, gašenje pčelarstva, prouzrokovalo bi smanjenje prinosa u ratarstvu, povrtarstvu i voćarstvu najmanje za 10% što zbirno gledano predstavlja ekonomsku štetu koja se ne bi smela zanemariti. Po starom verovanju naroda u Srbiji, posle nestanka pčela na red za nestajanje sa lica zemlje dolaze ljudi.\n10. Otimanje zemlje po osnovu širenja polena na zdrave kulture sudskim sporovima\nOprobani metod otimanje zemlje i širenja kultura od GMO u SAD je prirodno zagađenje površina pod zdravim kulturama putem polena kultura od GMO koje se prenose vetrom i insektima. Sledi sudski spor zbog neovlašćenog korišćenja semena (zaštićenog patenta) bioinženjerske kompanije i zahtev za enornmnom odštetom koju bi malo koji seljak u Srbiji mogao platiti zbog čega će mu biti oduzeta zemlja.\nIz pouzdanih izvora saznajemo, O ČEMU SMO VEĆ OBAVESTILI JAVNOST, da su ove godine inspekcijski organi tako revnosno zapisivali proizvođače kultura od GMO, umesto da su ih kažnjavali i uništavali useve, upravo zato što su nalogodavci uvereni da će Srbija pod njihovim pritiskom legalizovati GMO i da će moći pokrenuti sudske sporove protiv, sada ilegalnih, proizvođača GM kultura sa odštetnim zahtevima.\nPo opisanom scenariju ugroženi će biti i proizvođači kultura od GMO i oni koji gaje prirodne ili hibridne kulture, jer će im parcele biti zagađene GM polenom prenesenog vetrom i insektima i izložiti ih sudskom progonu sa odštetnim zahtevom. Upozoravaju se poljoprivrednici i celokupna javnost, ovo nije samo moguć scenario, nego praksa iz sveta, posebno u SAD. Ako neko može da pomisli da se naše pravosuđe može odupreti takvoj kriminalnoj praksi sutra u Srbiji, onda samo neka pogleda stranice novina sa crnom hronikom da se uveri da je naše pravosuđe zapravo servis organizovanog kriminala.\nBilo koji pojedinačno naveden razlog dovoljan je sam po sebi da građani Srbije izađu na ulice i svim raspoloživim sredstvima obore ovu interesnu grupu koja je krađom i falsifikovanjem izbora uzurpirala vlast u Srbiji da bi radila protiv budućnosti naroda i države.\nNe budemo li uspeli da sprečimo legalizaciju GMO, zapravo legalizaciju genocida, ponavljam, svim raspoloživim sredstvima, neka nam je Bog u pomoći.\n(Nikola Aleksić, s.r. / Ekološki pokret Novog Sada)


Auto-stopom krstare svijetom | Palelive.com\nPočetna Regija Foča Auto-stopom krstare svijetom\nAuto-stopom krstare svijetom\nFOČA – Auto-stoperi iz Gradiške i Londona Nemanja Lendić i Adam Duberi kažu da je za putovanje najvažnija želja – podići palac u vazduh, dok će se sve ostalo posložiti onako kako treba, a stalna potreba za upoznavanjem novih predjela i kultura dovela ih je i u Foču.\nOva dvojica avanturista, koji sebe nazivaju nomadima, smatraju da za putovanja novac nije presudna stvar jer se na internetu može pronaći mnogo informacija kako putovati što jeftinije.\n„LJudi koji imaju mnogo novca imaju isto mišljenje – da ne mogu da putuju zbog previše obaveza jer novac donosi gubitak vremena, tako da jednom ili dva puta godišnje odu na odmor. LJudi koji nemaju novca pokušavaju da što više putuju i vremenom se sve više navikavaju na lošije uslove, komfor im više nije presudan, tako da u jednom trenutku postaju i nomadi“, rekao je Lendić Srni.\nOn je istakao da organizovanjem prezentacija, pisanjem blogova, tekstova, obezbjeđuju dovoljno novca za život na putu.\n„Za sto evra se na putu može nekoliko mjeseci živjeti bilo gdje. Hrana je skoro svuda jeftinija nego kod nas, a prenoćišta nisu problem jer postoje socijalne mreže za putnike, mjesta za kampovanje“, naglasio je Lendić, koji najviše voli da putuje biciklom.\nOve godine je na svom dvotočkašu za pola godine prešao više od 10.000 kilometara, krstareći zemljama centralne i istočne Evrope.\n„Ja i nisam klasični sportista, ne pazim na neki zdrav način života, a biciklo volim jer se tako dovoljno sporo putuje da se sve vidi i proživi, a dovoljno brzo da se stigne do odredišta“, kaže Lendić.\nLendić i Duberi, njegov prijatelj iz Londona, krenuli su krajem novembra auto-stopom u obilazak BiH.\nMladi Englez, koji je zaustavljajući vozila palcem podignutim u vazduh do sada obišao više od 25 zemalja svijeta, kaže da im je trenutni dnevni budžet dvije do tri KM za hranu.\n„Imamo prijatelje po gradovima i samim tim što više putujete, više prijatelja stičete širom svijeta i vrata će vam uvijek biti otvorena“, rekao je Duberi.\nOn je pohvalio vozače u BiH i naveo da staju auto-stoperima i da su srdačni.\n„Baš sada, vozač koji nam je stao u Trebinju, sačekao je na Tjentištu dok smo pola sata obilazili i fotografisali spomenik na Sutjesci i onda nas je dovezao do Foče i nastavio put za Sarajevo“, naveo je Duberi.\nIz njegovog iskustva, najlakše je stopirati u Rumuniji, a najteže u Australiji, gdje je na putu znao da čeka i do četiri sata, dok su u BiH najduže čekali sat vremena, i to u LJubinju jer su automobili rijetko nailazili.\nDuberi kaže da mu je BiH jedna od najzanimljivijih zemalja u kojima je bio, a omiljene destinacije su mu i Moldavija i Ukrajina.\n„U Velikoj Britaniji se sve brzo mijenja, dok mi je Ukrajina prozor u prošlost jer mogu da se vide stari automobili, poput `lade`, drugačija arhitektura, a i hrana je veoma ukusna“, dodao je Duberi.\nDvojica svjetskih putnika održaće večeras tribinu u Srednjoškolskom centru na kojoj će Fočacima prenijeti iskustva sa svojih uzbudljivih putovanja.\nU obilazak BiH krenuli su iz Gradiške preko Banjaluke, Jajca, Travnika, Sarajeva, Mostara i Trebinja do Foče, a naredne destinacije su Višegrad, Tuzla, Brčko i još jednom Banjaluka i Gradiška.\nPrethodni članakZa školu 20.000 KM od predsjednika Srpske i 6.000 KM od grada\nNaredni članakUkinuto vanredno stanje


Nove borbe u Adždabiji i Misrati - Klix.ba\n12.4.2011. u 17:47\nSnage libijskog lidera Moammera Gaddafija granatirale su danas istočnu liniju fronta i Misratu, koja je pod opsadom, a Francuska je izjavila da NATO treba više učiniti kako bi spriječio da teška artiljerija gađa civile.\nPrema izjavama očevidaca, nekoliko raketa pogodilo je Adždabiju, glavnu tačku preko koje se ide na istok koji drže pobunjenici, a granatirana je i Misrata, jedini veliki grad na zapadu zemlje koji je ostao pod djelomičnom kontrolom pobunjenika.\nTokom više sedmica u Misrati se vode žestoke borbe u kojima je poginulo više desetaka osoba a stanovnici su ostali bez hrane i lijekova, pa međunarodne humanitarne organizacije upozoravaju na humanitarnu krizu u ovome gradu.\nFrancuski ministar vanjskih poslova Alain Juppe rekao je za francuski radio France-Info da akcije alijanse "nisu dovoljne" i da bi alijansa morala otvoriti vatru na oružje koje koriste Gaddafijeve snage za pucanje na civile u Misrati, prenosi AP.\n"NATO mora igrati u potpunosti svoju ulogu. NATO je htio da preuzme komandu nad operacijama", naglasio je Juppe.


Ohrid ruši sve pred sobom, stradao i Astraion – Balkan-Handball.com\nHome / Balkan / Ohrid ruši sve pred sobom, stradao i Astraion\nOhrid ruši sve pred sobom, stradao i Astraion\nEkipa Ohrida nastavila je sa sjajnim partijama u makedonskom šampionatu, ostvarivši i petu pobedu u isto toliko mečeva. Ovoga puta, ona je bila jako ubedljiva, pošto izabranici Radeta Stojanovića nisu imali milosti prema rivalima iz Astraiona – 34-19 (17:7).\n„Gladijatori“ su postavili stvari na željeno mesto od samog početka meča, ranim vođstvom od 6:1. Na krilima raspoloženog Danilovskog, domaćin je već do odlaska na odmor stekao dvocifrenu zalihu i rešio pitanje pobednika.\nTaseski je bio najefikasniji u pobedničkim redovima sa šest golova, jednim više od Krivokapića i Nikolova, dok su na drugoj strani Karaivanov i Jankov postigli po pet.\nZa nedelju je bio planiran i derbi između Butela i Metalurga, ali je odložen jer je tim sa Autokomande morao autobusom da krene u Španiju.\n1. Ohrid 4 4 0 0 123:72 12\n2. Struga 5 3 1 1 118:123 10\n3. Golden Art KL7 5 2 1 2 137:133 7\n4. Tinex Prolet Skopje 3 2 0 1 88:76 6\n5. Radovis 5 2 0 3 137:149 6\n7. Junior KV 6 1 0 5 137:171 3\n1. Butel Skopje 5 5 0 0 150:112 15\n3. Eurofarm Pelister 2 6 3 0 3 168:155 9\n4. Tikvesh 6 2 1 3 159:163 7\n6. Mladost 1977 5 1 0 4 136:164 3\n7. Rabotnicki 6 1 0 5 153:193 3\nGRK OhridRK Astraion\n← Prethodni članak ARKUS: Metaloplastika kontrama pokorila Šumice\nMice Šilegov u Ohridu


Ujedinjene Nacije - Strana 8\nPretnje smrću predsedniku Generalne skupštine UN\nPredsednik Generalne skupštine UN, Miguel D'Eskoto, koji je oštro kritikovao Izrael i SAD, bio je na meti pretnji smrću postavljenih na internetu, izjavio je danas njegov portparol.\nIzveštaj Ban Ki-muna – pobeda ili poraz?\nPortparol Demokratske stranke Jelena Trivan ocenila je da odluka Saveta bezbednosti UN predstavlja veliku pobedu srpske diplomatije, ali i međunarodnog prava s obzirom na to da će misija Euleks delovati pod okriljem UN i striktno poštovati Rezoluc...\nSavet bezbednosti podržao sporazum sa Beogradom\nSavet bezbednosti jednoglasno je podržao plan generalnog sekretara UN Ban Ki-muna o rekonfiguraciji UNMIK-a, otvarajući vrata početku rapoređivanja misije Evropske unije na Kosovu, Euleksa.\nMinistar spoljnih poslova Srbije Vuk Jeremić, na sednici Saveta bezbednosti, pozvao je vlasti u Prištini da se ne suprotstavljaju volji međunarodne zajednice.\nEuleks je neutralan\nVečernje novosti 27.11.2008\nDevet meseci bilo je potrebno da se za misiju Euleks, koja je protivpravno došla na KiM u februaru ove godine, “porodi” dozvola Saveta bezbednosti UN. Predsedničkim saopštenjem s potpisom Kostarike, zemlje koja trenutno predsedava ovom telu, Eulek...\nProšla volja Srbije u UN\nVečernje novosti 26.11.2008\nSrbija očekuje da Savet bezbednosti UN, na sednici koja treba da se održi danas, usvoji izveštaj generalnog sekretara Ban Ki Muna u okviru kojeg se nalazi dogovoreni plan od šest tačaka. Ovo je u utorak rekao srpski šef diplomatije Vuk Jeremić, ko...\nUjedinjene nacije za sporazum sa Srbijom\nGeneralni sekretar Ujedinjenih nacija Ban Ki-mun predao ambasadorima Saveta bezbednosti novi izveštaj o Kosovu. U dokumentu šest tačaka sporazuma sa Beogradom, kao i zahtev da Euleks bude statusno neutralan, u skladu sa rezolucijom 1244. Čeka se p...\nIzveštaj generalnog sekretara Ujedinjenih nacija Ban Ki Muna o Kosovu i Metohiji, sinoć dostavljen članicama Saveta bezbednosti UN, sadrži šest tačaka o rekonfiguraciji UNMIK-a dogovorenih sa zvaničnim Beogradom, izjavio je Tanjugu neimenovani str...\nNema datuma Sednice SB UN, Solana optimista\nSednica Saveta bezbednosti UN o Kosovu još nije zakazana zato što se još čeka objavljivanje izveštaja generalnog sekretara UN Ban Ki Muna, rečeno je agenciji Beta u sedištu svetske organizacije.\nSednica Saveta bezbednosti UN na kojoj bi generalni sekretar Ban Ki Mun trebalo da predstavi izveštaj o preoblikovanju međunarodne civilne misije na Kosovu i Metohiji biće održana u sredu, saznaje RTS u diplomatskim krugovima. Moguća ostavka vlade...\nRusija, SAD i Britanija za plan UN o Kosovu\nRusija, Sjedinjene Američke Države i Velika Britanija podržali plan generalnog sekretara UN Ban Ki Muna, kojim se otvaraju vrata raspoređivanju Euleksa na Kosovu, sa posebnim aranžmanima za kosovske Srbe. Tadić potvrdio dogovor sa UN da misija mor...\nGeneralni sekretar Ujedinjenih nacija razočaran što je Priština odbacila plan u šest tačaka, koji su definisali svetska organizacija i Beograd. Ban Ki-mun poziva lidere kosovskih Albanaca da pokažu fleksibilnost, osećaj za realnost i prihvate dogo...\nGeneralni sekretarijat UN odlučio je da na zahtev dve stalne članice Saveta bezbednosti odloži sednicu najvišeg tela svetske organizacije na kojoj je sutra generalni sekretar UN Ban Ki Mun trebalo da predstavi izveštaj o Kosovu i Metohiji, izjavio...


srbijasport.net - Vesti - Futsal - Turnir u malom fudbalu "Kačarevo 2019"\nNedelja, 23.02.2020 00:13\n09.12.2019 Branko Stojkovski\nTurnir u Kačarevu\nU organizaciji KMF Kraljevićeva iz Kačareva i ove godine odigraće se turnir u malom fudbalu koji će početi 15 decembra. Turnir će se odigrati u Hali sportova Kačarevo i trajati do 25 decembra. Prijavljivanje ekipa traje do 13 decembra do 20 časova kada će biti izvlačenje parova po grupama u MZ Kačarevo.\nOrganizator turnira spremio je bogat fond nagrada, a generalni sponzor je firma Marko Pan farbara Pobednik turnira osvojiće nagradu od 150.000 dinara i pobednički pehar. Pored najbolje ekipe na turniru biće nagrađeni i najuspešniji pojedinci na turniru. Jedan od organizatora turnira nekadašnji igrač KMF Kraljevićevo, a sada predsednik Aćim Miljanović povodom ovog turnira rekao je:\n- Naš turnir u malom fudbalu traje dugo godina i koji je poznat po kvalitetu i organizaciji i verujem da će i ove godine na turniru biti veliki broj ekipa. Zahvalio bih se svih ljudima i sponzorima koji pomažu ovaj turnir i očekujem da će i ove godine biti kvalitetan kao i prethodnih godina. Pozvao bih sve ljubiteljemalog fudbala da dođu na ovaj turnir i da se zajednički družimo a ko bude najbolji neka pobedi i osvoji pobednički pehar.


Svečano uz nagrade na Dan dobrovoljnih vatrogasaca - Grocka Info\nNaslovna Uncategorized Svečano uz nagrade na Dan dobrovoljnih vatrogasaca\nU Vatrogasnom savezu Beograda 13. januara 2015. godine u 11 časova svečano je obeležen Dan dobrovoljnih vatrogasaca Beograda uz dodelu nagrada za najbolje likovne i literarne radove nedavnog konkursa na temu “Moj prijatelj vatrogasac“.\nČetvrti po redu gradski likovni konkurs na temu “Moj prijatelj vatrogasac“ održan je i na teritoriji opštine Grocka inicijativom Dobrovoljnog vatrogasnog društva Grocka i podrškom Centra za kulturu Grocka.\nŽiri Pedagoškog instituta iz Beograda i Učiteljskog fakulteta iz Užica, izabrao je najbolje od pristiglih 1500 dečjih radova, a među njima svoje mesto (1. i 3.) našli su i likovni radovi dvoje učenika OŠ “Ilija Garašanin” iz Grocke.\nPrvo mesto u kategoriji 1-4 razreda osvojio je Relja Dedić, učenik 2/3 (učiteljica Anela Babić )\nTreće mesto u kategoriji 1-8 razreda osvojila je Anica Milosavljević, učenica 5/3\n(nastavnik likovne kulture Milan Mitrović )\nNagrađenim učenicima dodeljene su prigodne nagrade: medalje i “Knjiga o dobroti“ Branke Veselinović, glumice, humanitarke i počasnog člana Vatrogasnog saveza Beograda, kao i kalendar Vatrogasnog saveza.\nZahvalnice na učešću i podršci konkursu uručeni su i njihovim učiteljicama, nastavnicima i školama.\nPlakete i priznanja za požrtvovani rad i postignute uspehe dodeljene su istaknutim pojedincima- vatrogascima, dok su zahvalnice na podršci u radu dodeljene i medijskim kućama, gradskim čelnicima i istaknutim javnim ličnostima.\nSvečana atmosfera, zadovoljstvo prisutnih i dobro organizovana ceremonija proslave Dana dobrovoljnih vatrogasaca pokazala je da je srce ovih hrabrih ljudi veliko i nesebično ne samo dok spašavaju okruženje, imovinu i tuđe živote.\nA da je uspeh učenika iz OŠ „Ilija Garašanin“ značajan govori brojnost pristiglih radova dece iz gotovo svih beogradskih opština. Kreativnost dece iz Grocke našla je svoje mesto među mnogobrojnima i to njihov uspeh čini zaista posebnim.\nPrethodni tekstSvečano uz nagrade na Dan dobrovoljnih vatrogasaca\nSledeći tekstEvo kako da mršavite iz sata u sat


KBM - Održan Kamp kaligrafije za učenike bh. medresa\nOdržan Kamp kal...\nKarađoz-begova medresa je ovog vikenda bila domaćin učenicima i profesorima bh. medresa, a koji su bili učesnici Kampa kaligrafije. Naime, pomenuti kamp je projekat Uprave za obrazovanje i nauku Rijaseta IZ-e u BiH, a sprovodi se za nadarene učenike naših medresa, kao podrška njihovom talentu.\nKamp kaligrafije otvorenim je proglasio profesor Suljo Cikotić, pomoćnik direktora za Internat, koji je izrazio dobrodošlicu svim učesnicima i istakao značaj izučavanja kaligrafije kao umjetnosti.\nKarađoz-begova medresa je ugostila učenike i profesore iz Medrese „Osman ef. Redžović“, Behram-begove medrese, Gazi Husrev-begove medrese. Uz pomenute, na Kampu kaligrafije učestvovali su i učenici i učenice naše škole koji pohađaju Sekciju kaligrafije u Karađoz-begovoj medresi.\nPredavanja i radionice realizovane u okviru Kampa vodili su eminentni predavači, poput profesora Muniba Obradovića, svjetski poznatog kaligrafa i mr. Lejle Boškailo-Obradović, profesorice u Karađoz-begovoj medresi, a radionice i predavanja održana su u prostorijama Udruženja „Kaligraf“.\nKamp kaligrafije zatvorenim je proglasio profesor Seid Eminović, ispred Uprave za obrazovanje i nauku Rijaseta IZ-e u BiH, a zahvalnice svim učesnicima uručio je profesor Munib Obradović.


Do mesta na kojem je kolosek spojen predsednik i predstavnici ruskih partnera došli su vozom, komentarišući da pruga "izvanredno izgleda".\nMašinovođa, koji je upravljao vozom, istakao je da taj posao radi već 30 godina i da samo može da poželi da se vozi ovakvom prugom.\n- Vozio sam na raznim prugama, ali ovako nešto nisam imao - dodao je on.\nRAZGOVOR SA MAŠINOVOĐOM: Predsednik na Instagramu postavio snimak iz voza (VIDEO)\n24. 08. 2021. u 11:14\nVučić je rekao da je presrećan kada tako nešto čuje.\nRekao je da je pruga bolja nego u Švajcarskoj i dodao da mi kao da se se stidimo sebe, svog uspeha.\nMinistar saobraćaja Tomislav Momirović istakao je da je reč o najmodernijoj pruzi u Srbiji, sa modernom signalizacijom.\nPrvi zamenik direktora RŽD-a Mansurbek Sultanov istakao je da je ta kompanija spremna da radi dalje u Srbiji.\n- Možete da pregovarate o pruzi Valjevo-Priboj-Vrbnica, to je mnogo važna pruga zbog Kosjerića, Priboja. Ovo je prelazak iz prošlosti u budućnost. Ovo je drugačija, nova Srbija, drugo lice Srbije. Nije važno šta god ko mislio u politici, ovo je neverovatna lepota. Za uživanje - rekao je Vučić.\nPreneo je i da je bio iznenađen kada mu je predsednik Rusije Vladimir Putin pričao da je u RŽD-u zaposleno 1,2 miliona ljudi.\n- Pogledajte samo kako će da izgleda. Samo da vidite kvalitet tunela, a kakve smo doskoro imali. Sve što su uradili je fantastično, sve stanice su nove, čiste, nema urušenih kao nekada... Ogromna promena - konstatovao je Vučić.\nDodao je da uskoro kreće deonica pruge Beograd - Batajnica.\n- Testiraćemo sekciju po sekciju. Testiranje ove deonice je u januaru, a krajem februara očekujemo da putnici krenu. Imaćemo vrhunske vozove, dabldekere - rekao je Vučić.\nNaveo je da prvi voz treba da stigne do kraja oktobra i da će biti među najmodernijim u Evropi.\nVijadukt i tunel su deo prve brze pruge Beograd – Budimpešta.\nRadovi na izgradnji vijadukta počeli su 1. novembra 2017. godine, njegova dužina je tri kilometara, a visina pojedinih stubova oko 26 metara.\nVijadukt je projektovan na izlazu iz tunela Čortanovci, ispred Sremskih Karlovaca i proteže se u plavnom delu Dunava.\nTunel Čortanovci predstavlja dve paralelne cevi ukupne dužine 2,2 kilometara.\nRadovi na njegovoj izgradnji počeli su septembra 2017. godine i završeni su sedam meseci pre roka.\nU aprilu su oba objekta uspešno prošla inspekciju Ministarstva građevinarstva za usklađenost sa projektnim rešenjima.\nPre puštanja objekata u rad biće izvedeni radovi na ugradnji kontaktne mreže, gornjeg stroja koloseka, a takođe će biti sprovedena ispitivanja pre puštanja u rad, koja su planirana za jesen.\nRŽD Internešnal vrši modernizaciju i izgradnju železnica u Srbiji od 2014. godine, u okviru Ugovora, potpisanog 2013. godine.\nUkupna vrednost ugovora iznosi 941 miliona dolara, od čega se 800 miliona finansira iz sredstava državnog izvoznog kredita, koji je Vlada Rusije odobrila Vladi Srbije.\nVeć je završena rekonstrukcija pruga Beograd - Pančevo, Resnik -Valjevo, a Srbiji je isporučeno i 27 dizel-motornih vozova ruske proizvodnje.\nDeonica Stara Pazova - Novi Sad dužine je 40,44 kilometra pruge Beograd - Budimpešta, za brzine saobraćaja vozova do 200 kilometara na čas.\nAleksandar Vučić predsednik Aleksandar Vučić Čortanovci Vučić


Poziv učenicima iz Srbije da učestvuju u kvizu ruske kompanije RŽD Internešnl - Politički.rs\nPoziv učenicima iz Srbije da učestvuju u kvizu ruske kompanije RŽD Internešnl\nRuska kompanija “RŽD Internešnel” pozvala je učenike iz Srbije uzrasta od 13 do 19 godina da se do subote, 20. novembra prijave za učešće u onlajn takmičenju pod nazivom “Brzi kviz”.\nPravilima kviza predvidjeno je da timovi učenika i njihovih mentora, školskih predavača imaju po 60 sekundi za odgovor na postavljeno pitanje, a prvi krug kviza će zbog epidemiološke situacije biti organizovan onlajn i počeće 26. novembra, saopšteno je iz te kompanije.\nČlanovima svakog tima dozvoljeno je da komuniciraju izmedju sebe i putem popularnih društvenih mreža kao i da se okupljaju u školi, biblioteci, kući ili na nekom drugom mestu.\nFinale takmičenja biće održano u decembru u Beogradu, a pobednici će dobiti poklone u vidu tehnološke opreme.\nZainteresovani mogu da se prijave za učešće u kvizu putem sajta https://intgame.ru/rzd-int.\nTakmičenje će biti organizovano kao deo humanitarnog programa kompanije “RŽD Internešnl”.\nTagged: KVIZ, ONLINE, RŽD INTERNEŠENEL


► Beograd: Petoro lakše povređeno u saobraćajnim nezgodama\nNa ulicama Beograda protekle noći lakše je povređeno pet osoba u saobraćajanim nezgodama, rečeno je jutros u Hitnoj pomoći.\nPortparolka te službe Nada Macura rekla je agenciji Beta da su dve osobe lakše povređene u saobraćajnoj nezgodi sat vremena posle ponoći na Novom Beogradu i da su posle ukazane pomoći prevezene u Kliničko-bolnički centar "Bežanijska kosa".\nMuškarac (32) i žena (30) zadobili su lakše povrede u saobraćajnoj nezgodi oko 22 časa na Kružnom putu Kijevo prema Rakovici, posle čega su prevezeni u Urgentni centar.\nSaobraćajna nezgoda dogodila se i nešto pre 20 časova na uglu ulica Julije Delere i Bele Bartoka zbog čega je lekarska ekipa na licu mesta ukazala pomoć jednoj osobi.\nEkipa Hitne pomoći tokom noći intervenisala je 106 puta, od čega je 13 intervencija bilo na javnom mestu, a pomoć lekara najviše su tražili astmatičari i hipertoničari.\nU nesreći u Beogradu povređen muškarac\nU Beogradu se protekle noći dogodila saobraćajna nesreća u kojoj je povređen muškarac, rekli su jutros u gradskoj službi Hitne pomoći.\nUzbunjivač predao dokumenta o navodnoj sprezi lekara i pogrebnika\nLekar uzbunjivač Borko Josifovski predao je danas Ministarstvu zdravlja dokumenta i navodne dokaze o sprezi lekara beogradske Hitne pomoći koji, kako kaže, nisu reanimirali bolesnike na samrti i...\nHitna pomoć: Povređen pešak u Zemunu\nŽena stara 54 godine zadobila je povrede glave kada je nešto pre šest časova na nju naleteo auto u Zemunu, rečeno je agenciji Beta u Hitnoj pomoći.


Opština Bijelo Polje od 2010. godine otpočela je donošenje akcionih planova koji uređuju oblast lica sa invaliditetom u cilju unapređenja položaja i uključivanja u društvo ovog dijela populacije, a novi Lokalni plan akcije za zaštitu od diskriminacije lica sa invaliditetom i promociju jednakosti za period 2018-2021. za cilj ima omogućavanje, zaštitu i unapređenje jednakog uživanja svih ljudskih prava i sloboda lica sa invaliditetom. #radiobijelopolje#bijelopolje#\nPovećanje stručnih i radnih kvalifikacija lica sa invaliditetom iz Bijelog Polja, kao i brže uključivanje u radne i društvene procese, cilj je projekta “Jačanje kapaciteta OSI”, koji nevladino udruženje “Elipsa” sprovodi u saradnji sa NVO “Centar za preduzetništvo” i d.o.o ,,PAG”. Jedna od ključnih aktivnosti ovog projekta jeste i panel diskusija “Realizacija Lokalnog akcionog plana u oblasti invalidnosti u opštini Bijelo Polje”, koja je održana danas u prostorijama udruženja “Elipsa”, sa ciljem da informiše OSI i poslodavce o mogućnostim zapošljavanja ovih lica. #radiobijelopolje#osi#bijelopolje#\nPopularna novosadska grupa The Frajle i poznata grupa iz Bosne i Hercegovine Hari Mata Hari specijalni su gosti ovogodišnjeg 16. Internacionalnog festivala tamburaških orkestara, koji će se 3. i 4. avgusta održati na gradskom trgu u Bijelom Polju, saopšteno je na današnjoj konferenciji, održanoj u galeriji Centra za kulturu. Svakog ljeta, već punih šesnaest godina, Bijelo Polje diše u ritmu akorda i žica tambura najboljih tamburaških orkestara, a ove godine, u okviru dvije festivalske večeri, nastupiće jedanaest tamburaških ansambala iz Mađarske, Hrvatske, Makedonije, Srbije i Crne Gore. #radiobijelopolje#ifto#bijelopolje#\nDeseta po redu manifestacija ,,Med, hrana i lijek“ koju organizuje Udruženje pčelara ,,Pčelar“ Bijelo Polje, održava se danas na gradskom trgu u Bijelom Polju. Brojni sugrađani danas do 18 časova imaće priliku da degustiraju i naravno kupuju pčelinje proizvode, opremu, ljekovito i medonosno bilje, pčelarsku literature, sapune, kreme i ostalu kozmetiku čijeg je sastojka med. #radiobijelopolje #medhranalijek


Beogradska filharmonija: Premijerni koncerti kamerne muzike - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Muzika » Klasika » Beogradska filharmonija: Premijerni koncerti kamerne muzike\nBeogradska filharmonija: Premijerni koncerti kamerne muzike (foto: Nemanja Jovanović)\nBeogradska filharmonija: Premijerni koncerti kamerne muzike\nAh Neša 12. april 2021. Klasika Postavite komentar\nBeogradska filharmonija najavljuje koncerte kamerne muzike u četvrtak i petak, 15. i 16. aprila 2021. od 19.00, u Sali BGF (Studentski trg 11).\nNastupiće petoro filharmoničara koji će premijerno izvesti „Kvintet“ Žana Krasa, a na programu su još dela Ibera i Mocarta.\nFlautistkinja Ana Kaličanin, violinistkinja Miljana Popović Materni, violistkinja Ivana Uzelac, violončelista Pavle Popović i harfistinja Milana Zarić nastupaju prvi put zajedno i premijerno izvode „Kvintet“ francuskog kompozitora Žana Krasa, koji je napisan 1930. godine. „Kvintet“ je plesnog karaktera i posebno je interesantno prisustvo harfe što nije toliko uobičajeno u kamernoj muzici.\n– U ovoj neobičnoj sezoni ima dobrih iznenađenja – nas petoro koji sviramo tolike godine u orkestru, sada prvi put imamo priliku da nastupamo u okviru kvinteta. Radujemo se drugačijem muzičkom druženju kao i koncertnim danima kada sa našom publikom delimo muziku i sreću – kaže Miljana Popović Materni.\nPored Krasove kompozicije, publika će imati priliku da čuje Iberov „Trio za flautu, violinu i harfu“, koji evocira atmosferu Pariza prve polovine 20. veka, kao i Mocartov „Kvartet za flautu, violinu, violu i violončelo“.\nTagovibeogradska filharmonija izlasci kamerna muzika klasika muzika proleće u beogradu\nPrethodni DKSG: Revija filmova „S. M. Ejzenštajn Revisited“\nSledeći Košenje travnatih površina u Beogradu


VELEMAJSTORI MALOG FUDBALA U BAČKOJ TOPOLI – BT Public News\nNajveći i najmasovniji turnir u malom fudbalu na prostoru Bačke Topole, počeo je polovinom decembra prošle godine, u sali osnovne škole „Čaki Lajoš“ . Takmičenja su „na pola puta“ i do sada su ekipe u svim kategorijama, prema ocenama organizatora, pokazale , dobar fudbal.Učestvuje 38 ekipa , 18 seniorskih i 20 mladjih kategorija iz Bačke topole, Vrbasa, Subotice, Rogatice, Novog Orahova\n“Pripadam generaciji koja je rasla pokraj terena, ali i na njemu, dok su na turniru igrali tadašnji velikani bivše Jugoslavije. Imao sam i tu privilegiju da sa organizacijom „Čuvari dečijeg sporta“ budem i osvajač ovog turnira “. priseća se profesor Radovan Gardašević i dodaje:\n“Sam turnir je u Bačkoj Topoli, nešto više od malog fudbala, to je spektakl koji je pratio čitav region. Neretko smo na tribinama viđali porodice iz okolnih mesta, ali iz gradova okolnih gradova i sela. Bačka Topola je tokom mesec dana vrvela od omladine, i prelazak iz jedne u drugu godinu je bio ispunjen sadržajima koji su pratili turnir. Na našem turniru ste mogli videti sva poznata lica sa ovih prostora, kako velikog, tako i malog fudbala, ali i ljude koji vole fudbal, tako da je to sve upakovano činilo svojevrstan brend našeg grada“, istakao je Gardašević.\nKotizacija za učešće po ekipi iznosi za seniore 8000 dinara, vetereane 5000, petliće, kadete i pionire po 3000 dinara.\n„ Turnir su pomogli opština Bačka Topola i istoimena Mesna zajednica, kao generalni pokrovitelji a moram da se zahvalim svim ljudima iz Organizacionog odbora turnira , za njihov vredan trud i zalaganje dodaje Gardašević.\nOrganizatori pozivaju navijače i ljubitelje fudbala da se pojave u što većem broju, kako bi uživali u vele majstorijama igrača malog fudbala.\nPrevious Previous post: BAČKOTOPOLČANI “UMETNICI” U PREŽIVLJAVANJU, SIROMAŠTVO U PORASTU\nNext Next post: BAČKA TOPOLA – CRNA TAČKA, NA KARTI VOJVODINE – KAZNE DO 3,5 MILIONA\n73 thoughts on “VELEMAJSTORI MALOG FUDBALA U BAČKOJ TOPOLI”


ZAVRŠENO EVROPSKO PRVENSTVO ZA ODBOJKAŠICE 2019: Srbija odbranila tron, Tijana Bošković još jednom MVP takmičenja :: Blog :: Poslovni Svet\nZAVRŠENO EVROPSKO PRVENSTVO ZA ODBOJKAŠICE 2019: Srbija odbranila tron, Tijana Bošković još jednom MVP takmičenja\nSrpske odbojkašice su nove/stare šampionke Evrope!\nSrbija je u maratonskom finalu slavila u Ankari protiv domaćina Turske sa 3:2 (21:25, 25:21, 25:21, 22:25, 15:13).\nSrpkinje su pred preko 14.000 gledalaca u turskoj prestonici, uspele da slave u izuzetno uzbudljivom i neizvesnom finalu, pokazavši pre svega neverovatnu mentalnu snagu i psihološku stabilnost, nešto slično Novaku Đokoviću u finalu ovogodišnjeg Vimbldona.\nImale su Turkinje prednost od 6:9 u taj-breku, preokrenula je Srbija na servis Bjanke Buše na 11:9, opet je domaćin stigao do minimalnog vođstva od 11:12, ali to je bilo sve.\nNaše odbojkašice su okrenule rezultat na 14:12 i realizovale drugu meč-loptu posle "pecanja" jedne turske igračice.\nNije to bilo neko briljantno izdanje srpskih sportskih heroina, pamtimo mnogo bolje mečeve "plavih" devojaka.\nKako god, zlatna medalja na prvenstvu "Starog kontinenta" ostaće u dugom sećanju, a sve drugo će se brzo zaboraviti.\nSrbija je drugi put zaredom evropski šampion u ženskoj odbojci, a treći put u istoriji, po čemu je naša zemlja druga najuspešnija nacija, odmah iza neprikosnovene i nedostižne Rusije (19 titula prvaka Evrope).\nNaša reprezentacija bila je najbolja u Evropi prvi put 2011. godine, na šampionatu koji su zajedno organizovale Srbija i Italija.\n"Plave" su tada u finalu nadigrale Nemačku sa 3:2.\nDrugo evropsko zlato Srpkinje su uzele 2017. na prvenstvu čiji su domaćini bile zakavkaske zemlje Azerbejdžan i Gruzija.\nU meču za titulu tada je pobeđena Holandija sa 3:1.\nOvogodišnji šampionat organizovan je u čak četiri zemlje: Turskoj, Mađarskoj, Poljskoj i Slovačkoj.\nIpak, glavni domaćin bila je Turska. U Ankari je igrana završnica prvenstva i podeljene su medalje - zlato za Srbiju, srebro za Tursku, a bronza za Italiju.\nItalijanke su u okršaju za treće mesto savladale Poljsku sa maksimalnih 3:0.\nSrbija pored tri zlata na šampionatima "Starog kontinenta" ima i jedno srebro (2007. poraz od Italijanki u finalu) i dve bronze (2015. i davne 1951. kao SFRJ).\nSrbija je bez izgubljenog meča stigla do novog evropskog zlata.\nUkupno 16 pobeda zaredom ostvarile su "orlice", tri na olimpijskim kvalifikacijama u Poljskoj (obezbeđen put na Olimpijadu u Tokiju, brani se srebro iz Rija 2016), četiri na pripremnim prijateljiskim mečevima i čak devet na šampionatu Evrope.\nAko računamo samo mečeve na evropskim prvenstvima i tu smo u seriji od 16 pobeda, bez poraza (7 na prošlom i 9 na ovom prvenstvu).\nNa putu do zlata padale su redom u prvoj fazi takmičenja Finska (3:0), Bugarska (3:1), Francuska (3:1), Grčka (3:0) i Turska (3:1) i tako obezbeđeno prvo mesto u grupi A.\nU osmini finala lako je pala Rumunija (3:0), maksimalnim rezultatom, baš kao i Bugarska po drugi put na prvenstvu, ovoga puta u četvrtfinalu (3:0).\n"Finale pre finala" po kvalitetu bilo je polufinale sa Italijom, koja je u reprizi prošlogodišnjeg meča za zlato na Svetskom prvenstvu u Japanu, ovoga puta lakše poklekla (3:1).\nPaola Egonu jeste bila efikasnija čak i od Tijane Bošković, ali je imala i neverovatan broj grešaka. Ostale članice selekcije sa "Čizme" nisu bile ni približno na prošlogodišnjem nivou, pa im naše nisu dozvolile ni da pomisle da će u borbu za evropski tron.\nFinale je bilo zaista traumatično kako za turske, tako i za navijače Srbije, koji su itekako patili tokom ovog superuzbudljivog odbojkaškog maratona, pravog trilera, meča "za infarkt".\nOgroman pritisak preko 14.000 Turaka itekako je omeo naše igračice, pa čak i uvek smirenog i staloženog selektora Zorana Terzića, ali je na kraju ipak presudio kvalitet i veliko srce srpskih devojaka.\nDrugi put zaredom najbolja igračica Evrope je naša korektorka Tijana Bošković, koja je po običaju bila najefikasnija na većini mečeva naše reprezentacije.\nSvaki izostanak iz tima Boškovićeve odmah se osetio, jer je bila otupljena oštrica napada našeg tima, a Ana Bjelica mogla je samo da odradi par mečeva protiv autsajdera i tako koliko-toliko odmori Tijanu.\nDrugi ključni igrač našeg tima svakako je bila još jedna devojka iz Republike Srpske, Brankica Mihajlović.\nPrimač, ili bolje rečeno "univerzalni vojnik" Srbije, Mihajlovićeva je znala da poenterski pretekne čak i Tijanu, jer je pored velikog broja poena iz napada povremeno imala i više blokova od naših "srednjaka", a znao je i da je posluži servis pa bi sa par asova pravila serije poena za naš nacionalni tim.\nNažalost, ostali naši primači nisu bili baš na najvišem nivou i tu je dosta "škripalo" u našoj igri, na sreću, bez posledica na konačan rezultat.\nIzuzetan doprinos zlatu dala je i naša najiskusnija odbojkašica, kapiten i tehničar tima Maja Ognjenović.\nIako ima 35 godina bilo bi fantastično da Zrenjaninka odloži "penziju" što duže, jer nemamo pravu zamenu na mestu "dizača".\nMlada Slađana Mirković bila je "najslabija karika" Srbije na ovom šampionatu, njeni minuti u igri od "gotovog" su pravili "veresiju", smanjivali stečenu prednost našeg tima i dovodili ishod setova u pitanje, što je bilo poprilično iritantno.\nSvakako bi selektor Terzić trebao dobro da razmisli o izboru drugog, iskusnijeg tehničara za naredna velika takmičenja.\nŽREB ZA SVETSKO FUDBALSKO PRVENSTVO U RUSIJI: Srbija u najslabijoj kvalifikacionoj grupi PRVA FAZA KOŠARKAŠKE EVROLIGE - 29. KOLO: Ubedljiv trijumf Zvezde, meč odluke u Istanbulu ROLAN GAROS - DRUGO KOLO: Novak ratuje sam, Viktor pao posle tri taj-breka Poniženi i uvređeni ATP MASTERS 1000 TURNIR U MONTE KARLU 2019: Dušan Lajović bez izgubljenog seta do prvog finala u karijeri, Fabio Fonjini rival u meču za titulu ATP I WTA TURNIR U INDIJAN VELSU: Dušan Lajović u osmini finala, dalje idu i srpski dublovi TENIS: Srbija pred opstankom u Svetskoj grupi Dejvis kupa, poraz Jovanovske u finalu Taškenta SVETSKO PRVENSTVO U KAJAKU I KANUU U MILANU: Tri medalje i olimpijske vize za Srbiju ATP MASTERS 1000 TURNIR U MADRIDU 2019: Novak Đoković u četvrtfinalu, najbolji teniser sveta i 13. put baksuzan za Žeremija Šardija FINALNI TURNIR SVETSKE LIGE ZA ODBOJKAŠE: Srbija bolja od Italije, okršaj za zlato s Brazilom DRUGA FAZA KOŠARKAŠKE EVROLIGE - 12. KOLO: Zvezda pregažena od Lokomotive EVROPSKO PRVENSTVO ZA ODBOJKAŠICE U AZERBEJDŽANU I GRUZIJI: Srbija u četvrtfinalu, lako do prvog mesta u grupi AUSTRALIJEN OPEN - 11. DAN: Kod dama u finalu Serena i Marija, Endi Mari čeka Novaka Đokovića SVETSKO PRVENSTVO U DŽUDOU U BUDIMPEŠTI 2017: Nemanja Majdov šampion u teškoj kategoriji ATP/WTA MASTERS MAJAMI: Novak se namučio protiv Gofana, Nišikori rival u finalu


11.05.2021 u 13:06\nOsuđeni roditelji koji su trajno obogaljili dete\nRIM - Roditelji osmomesečne devojčice osuđeni su na po tri godine zatvora jer su svoje dete više puta tako snažno tresli da su kod devojčice izazvali izliv krvi u mozak, a posledica je trajno oštećenje vida, piše list „Fanpejdž”. „Sindrom drmusanja deteta”, u medicini je poznat po engleskom izrazu „šejken bejbi”. Roditelji, on 50 godina i majka 34, povređeno dete su doveli u bolnicu tvrdeći da je „palo sa kreveta”, a kada su lekari posumnjali, otac je, uprkos savetu medicinara potpisao izjavu da na vlastitu odgovornost vodi dete iz bolnice. Devojčica je nakon nekoliko dana ponovo hospitalizovana i tada je lekarskim pregledima potvrđeno da se radi o sindromu „šejken bejbi”. Ovaj sindrom, koji nastaje nakon snažnog protresanja deteta, se računa u teške oblike fizičkog zlostavljanja dece\n27.10.2021 u 13:29\n27.10.2021 u 13:27\nLančani sudar na Ostružničkom mostu, stradala jedna osoba


- Samo deo njih ima organizovan dolazak i boravi legalno u našoj zemlji. Ti stranci, uglavnom, rade na putnoj infrastrukturi i najčešće su to Kinezi - kaže Modić. - Oni su angažovani preko kompanija koje posluju u saradnji s našom državom, odnosno imaju potpisane međudržavne sporazume. Slično kao što su nekada naši građevinci i arhitekte, od šezdesetih do kraja osamdesetih godina prošlog veka, odlazili na Bliski istok i u Afriku gde su izgradili brojne kongresne centre, aerodrome, stambena naselja...\nKada je reč o radnicima koji borave legalno, njima bi trebalo da bude obezbeđeno sve što imaju i domaći zaposleni: zdravstveno osiguranje, pravo na pauzu tokom radnog dana, da su obučeni za bezbedan i zdrav rad, da imaju pravo na godišnji odmor, da imaju zaštitnu opremu... Kako Modić napominje, to se, nažalost, ne može detaljno kontrolisati jer nema dovoljno inspektora (u Novom Sadu ih ima samo 12).\nPoslodavcima se isplati da angažuju ilegalce jer ih koštaju manje i spremni su da rade prekovremeno i za 300 dolara dnevnice, ali na duge staze to predstavlja opasnost i može da ugrozi život radnika. Ti stranci uglavnom dolaze iz dalekih, siromašnih zemalja preko posrednika i agencija koje se bave uvozom radnika u Srbiju.\n- Dešava se da na jednog radnika iz Albanije sa dozvolom ide desetak bez, a uglavnom je reč o neobučenim i neprijavljenim osobama. U poslednje vreme sve ih je više, te se može stvoriti nelojalna konkurencija našim zaposlenima - naglašava Modić. - Kada je reč o smeštaju, kineski i azerbejyanski radnici najčešće imaju svoje kampove, gde im je obezbeđeno kupatilo, prostor za spavanje i adekvatna hrana. Higijenski uslovi u kampovima ilegalnih radnika iz siromašnih zemalja često su jako loši, a bilo je slučajeva da poginu ili se teško povrede na gradilištu jer nemaju adekvatnu zaštitu. Takođe, bivaju eksploatisani, uslovljavani, od njih se traži takozvani “putni reket”, pa kada im se naplati karta od oko 2.000 evra, moraju mesecima da rade bez naknade.\nKako bi se dobio što bolji uvid u dešavanja na terenu, Modić kaže da je moguće rešenje formiranje Saveta za građevinarstvo, koje bi nadležnima ukazalo na nepravilnosti i pomoglo u osmišljavanju strategije za smanjenje broja radnika zaposlenih na crno, za šta je Grad Novi Sada zainteresovan.


Kurs i obuka za izradu animacija i igrica - škola programiranja za decu\nKurs i obuka za izradu animacija i igrica (škola programiranja za decu)\nIzrada animacija i igrica - Audio verzija\nKako sve veći broj mališana uspešno vlada korišćenjem interneta, ali i igra različite vrste igrica, to se, sasvim razumljivo javila potreba da bude organizovan specijalizovani kurs i obuka za izradu animacija i igrica, u okviru koje će oni moći da ovladaju korišćenjem različitih alata koji će im biti od koristi prilikom izrade i animacija i igrica.\nUslov koji je stavljen pred sve zainteresovane jeste da su starosti od 7 do 14 godina, te da poznaju latinično pismo u potpunosti, to jest da znaju ne samo da ga pišu, nego i da čitaju. Takođe je potrebno, naravno da dete ima interesovanje za konkretnu oblast, ali i da zna kako se koristi operativni sistem Windows how.\nUkoliko mogu da odgovore na te zahteve, potrebno je i da se prijave direktno u poslovnici škole programiranja za decu, odnosno da njihovi roditelji ili, pak staratelji prijavu izvrše preko mejla ili broja telefona izabrane poslovnice organizatora.\nDefinisano je da obuka i kurs za izradu animacija i igrica budu organizovani za više polaznika, to jest u formi grupne nastave, a tada je od četvoro do osmoro dece prisutno tokom predavanja. Kako je precizno određen broj polaznika, to je i definisano da mora prvo da se prijavi najmanje četvoro, te da se zvanično kreira jedna grupa, da bi obuka počela. A njihovi roditelji (staratelji) će brzo posle ispunjenja tog uslova da dobiju od strane organizatora sve potrebne informacije, to jest saznaće kog datuma počinje kurs, te u kojim terminima će deca pohađati nastavu i prema kojoj dinamici.\nBudući da škola programiranja za decu želi da odgovori na zahteve svakog pojedinačnog polaznika, to će potruditi i da organizuje drugačije vrste nastave, ako je potrebno, to jest poluindividualnu ili preko interneta, ali i individualnu. Svakako je vrlo važno da u toj situaciji njihovi roditelji, to jest staratelji o tome obaveste na vreme ovlašćeno lice u konkretnoj poslovnici organizatora, a što je najbolje da učine kada dete budu zvanično upisivali.\nKurs i obuka za izradu animacija i igrica - nastavni program\nZa vreme trajanja obuke će se deca upoznati sa primenom različitih tipova alata koji imaju za cilj stvaranje trodimenzionalnih animacija, a najpre sa stanovišta programiranja. Takođe će im predavači prezentovati i osnovne principe koje podrazumeva objektno orjentisano programiranje, odnosno ukratko će im objasniti na koji način funkcioniše Java programski jezik.\nObuka i kurs za izradu animacija i igrica polaznicima omogućuje da se upoznaju sa samim postupkom izrade određene animacije, te će oni imati priliku da nauče šta su to takozvani objekti gotovih klasa i na koji način se pristupa definisanju različitih radnji koje oni treba da izvrše, a kako bi konkretna animacija zaživela.\nTakođe će deca da nauče i na koji način se radi sa objektima, to jest kako se oni prvo dodaju, a zatim i kako se pristupa određivanju adekvatne pozicije koju će oni u okviru konkretne animacije zauzeti. Savladaće i znanja koja se odnose na korišćenje brojnih funkcija koje pomenuti programski jezik i alati nude, dok će im predavači objasniti i kako se pristupa korišćenju tastature da bi se lakše upravljalo određenom animacijom.\nDrugi segment koji kurs i obuka za izradu animacija i igrica obuhvata je vezan za savladavanje znanja potrebnih za kreiranje jednostavnijih, obično dvodimenzionalnih igrica. A tu će prisutni da se, pored ostalog upoznaju i sa osnovnim karakteristikama takozvanih klasa i koncepta nasleđivanja, ali će imati prilike i da nauče, korak po korak kako se može stvoriti igrica jednostavnije strukture.\nZavršni deo ovog kursa podrazumeva da svaki pojedinačni polaznik ima obavezu da na osnovu svega što je imao prilike da nauči za vreme predavanja, kreira jednostavniju animaciju, odnosno igricu, a prema parametrima zadatim od strane nadležnog profesora.\nKada se uzme u obzir činjenica da škola programiranja za decu sve učionice u kojima se obuka i kurs za izradu animacija i igrica organizuje oprema isključivo opremom izuzetno visokog kvaliteta, jasno je da će svi polaznici imati prilike da se upoznaju sa predviđenim znanjima na najbolji mogući način. Upravo zahvaljući tome će oni i lakše primeniti stečena znanja, te izraditi konkretnu igricu ili aplikaciju, što će im sasvim sigurno biti od velike koristi i u daljem radu. A predavači će svakom pojedinačnom polazniku tom prilikom podrobno ukazati i na greške koje je možda učinio prilikom rada, a kako bi mu na taj način pomogao i objasnio šta ne treba da čini naredni put da ih ne bi ponovio.\nBudući da ovaj kurs predviđa sticanje osnovnih znanja u navedenim oblastima, škola programiranja za decu u ponudi ima i brojne kurseve koji deci omogućuju sticanje naprednijih znanja i to i u ovoj, ali i u mnogim drugim oblastima.\nNa koji način je organizovan kurs i obuka za izradu animacija i igrica?\nGrupna obuka i kurs za izradu animacija i igrica je osnovni princip sprovođenja nastave i uvek podrazumeva istovremeno prisustvo više polaznika, to jest između četvoro i osmoro njih, kao i termine, ali i dinamiku koje isključivo ima pravo da definiše škola programiranja za decu. O tome se posle formiranja grupe od najmanje 4 polaznika obaveštavaju roditelji (staratelji) svakog detata koje je prethodno prijavljeno za pohađanje nastave.\nUz to, naša institucija može na zahtev svakog prijavljenog da sprovede i druge vrste nastave, tako da izuzev one koja je namenjena za dva učenika u isto vreme, to jest poluindividualne, isto tako može da bude organizovan i online i individualni kurs i obuka za izradu animacija i igrica. Kada budu vršili upis svog deteta, trebalo bi da njegovi roditelji, to jest zvanični staratelji navedu ovaj zahtev, da bismo mogli na vreme da se pripremimo za organizaciju konkretnog tipa nastave.\nKome je namenjen kurs i obuka za izradu animacija i igrica?\nZa svako dete koje pohađa osnovnu školu, odnosno koje je uzrasta između 7 i 14 godina, je namenjeno pohađanje ovog kursa.\nPreciznije rečeno, obuka i kurs za izradu animacija i igrica je specijalno osmišljen za decu koja imaju želju da steknu osnovna znanja koje se odnose na izradu igrica, ali i da nauče da rade sa animacijama, uz uslov da imaju osnovno znanje vezano za korišćenje Windows operativnog sistema, te je neophodno svakako da znaju i da čitaju i da pišu slova latiničnog pisma.\nObuka i kurs za izradu animacija i igrica - trajanje\nU skladu sa odredbama nastavnog plana po kome se kurs i obuka za izradu animacija i igrica i organizuje, određeno je da đaci pohađaju ukupno 21 čas, a raspoređeno na 7 dana. A to znači da oni na dnevnoj osnovi imaju po tri časa, te da nastava počinje kada se bude prijavilo dovoljno polaznika.\nStvar je u tome da u grupi bude prisutno od četvoro do osmoro polaznika, tako da je prvo potrebno najmanje njih 4 da bude prijavljeno, a da bismo mogli da oformimo jednu grupu. Čim se to bude dogodilo, škola programiranja za decu formira grupu, definiše termine i dinamiku, pa o svemu tome ovlašćeno lice obaveštava roditelje svakog prijavljenog deteta, odnosno njegove staratelje.\nDrugačijom dinamikom može da bude organizovana poluindividualna ili individualna, odnosno online obuka i kurs za izradu animacija i igrica, što znači da svakako može da traje kraće od grupne nastave ili duže, a to sve zavisi od dogovora koji će imati nadležno lice organizatora sa roditeljima (starateljima) prijavljenog deteta koje zahteva da pohađa jednu od navedenih vrsta nastave.\nKurs i obuka za izradu animacija i igrica - mesto i vreme održavanja\nU prostorijama poslovnice organizatora u kojoj se bude oformila jedna grupa će biti organizovana obuka i kurs za izradu animacija i igrica, a u toj grupi mora da bude prisutno najmanje četvoro dece, te ih najviše može biti osmoro. Škola programiranja za decu donosi odluku kada će početi kurs, kao i u kojim terminima će se nastava organizovati, te prema kojoj dinamici i o svemu tome obaveštava staratelja, odnosno roditelje svakog učenika koji je prethodno izvršio prijavu prema navedenim pravilima, a pošto se ispuni jedini uslov potreban za organizaciju nastave u grupi, to jest kada se bude napravila grupa.\nZainteresovanim učenicima ćemo ponuditi mogućnost da pohađaju i druge vrste nastave koje isključivo po zahtevu njihovih roditelja (staratelja) organizujemo, tako da im na raspolaganju stoji kako individualni kurs i obuka za izradu animacija i igrica, tako i online nastava, ali i poluindividualna. Da bi smo profesionalno mogli da odgovorimo na njihov zahtev, neophodno je da nam ga predoče u trenutku upisa deteta.\nroditelj svakog prijavljenog deteta ili njegov staratelj mora da potpiše ugovor sa organizatorom prilikom upisa, a tada je njegova dužnost da ima i važeći lični dokument u kome se nalazi i fotografija\nškola programiranja za decu u ponudi primarno ima obuku u formi grupne nastave, a na zahtev polaznika može da bude organizovan i individualni, poluindividualn i online kurs i obuka za izradu animacija i igrica\nSpisak gradova za školu programiranja za decu, kurs i obuka za izradu animacija i igrica\nKontakti po gradovima - kurs i obuka za izradu animacija i igrica - škola programiranja za decu


Home / VESTI / Saopštenja EPuS-a / SUZANA GRUBJEŠIĆ NOVA GENERALNA SEKRETARKA EVROPSKOG POKRETA U SRBIJI\nFunkciju zamenice generalne sekretarke obavljaće Dina Rakin, istraživačica Evropskog pokreta u Srbiji, zadužena za oblasti socijalne ekonomije i održivog razvoja.\nPo prvi put dodeljena je plaketa za Počasnog člana Evropskog pokreta u Srbiji i to Miloradu Mišku Stevoviću, dosadašnjem zameniku predsednika.\nNa skupštini održanoj 15. decembra, u prisustvu članova Pokreta, Izvršnog i Glavnog odbora, kao i brojnih prijatelja i saradnika EPuS-a, usvojeni su godišnji finansijski i izveštaj o radu organizacije, kao i izveštaji Foruma za međunarodne odnose, Istraživačkog foruma, Ekonomsko-poslovnog foruma, Foruma mladih i Foruma za kulturu.\nOve godine Evropski pokret u Srbiji bavio se projektima i istraživanjima u vezi sa promenom Ustava i reformom javne uprave, pratio je proces evropske integracije Srbije i pristupne pregovore sa Evropskom unijom i odnosima u regionu, a krajem novembra obeležio je dvadeset pet godina rada.\nRođena je 1963. godine u Somboru, a diplomirala 1986. na Fakultetu političkih nauka u Beogradu, na smeru međunarodni odnosi.\nPočetkom devedesetih godina živela je i radila u Sjedinjenim Američkim Državama, i na Kipru. 1995. godine se vraća u Srbiji i radi kao menadžerka projekata u Evropskom pokretu u Srbiji i časopisu “Međunarodna politika”. Do 1999. godine, bila je menadžerka projekata G17, a potom je u G17 PLUS ekspertskoj mreži obavljala je funkciju izvršne direktorke do 2001. godine.\nPočetkom dvehiljaditih, bila je zamenica direktora Instituta G17 za ekonomska i društvena istraživanja, a od 2004. narodna poslanica, predsednica poslaničke grupe, predsednica i članica Odbora za evropske integracije, članica Odbora za finansije, Odbora za ekonomski razvoj i Administrativnog odbora. Šest godina je bila je šefica skupštinske delegacije pri Parlamentarnoj Skupštini OEBS-a (2006.-2012.), a zatim potpredsednica Vlade Republike Srbije za evropske integracije (2012.-2013.).\nU Centru za međunarodne odnose i održivi razvoj (CIRSD) radila je kao savetnica za međunarodne odnose (2014.-2015.), a od novembra 2015. do jula 2017. godine, bila je posebna savetnica za evropske integracije u Ministarstvu trgovine, turizma i telekomunikacija.


Zamena ekrana na iPhone SE u servisu Doktor Mobil u Beogradu\nČak i na vrlo kvalitetnim mobilnim telefonima, a takvi su svakako modeli kompanije Apple, može doći do lomljenja ili oštećenja ekrana ako se uređaj nezgodno ispusti ili se udari u displej.\nU servisu mobilnih telefona Doktor Mobil u Beogradu uspešno i veoma pouzdano rešavamo i ovu vrstu problema, što važi i za zamenu ekrana na iPhone SE pametnom telefonu.\nOsim iPhone SE, naš iPhone servis vrši zamenu ekrana na svim iPhone telefonima.\nApple iPhone SE je pametni telefon premijum kvaliteta i vrhunskog kvaliteta izrade sa kojim je, zbog njegove kompaktnosti (dimenzije su mu 123.8 x 58.6 x 7.6 mm, a težina samo 113 grama) i dobre ergonomije, izuzetno lako baratati jednom rukom. Ovaj model slavne kompanije dolazi sa kapacitivnim 4.0-inčnim LED-backlit IPS LCD touchscreen ekranom rezolucije 640 x 1136 piksela.\nDual-core Twister procesor na 1.84 GHz zadužen je za gladak rad iOS verzije 9.3.2, u čemu mu pomaže 2 GB RAM memorije, dok je za aplikacije i podatke na raspolaganju 16/32/64/128 GB (zavisno od verzije) interne memorije (nažalost, bez slota za dodatnu memorijsku karticu). Vlasnici ovog uređaja biće jako zadovoljni odličnom primarnom kamerom od 12 MP (sa faznim autofokusom, dvotonskim LED blicem i bogatim softverskim funkcijama), ali uz nju ide i nešto slabija selfi kamera od 1.2 MP. Autonomiju u radu mu daje integrisana baterija kapaciteta 1624 mAh.\nZamena ekrana na iPhone SE\nSa ovako kvalitetnim mobilnim uređajem, bez obzira što nema ogroman ekran, treba pažljivo rukovati jer svako ispadanje telefona na neku tvrdu podlogu (kao što su asfalt, beton, mermer i sl) ili direktan udarac u displej, nosi rizik od ozbiljnog oštećenja ekrana.\nU takvoj situaciji, ako je na telefonu puklo staklo i tač skrin ne reaguje na dodir ili LCD ne prikazuje normalno sliku, očigledno je ekran uređaja definitivno oštećen i potrebno ga je zameniti novim da bi mobilnom telefonu bila vraćena funkcionalnost.\nU servisu mobilnih telefona Doktor Mobil u Beogradu imamo veliko iskustvo i savremene sofisticirane alate, zbog čega možemo da Vam garantujemo sigurnu i pouzdanu zamenu ekrana na iPhone SE mobilnom telefonu.\nNaš tim dobro obučenih servisera stoji Vam na raspolaganju da složenu operaciju zamene displeja na Vašem mobilnom uređaju obavi efikasno, bezbedno (bez bilo kakvog rizika po telefon) i, što je takođe važno, čitavu intervenciju završi u najkraćem mogućem roku.\nCena zamene ekrana na iPhone SE\nBudite slobodni da nam se obratite ako imate bilo koje dodatno pitanje u vezi sa zamenom displeja na Ajfon SE smartfonu (o ceni, vremenskom roku, itd), a možete nam pisati putem formulara u sledećem pasusu ovog teksta ili nas pozvati na telefone Doktor Mobil servisa.\nBudite uvereni da Vam je naš servis mobilnih telefona Doktor Mobil u Beogradu uvek na raspolaganju i obavezno nam se javite ako imate bilo kakav problem sa pametnim telefonom, a samo neke od usluga koje pružamo su servis iPhone mobilnih telefona (uspešno otklanjanje svih softverskih i hardverskih kvarova na Apple uređajima) i zamena baterije na mobilnim telefonima.


MEĐUNARODNI DAN SOCIJALNOG RADA | SOS Dečija sela Srbija\nOd 1983. godine, svakog trećeg utorak u martu obeležava se Dan socijalnog rada. Današnji dan prilika je da još jednom ukažemo na značaj ove profesije i pozovem javnost da pruži snažniju podršku socijalnim radnicima koji se u svakodnevnom radu sreću sa brojnim izazovima. Uslovi u kojima rade neretko su veoma teški, a posao koji obavljaju izuzetno zahtevan. Uz sve navedeno, suočavaju se i sa osudama i kritikama javnosti, što dodatno otežava njihov položaj.\nDecenije za nama donele su mnogo promena, ekonomsku i socijalnu nestabilnost. Pomoć pojedinicima i porodicama pružana je u vreme sankcija, ratova, poplava i konačno pandemije koronavirusa. Građanima je pomoć Centara za socijalni rad i celokupnog sistema socijalne zaštite bila i jeste potrebnija nego ikad.\nI pored svega navedenog socijalni radnici nastavili su da rade kako bi pružili podršku onima kojima je njihova pomoć preko potrebna, nastojeći da dalje doprinose društvu u celini.\nFondacija SOS Dečija sela Srbija, kao organizacija posvećena dobrobiti dece, mladih i porodica u riziku, kao i promovisanju ključne uloge onih koji pružaju podršku, u svom radu neguje strast i posvećenost profesiji socijalnih radnika. Prepoznajući napore i izazove sa kojima se socijalni radnici susreću u praksi, aktivno se trudimo da im obezbedimo podršku u stručnom usavršavaju, verujući da deca, mladi i porodice imaju pravo na kvalitetnu brigu i da im je potreban brižan odnos pun poverenja sa nekim na koga mogu da se oslone.\nStoga bi kao društvo, ne samo danas, već i svakog drugog dana, trebalo snažno da stojimo uz one koji nastoje da unaprede živote najosetljivijih kategorija društva, da im budu oslonac na putu ka socijalnom uključivanju, dostizanju pozitivnih promena i ostvarenju punih potencijala.


"Orlići" u baražu, a u baražu "pakao"! - Sportske.net\n"Orlići" u baražu, a u baražu "pakao"!\nUnija evropskih fudbalskih asocijacija odredila je sastave šešira pred žreb za baraž mečeve za odlazak na EP u Češkoj. Srbija se našla u drugom šeširu i jasno je da će za rivala dobiti vrhunsku ekipu.\nMlada fudbalska reprezentacija Srbije u utorak je obezbedila mesto u baražu koji vodi na Evropsko prvenstvo u Češkoj Republici 2015. godine a UEFA je danas odredila sastav šešira pred predstojeći žreb.\nVeć nakon sinoćnih mečeva bilo je jasno da "Orliće" u baražu čeka težak posao ali je sabiranjem koeficijenta UEFA priredila našem mladom nacionalnom timu pravi pakao.\nU prvom šeširu u kojoj se nalaze povlašćene reprezentacije i potencijalni rivali našeg tima svrstani su Španija, Engleska, Francuska, Nemačka, Holandija, Portugal i Italija.\nDrugi šešir, u kojem se nalaze nepovlašćene reprezentacije, čine selekcije Srbije, Danske, Švedske, Ukrajine, Slovačke, Hrvatske i Islanda.\nPravila su takva da najbolje drugoplasirane reprezentacije koje su se domogle baraža ne mogu u duele sa selekcijama protiv kojih su igrale u grupi. To znači da Srbija neće moći u dvomeč sa Italijom, Slovačka sa Holandijom ni Island sa Francuskom.\nŽreb je zakazan za petak od 14 časova u Nionu a baraž mečevi igraju se 8. i 14. oktobra. Srbija će po svoj prilici imati težak posao u baražu i biće pravo iznenađenje ukoliko "Orlići" uspeju da se plasiraju na završni turnir EP za mlade reprezentacije koji je na programu od 17. do 30. juna naredne godine.


"Istorijski" pogled na statistiku Interneta u Srbiji - Internet ogledalo\nYou are at:Home»Magazin»Specijalna izdanja»IT Almanah: Broj 100»“Istorijski” pogled na statistiku Interneta u Srbiji\nProf. dr Dragan Vukmirović, direktor Republičkog zavoda za statistiku Srbije\nPrva statistička istraživanja o korišćenju računara i interneta u Srbiji sproveo je 1999. godine Strateški marketing. Prema tada urađenim anketama, u Srbiji je u novembru 1999. godine (mesec dana nakon što je izašao prvi broj “Internet ogledala”) 10% od ukupnog broja domaćinstava posedovalo računar, a 5% internet priključak. Metodologija je bila takva da istraživanjem nisu bila obuhvaćena naselja sa manje od 800 stanovnika i staračka domaćinstva, tako da je incidenca vlasnika računara i Internet korisnika bila za nijansu precenjena. Rezultati ukazuju da je najveća penetracija PC računara i Interneta u urbanim sredinama (prednjači Beograd), kod domaćinstava sa učeničkom i studentskom populacijom i sa standardom i obrazovnom strukturom iznad proseka.\nIstovetna istraživanja su nastavljena i narednih godina, što je omogućilo da se napravi vremenska serija i izračuna trend razvoja pojave. Dobijeni rezultati ukazuju na linearni rast broja PC računara i Internet korisnika u domaćinstvima, što je omogućilo prognoziranje razvoja virtuelne zajednice u Srbiji.\nI druge agencije su sprovodile slična istraživanja. Tako je MASMI sproveo terensko istraživanje “Internet u Jugoslaviji 2002. godine”. Ciljna grupa su bili ispitanici stari od 15 do 64 godine, anketirani na lokacijama: Beograd (16.4%), grad (42.7%) i selo (40.9%). Rezultat istraživanja su ukazali da je Internet koristilo barem jednom nedeljno 13,1% pojedinaca u poslednje dve nedelje u oktobru 2001. godine – korpus ljudi koji ga koriste u rasponu jednom nedeljno pa do svaki dan. Detaljnija analiza ukazala je da je od onih koji koriste Internet 42,2% surfovalo prethodnog dana, što bi marketinškim jezikom nazvali heavy users, a 29,2% pre nedelju dana. Izveden je zaključak da je 2001. godine u tadašnjoj SR Jugoslaviji bilo 304.050 korisnika Interneta na dnevnoj osnovi.\nTokom 2003. godine u Srbiji je zabeležen jubilej – sedam godina Interneta. Najoriginalniji doprinos proslavi ovog jubileja dala je grupa mladih istraživača iz Beograda okupljenih u Centru za proučavanje informacionih tehnologija (CePIT) koji postoji i radi u okviru Beogradske otvorene škole (BOŠ). Oni su upravo tim povodom objavili i promovisali knjigu “Internet pregled: Beograd 2002”.\nIstraživači CePit-a su za svoje ispitivanje uzeli temu ponašanje najmlađe populacije beogradskih korisnika Interneta. Za ovo istraživanje su iskoristili “prigodan”uzorak od 300 ispitanika, mahom studenata i učenika, starosti od 18 do 30 godina, oba pola. Rezultati su pokazali da je prosečni korisnik ove kategorije individua koja više od godinu dana koristi Internet, uglavnom od kuće (čak dve trećine ispitanih), na mreži je oko deset sati nedeljno, dakle u proseku sat i po dnevno. Ona najčešće poseže za mašinom i priključivanjem na Internet radi slanja i primanja elektronske pošte, dakle radi komunikacije i “članstva” u nekim oblicima virtuelnih zajednica. Ovo poslednje nije začuđujuće, pošto su mladi ljudi u svetu tokom obrazovanja česti korisnici tih lista, preko kojih dobijaju neophodne podatke i informacije vezane za učenje i akademske potrebe.\nOd 2006. godine Republički zavod za statistiku objavljuje rezultate svojih istraživanja informaciono – komunikacionih tehnologija u Srbiji u istoimenoj publikaciji. Nakon 2006. godine, istraživanje je ponovljeno 2007. i 2008. godine.\nIstraživanja su sprovedena po metodologiji EUROSTAT-a, na teritoriji Republike Srbije. Kada je reč o domaćinstvima i pojedincima, referentni period činila su tri meseca koja su prethodila telefonskom intervjuisanju. Referentni period za najveći broj pitanja postavljenih preduzećima bio je januar 2008, dok su se pojedina pitanja odnosila na celokupnu 2007. godinu.\nAnketa za domaćinstva je sprovedena na dvofaznom uzorku, stratifikovanom po kriterijumu urbanosti. Uzorak je alociran na području centralne Srbije (bez Beograda), Vojvodine i Beograda, proporcionalno broju domaćinstava. Obim uzorka iznosio je 2.000 domaćinstava i 2.000 pojedinaca. Ispitivanje je sprovedeno telefonskim putem, a bilo je dozvoljeno i posredno anketiranje (davanje odgovora umesto odsutnog lica). Prema metodologiji EUROSTAT-a obuhvaćena su domaćinstva s najmanje jednim članom koji ima između 16 i 74 godine života, kao i pojedinci iste starosne dobi.\nAnketa za preduzeća sprovedena je na uzorku stratifikovanom po veličini i delatnosti, telefonom. Obim uzorka iznosio je 1.096 preduzeća, sa deset i više zaposlenih iz različitih delatnosti. Istraživanje pokazuje da 98,4% domaćinstava poseduje TV, 74,5% mobilni telefon, a 40,5% kablovsku TV. Svega 5,8% domaćinstava poseduje laptop, što je povećanje od 2% u odnosu na 2007. godinu, a 4,3% u odnosu na 2006. godinu.\nRazlike se mogu uočiti i kada se uporedi zastupljenost računara u urbanom i ruralnom delu Srbije: 47,5% naspram 31,2%. I pored toga ohrabruje podatak da se ovaj jaz smanjio u odnosu na 2007. godinu. U prilog tome govore i stope rasta zastupljenosti računara u urbanom i ruralnom delu Srbije. U urbanom delu stopa rasta je 4,8%, dok taj rast u ruralnom delu iznosi 9,6%.\nU Republici Srbiji 33,2% domaćinstava poseduje Internet priključak, što čini povećanje od 6,9% u odnosu na 2007. godinu, a 14,7% u odnosu na 2006. godinu.\nZastupljenost Internet priključka najveća je u Beogradu (45,5%), sledi Vojvodina (34%), pa centralna Srbija (27,2%). Od ukupnog broja domaćinstava koja poseduju Internet priključak, modemsku konekciju ima 51,1% domaćinstava, DSL (ADSL) 24,4%, kablovski Internet 23,2%, a WAP i GPRS 15,5% domaćinstava.\nSmanjenje korišćenja modemske konekcije za 22,3% u odnosu na 2007. godinu posledica je rasta upotrebe širokopojasne (broadband) konekcije za nešto više od 8,2% u odnosu na 2007. godinu.\nU Srbiji 15,5% domaćinstava ima širokopojasnu (broadband) internet konekciju, što čini povećanje od 8,2% u odnosu na 2007. godinu. Zastupljenost ove vrste Internet konekcije najveća je u Beogradu i iznosi 27,1%, u Vojvodini 13%, a najmanja je u centralnoj Srbiji – svega 11,6%. Širokopojasnu (broadband) internet konekciju većinom poseduju domaćinstva koja imaju mesečni prihod koji premašuje 600 evra (46,4%), dok učešće domaćinstava s prihodom do 300 evra iznosi svega 5,7%. Značajne razlike postoje i kada uporedimo zastupljenost ove vrste internet konekcije u urbanom i ruralnom delu Srbije: 21,6% naspram 6,8%.\nU Republici Srbiji je 45,5% lica u poslednja tri meseca koristilo računar, 2,6% lica je koristilo računar pre više od tri meseca, a 3,9% pre više od godinu dana. Čak 48% lica nikada nije koristilo računar. Za 4,3% se povećao broj korisnika računara u odnosu na 2007. godinu, a za 8,8% u odnosu na 2006. godinu.\nOčigledno, brojeva je mnogo… i biće ih još više na adresi www.stat.gov.rs.\nKa informatičkom društvu