Velika šansa za srpske proizvođače sa Kosova i Metohije - Infobrif\nVelika šansa za srpske proizvođače sa Kosova i Metohije\nObjavljeno 20.02.2019. u 07:17\n„(Danas) prvi put, na organizovan način, kreće prodaja sa KiM u jednom od trgovinskih lanaca u centralnoj Srbiji, u Univereksportu u Novom Sadu“, kaže za Tanjug državni sekretar u Ministarstvu privrede Branimir Stojanović.\nRazličito u odnosu na sve što se do sada u ovom smislu radilo, kada je reč o podršci našim proizvođačima sa KiM, je to što je sada državna firma „Metohija“ posrednik, odnosno direktno otkupljuje proizvode od naših proizvođača i sklapa ugovore sa veletrgovinskim lancima na teritoriji centralne Srbije, objašnjava Stojanović.\n„Verujem da će ovo biti ogroman podstrek za naše ljude“, ističe on.\nSada, privrednici sa Kosova biće u mogućnosti da rade na kvalitetu svojih proizvoda jer im je plasiranje njihovih proizvoda omogućeno.\n„Za početak, u Univereksportu će se naći vina dva vinara iz Velike Hoča i jedna zemljoradnička zadruga iz Zubinog potoka koja ima asortiman sušenog voća“, navodi Stojanović.\n„Krenuli smo skromno, jer je skromna proizvodnja Srba sa KiM, da bi ohrabrili ljude da završe proces do kraja bez obzira na to što im to često ne deluje lako jer moraju da prođu puno procedura. Ali, na kraju će im se isplatiti“, ističe Stojanović.\nDirektna nadležnost kada je reč o podršci privrednika Srba na KiM je na Kancelariji za Kosovo i Metohiju.\nKancelarija je, kaže Stojanović, pokrenula veliki broj projekata, a u narednom periodu, biće ih još.\nMinistarstvo će, dodaje, raditi i dalje na logistici i koordinaciji sa drugim institucijama, kako bi se „lanac povezao“, odnosno omogućilo da proizvod od proizvodnje završi na polici u marketima u centralnoj Srbiji.\nKosovo i MetohijaMarketProizvodiSrpski proizvođači\nUživajte u lepom vremenu, već od sutra sledi promena (TABELE)\nBurna reakcija SNS nakon „Upitnika“: Jovanovićeve pretnje su pravo lice opozicije


PREDLOG ZAKONA O UPRAVLJANJU AERODROMIMA - Tekst propisa\nOvim zakonom uređuju se uslovi i način obavljanja delatnosti upravljanja aerodromom, razvoja aerodromske infrastrukture, pružanja aerodromskih usluga za potrebe vazdušnog saobraćaja kao i izgradnja unutar aerodromskog kompleksa i zaštitnog pojasa oko aerodromskog kompleksa; utvrđuje javni interes za eksproprijaciju, administrativni prenos i nepotpunu eksproprijaciju nepokretnosti radi izgradnje aerodroma na koje se primenjuje ovaj zakon; uređuje način donošenja i sprovođenja Nacionalnog programa razvoja aerodroma, pojedina pitanja specifična za davanje koncesije za aerodrome, kao i druga pitanja od značaja za razvoj, unapređivanje korišćenja i upravljanja aerodromima.\nNa pitanja koja nisu posebno uređena ovim zakonom, a koja se odnose na uslove i način rada operatera aerodroma, funkcionisanje aerodroma, izgradnju i funkcionisanje aerodromskog kompleksa i aerodromske infrastrukture, postupak davanja koncesije za aerodrom i utvrđivanje javnog interesa, shodno se primenjuju odgovarajuće odredbe zakona kojim se uređuje vazdušni saobraćaj, zakona kojim se uređuje javno-privatno partnerstvo i koncesije, zakona kojim se uređuje eksproprijacija i zakona kojim se uređuje planiranje i izgradnja.\nOdredbe ovog zakona primenjuju se na aerodrome koji su u svojini Republike Srbije, svojini autonomne pokrajine ili jedinice lokalne samouprave, odnosno u svojini operatera aerodroma čiji je osnivač ili većinski vlasnik Republika Srbija, autonomna pokrajina ili jedinica lokalne samouprave i koji ispunjava uslove za izdavanje sertifikata aerodroma ili dozvole za korišćenje aerodroma, u skladu sa zakonom kojim se uređuje vazdušni saobraćaj.\nOdredbe ovog zakona ne odnose se na aerodrome u svojini Republike Srbije, korisnika Ministarstva odbrane (u daljem tekstu: Ministarstvo), koji se u smislu zakona kojim se uređuje vazdušni saobraćaj smatraju vojnim aerodromima i delove mešovitih aerodroma koje koristi Ministarstvo i Vojska Srbije, kao i na vojne komplekse - aerodrome koji su odgovarajućim aktima Vlade uvršteni u Master plan raspolaganja nepokretnostima. Vojnim aerodromom i vojnim delom mešovitog aerodroma upravlja Ministarstvo.\n1) aerodrom je svako definisano područje (uključujući sve objekte, instalacije i opremu) na kopnu ili na vodi ili na fiksnoj, priobalnoj ili plutajućoj strukturi koje je u celini ili delimično namenjeno za sletanje, poletanje i kretanje vazduhoplova;\n2) aerodromska infrastruktura je osnovna fizička, logička, tehnološka i informaciono-komunikaciona struktura koja obuhvata manevarske površine, platforme, saobraćajnice, objekte, instalacije, sisteme i opremu;\n3) aerodromski kompleks je prostor aerodroma sa zemljištem potrebnim za razvoj aerodroma koji je kao takav određen važećim planskim dokumentom;\n4) aerodromska naknada je naknada koju, u korist operatera aerodroma, plaćaju korisnici aerodroma za korišćenje objekata, sredstava, uređaja i usluga, koje isključivo pruža operater aerodroma i koje se odnose na sletanje, poletanje, sisteme osvetljenja, boravak parkiranog vazduhoplova, kao i opsluživanje putnika i robe;\n5) operater aerodroma je svako pravno ili fizičko lice koje upravlja aerodromom i ima sertifikat, dozvolu za korišćenje ili saglasnost za korišćenje aerodroma, koji se izdaju u skladu sa zakonom kojim se uređuje vazdušni saobraćaj;\n6) usluge zemaljskog opsluživanja su usluge koje se pružaju na aerodromu i koje obuhvataju: administrativne poslove i kontrolu, opsluživanje putnika, prihvat i otpremu predatog prtljaga, prihvat i otpremu pošte i robe, prihvat i otpremu vazduhoplova na platformi, opsluživanje vazduhoplova, snabdevanje vazduhoplova gorivom i mazivom; održavanje vazduhoplova, pripremu leta i usluge za posadu, prevoz putnika i posade od vazduhoplova i do vazduhoplova i snabdevanje vazduhoplova hranom i pićem.\nII. UPRAVLJANJE AERODROMOM\nPojam i sadržina\nUpravljanje aerodromom je delatnost koju vrši operater aerodroma, koja obuhvata strategijsko, organizaciono i finansijsko planiranje, transfer tehnologije, planiranje u vezi sa ljudskim resursima, organizacijom rada i sprovođenjem kontrole radi uspostavljanja i koordinacije rada aerodromskih službi, stvaranje uslova za pružanje usluga koje na aerodromu pruža operater aerodroma i koordinaciju ostalih usluga koje se pružaju na aerodromu od strane različitih pružalaca usluga.\nStrategijsko, organizaciono i finansijsko planiranje, transfer tehnologije, planiranje u vezi sa ljudskim resursima, organizacijom rada i sprovođenjem kontrole iz stava 1. ovog člana odnosi se na stvaranje uslova optimalnog korišćenja, razvoja, obnove i održavanja aerodromske infrastrukture, planiranje, projektovanje, izgradnju i održavanje aerodroma i aerodromske infrastrukture na način koji omogućava da se poletanje, sletanje i kretanje vazduhoplova, pružanje aerodromskih usluga i usluga zemaljskog opsluživanja obavlja u skladu sa propisima o bezbednosti i obezbeđivanju na aerodromskom kompleksu.\nUspostavljanje i koordinacija rada aerodromskih službi iz stava 1. ovog člana odnosi se na stvaranje uslova za bezbedno i obezbeđivano odvijanje vazdušnog saobraćaja, rad spasilačko-vatrogasne službe ili spasilačko-vatrogasnog obezbeđenja, službe hitne medicinske pomoći ili medicinskog obezbeđenja, kao i na preduzimanje mera radi smanjenja opasnosti od prisustva ptica i drugih životinja na aerodromu ili njegovoj okolini i sprečavanja slučajnog ili namernog pristupa neovlašćenog lica na površinu aerodroma koja nije javna, u skladu sa zakonom kojim se uređuje vazdušni saobraćaj.\nUsluge koje na aerodromu pruža operater aerodroma iz stava 1. ovog člana obuhvataju sve aerodromske usluge u oblasti rukovođenja i upravljanja aerodromskom infrastrukturom, koordinaciju i kontrolu nad pružanjem aerodromskih usluga od strane trećih lica, kao i usluge koje pruža operater aerodroma u skladu sa zakonom kojim se uređuje vazdušni saobraćaj.\nKoordinacija ostalih usluga koje se pružaju na aerodromu od strane različitih pružalaca usluga iz stava 1. ovog člana, obuhvata koordinaciju usluga zemaljskog opsluživanja i ostalih usluga koje pruža operater aerodroma, odnosno treća lica.\nAko usluge zemaljskog opsluživanja pruža operater aerodroma, ne izdaje se posebna dozvola već se te usluge navode u sertifikatu aerodroma, odnosno dozvoli za korišćenje aerodroma.\nUpravljanje aerodromima iz člana 2. ovog zakona je delatnost od opšteg interesa.\nUslovi i način obavljanja delatnosti upravljanja aerodromom i sticanja statusa operatera aerodroma\nDelatnost upravljanja aerodromom može da obavlja:\n2) društvo s ograničenom odgovornošću i akcionarsko društvo (u daljem tekstu: društvo kapitala) čiji je jedini vlasnik Republika Srbija, autonomna pokrajina ili jedinica lokalne samouprave, kao i zavisno društvo čiji je jedini vlasnik to društvo kapitala;\n3) društvo kapitala u kome je većinski vlasnik Republika Srbija, autonomna pokrajina ili jedinica lokalne samouprave;\n4) drugo društvo kapitala i preduzetnik kome je nadležni organ poverio obavljanje delatnosti upravljanja aerodromom.\nNa poslovanje društva kapitala iz stava 1. tačka 3) ovog člana primenjuju se propisi kojima se uređuje pravni položaj privrednih društava.\nPoveravanje obavljanja delatnosti upravljanja aerodromom društvu kapitala i preduzetniku iz stava 1. tačka 4) ovog člana vrši se u skladu sa zakonom kojim se uređuje javno-privatno partnerstvo i koncesije.\nDelatnost upravljanja aerodromom može biti predmet koncesije, kao i javno- privatnog partnerstva, u skladu sa zakonom kojim se uređuje javno-privatno partnerstvo i koncesije i ovim zakonom.\nJavno preduzeće, društvo kapitala i preduzetnik iz člana 5. ovog zakona mogu da otpočnu obavljanje delatnosti upravljanja aerodromom kad nadležni državni organ, odnosno imalac javnih ovlašćenja utvrdi da su ispunjeni uslovi za obavljanje te delatnosti u pogledu tehničke opremljenosti, kadrovske osposobljenosti, bezbednosti i zdravlja na radu, zaštite i unapređivanja životne sredine, kao i uslova za dobijanje sertifikata aerodroma, odnosno dozvole za korišćenje aerodroma.\nSertifikat aerodroma, odnosno dozvola za korišćenje aerodroma izdaje se na način i pod uslovima propisanim zakonom kojim se uređuje vazdušni saobraćaj, kao i podzakonskim aktima donetim na osnovu tog zakona.\nAerodrom može da se koristi u vazdušnom saobraćaju ako javno preduzeće, društvo kapitala i preduzetnik iz člana 5. stav 1. ovog zakona ima sertifikat aerodroma ili dozvolu za korišćenje aerodroma i ako u trenutku korišćenja aerodrom ispunjava sve uslove kako bi se vazdušni saobraćaj obavljao bezbedno, kao i sve uslove u pogledu obezbeđivanja u vazduhoplovstvu.\nObaveze operatera aerodroma\nOperater aerodroma dužan je da delatnost upravljanja aerodromom obavlja na način kojim se obezbeđuje trajno, neprekidno i kvalitetno održavanje i zaštita aerodromske infrastrukture, kao i nesmetano i bezbedno korišćenje aerodromske infrastrukture, da ispunjava sve druge uslove kako bi se vazdušni saobraćaj odvijao bezbedno i obezbeđivano, da se stara o zaštiti životne sredine, kao i da ispunjava ostale obaveze u skladu sa zakonom kojim se uređuje vazdušni saobraćaj.\nOvlašćenja osnivača, odnosno većinskog vlasnika operatera aerodroma\nU slučaju poremećaja u obavljanju delatnosti upravljanja aerodromom na način iz člana 7. ovog zakona, Vlada, nadležni organ autonomne pokrajine ili nadležni organ jedinice lokalne samouprave preduzima mere kojima će se obezbediti uslovi za kontinuirano i nesmetano obavljanje delatnosti upravljanja aerodromom, a naročito:\n1) promenu unutrašnje organizacije operatera aerodroma;\n2) određivanje drugih predstavnika Republike, autonomne pokrajine, odnosno jedinice lokalne samouprave u organima operatera aerodroma;\n3) ograničenje u pogledu raspolaganja pojedinim sredstvima kojima posluje operater aerodroma;\n4) druge odgovarajuće mere kojima će se uspostaviti uslovi za kontinuirano i nesmetano obavljanje delatnosti upravljanja aerodromom.\nAko poremećaj u poslovanju operatera aerodroma čiji je osnivač, odnosno većinski vlasnik, autonomna pokrajina ili nadležni organ jedinice lokalne samouprave dovodi do ugrožavanja života i zdravlja ljudi ili imovine, a nadležni organ osnivača, odnosno većinskog vlasnika ne preduzme blagovremeno mere iz stava 1. ovog člana, te mere preduzima Vlada.\nAko je upravljanje aerodromom predmet ugovora o koncesiji zaključenog sa koncesionarom, odredbe st. 1. i 2. ovog člana ne odnose se na koncesionara.\nAko koncesionar nije više u mogućnosti da obezbedi uslove za kontinuirano obavljanje vazdušnog saobraćaja, davalac koncesije preduzima mere u skladu sa zakonom kojim se uređuje javno-privatno partnerstvo i koncesije i ugovorom o koncesiji.\nIII. IZGRADNJA UNUTAR AERODROMSKOG KOMPLEKSA I U ZAŠTITNOM POJASU OKO AERODROMSKOG KOMPLEKSA\nIzgradnja, dogradnja, adaptacija i rekonstrukcija aerodromskog kompleksa i aerodromske infrastrukture su u javnom interesu.\nUnutar aerodromskog kompleksa i u zaštitnom pojasu oko aerodromskog kompleksa moguća je izgradnja, dogradnja, adaptacija i rekonstrukcija objekata koji su predviđeni planskim dokumentima i za čiju izgradnju, dogradnju, adaptaciju i rekonstrukciju su pribavljena i izdata akta propisana zakonom kojim se uređuje vazdušni saobraćaj i zakonom kojim se uređuje izgradnja objekata.\nGrađevinsku dozvolu za izgradnju objekata iz stava 2. ovog člana izdaje ministarstvo nadležno za poslove građevinarstva.\nZaštitni pojas oko aerodromskog kompleksa predstavlja zonu kontrolisane izgradnje, u kojoj se može ograničiti ili zabraniti izgradnja objekata koji su prepreka ili smetnja, u skladu sa propisima kojima se uređuje vazdušni saobraćaj.\nZaštitni pojas iz stava 1. ovog člana obuhvata pojas zemljišta uz aerodromski kompleks, čija se širina određuje u skladu sa propisima kojima se uređuje vazdušni saobraćaj i služi za zaštitu aerodromskog kompleksa i bezbedno odvijanje vazdušnog saobraćaja.\nU zaštitnom pojasu oko aerodromskog kompleksa zabranjena je izgradnja građevinskih i drugih objekata, kao i postavljanje postrojenja, uređaja i instalacija, osim izgradnje građevinskih objekata, saobraćajnih površina, postrojenja, uređaja i instalacija koji su u funkciji aerodroma i saobraćaja na prilaznim putevima aerodromu, po prethodno pribavljenim uslovima nadležnih organa, posebnih ustanova, organizacija, javnih preduzeća ili agencija.\nIV. UTVRĐIVANJE JAVNOG INTERESA\nUtvrđivanje javnog interesa za eksproprijaciju, administrativni prenos i nepotpunu eksproprijaciju nepokretnosti radi izgradnje aerodroma\nUtvrđuje se javni interes za eksproprijaciju, administrativni prenos i nepotpunu eksproprijaciju nepokretnosti radi izgradnje aerodroma na koje se primenjuje ovaj zakon i pratećih objekata čija je izgradnja ili izmeštanje u vezi sa izgradnjom tog aerodroma (telekomunikacioni, elektroenergetski i elektronski objekti ili komunikacione mreže i uređaji i sl.) u aerodromskom kompleksu i zaštitnom pojasu oko aerodromskog kompleksa, u skladu sa važećim planskim dokumentima kojima je predviđena izgradnja tog aerodroma.\nAko izgradnja pratećih objekata iz stava 1. ovog člana nije predviđena važećim planskim dokumentima, primenjivaće se uslovi organa, odnosno organizacija nadležnih za poslove telekomunikacija, odnosno energetike na osnovu godišnjih planova razvoja tih mreža na teritoriji Republike Srbije, u skladu sa zakonom kojim se uređuje planiranje i izgradnja.\nKorisnik eksproprijacije, administrativnog prenosa i nepotpune eksproprijacije\nRadi izgradnje aerodroma, odnosno izgradnje objekata unutar aerodromskog kompleksa i u zaštitnom pojasu oko aerodromskog kompleksa, korisnik eksproprijacije, odnosno administrativnog prenosa nepokretnosti i nepotpune eksproprijacije nepokretnosti, može biti pravno lice čiji je osnivač ili većinski vlasnik Republika Srbija, autonomna pokrajina ili jedinica lokalne samouprave i koje upravlja navedenim objektima, odnosno obavlja uslužne delatnosti u vazdušnom saobraćaju.\nPravno lice iz stava 1. ovog člana određuje se za korisnika eksproprijacije, administrativnog prenosa i nepotpune eksproprijacije nepokretnosti ili izmeštanja pratećih objekata iz člana 11. ovog zakona.\nPravno lice koje je u skladu sa ovim zakonom određeno za korisnika eksproprijacije, administrativnog prenosa i nepotpune eksproprijacije za izgradnju aerodroma, ima sva prava i obaveze koje ima korisnik eksproprijacije, administrativnog prenosa i nepotpune eksproprijacije, u skladu sa zakonom kojim se uređuje eksproprijacija.\nPredlog za eksproprijaciju, administrativni prenos i nepotpunu eksproprijaciju\nPredlog za eksproprijaciju, administrativni prenos i nepotpunu eksproprijaciju unutar aerodromskog kompleksa i u zaštitnom pojasu oko aerodromskog kompleksa podnosi se organu uprave jedinice lokalne samouprave na čijoj teritoriji se nalaze nepokretnosti koje su predmet eksproprijacije, administrativnog prenosa i nepotpune eksproprijacije.\nPo podnošenju predloga iz stava 1. ovog člana, dalji postupak se sprovodi u skladu sa zakonom kojim se uređuje eksproprijacija.\nTrajanje javnog interesa za eksproprijaciju, administrativni prenos i nepotpunu eksproprijaciju\nJavni interes za eksproprijaciju, administrativni prenos i nepotpunu eksproprijaciju nepokretnosti utvrđen ovim zakonom traje do privođenja zemljišta nameni u skladu sa planskim dokumentom.\nZemljište je privedeno nameni u smislu stava 1. ovog člana kada unutar aerodromskog kompleksa i u zaštitnom pojasu oko aerodromskog kompleksa budu izgrađeni svi objekti, odnosno sve javne površine određene planskim dokumentom.\nV. FINANSIRANJE IZGRADNJE AERODROMSKOG KOMPLEKSA I AERODROMSKE INFRASTRUKTURE\nZa finansiranje izgradnje, dogradnje, adaptacije i rekonstrukcije aerodromskog kompleksa i aerodromske infrastrukture, sredstva se obezbeđuju iz:\n1) prihoda operatera aerodroma;\n2) budžeta Republike Srbije, autonomne pokrajine ili jedinice lokalne samouprave, u zavisnosti u čijoj je nadležnosti aerodrom;\n3) sredstava privatnog partnera, kroz javno-privatno partnerstvo ili kroz koncesioni model finansiranja;\n4) kredita, donacija, poklona i drugih izvora finansiranja u skladu sa zakonom.\nIzuzetno, sredstva iz stava 1. tačka 2) ovog člana mogu se dati kao podsticaji za ulaganje u aerodromsku infrastrukturu i druge objekte koji čine aerodromski kompleks, kao i podsticaji za uvođenje novih linija i povećanja obima putničkog i robnog saobraćaja.\nPodsticajna sredstva iz stava 2. ovog člana daju se u skladu sa propisima kojima se uređuju ulaganja i državna pomoć.\nVlada bliže uređuje način i kriterijume, odnosno merila za dodelu podsticajnih sredstava za aerodrome.\nVI. NACIONALNI PROGRAM RAZVOJA AERODROMA\nDonošenje Nacionalnog programa\nRadi obezbeđivanja uslova za dugoročni razvoj i unapređenja aerodroma u Republici Srbiji, donosi se Nacionalni program razvoja aerodroma u Republici Srbiji (u daljem tekstu : Nacionalni program).\nNacionalni program donosi Vlada, na predlog ministarstva nadležnog za poslove saobraćaja.\nNacionalni program razvoja aerodroma sprovodi ministarstvo nadležno za poslove saobraćaja.\nOperativne poslove u postupku sprovođenja Nacionalnog programa obavlja privredno društvo "Aerodromi Srbije" d.o.o. Beograd.\nOperativni poslovi iz stava 2. ovog člana obuhvataju usmeravanje razvoja aerodroma na području Republike Srbije, na osnovu plana razvoja lokalne samouprave ili plana razvoja aerodroma, preduzimanje mera na koje je ovlašćeno aktom o osnivanju i obavljanje drugih poslova u funkciji realizacije razvojne politike Vlade u ovoj oblasti.\nVII. KONCESIJA ZA AERODROME\nPredmet koncesije može da obuhvati sve ili pojedine aktivnosti upravljanja aerodromom iz člana 4. ovog zakona, uključujući izgradnju jednog ili više objekata ili površina javne namene, rekonstrukciju i/ili održavanje aerodromske infrastrukture, uspostavljanje i koordinaciju rada aerodromskih službi, koordinaciju pružanja usluga zemaljskog opsluživanja i obezbeđivanja, pružanje posebnih usluga na aerodromu (ugostiteljstvo, prevoz putnika na i sa aerodroma, trgovina i sl.), kao i druge aktivnosti.\nPredmet koncesije precizno se određuje aktima koji se pripremaju i donose u postupku davanja koncesije i u ugovoru o koncesiji, u skladu sa zakonom kojim se uređuju koncesije i ovim zakonom.\nPrenos sertifikata i dozvole za korišćenje aerodroma u vezi sa koncesijom\nU slučaju davanja koncesije za upravljanje aerodromom, operater aerodroma je dužan da bez odlaganja pokrene postupak prenosa sertifikata aerodroma, odnosno dozvole za korišćenje aerodroma na koncesionara, u skladu sa zakonom kojim se uređuje vazdušni saobraćaj i propisima donetim na osnovu njega.\nPostupak prenosa sertifikata aerodroma odnosno dozvole za korišćenje aerodroma iz stava 1. ovog člana je hitan.\nSadržina ugovora o koncesiji za upravljanje aerodromom\nUgovorom o koncesiji određuju se prava i obaveze davaoca koncesije i koncesionara u skladu s odredbama ovoga zakona, zakona kojim se uređuju javno-privatno partnerstvo i koncesije, konkursnom dokumentacijom, podacima iz javnog poziva o davanju koncesije i odlukom o izboru najpovoljnije ponude.\nPored elemenata propisanih zakonom kojim se uređuje javno-privatno partnerstvo i koncesije, ugovor o koncesiji za upravljanje aerodromom mora da sadrži i sledeće elemente koji se odnose na:\n1) obavezu koncesionara da sve vreme trajanja ugovora o koncesiji ispunjava sve obaveze operatera aerodroma propisane ovim zakonom, zakonom kojim se uređuje vazdušni saobraćaj i propisima donetim na osnovu njega;\n2) obaveze davaoca koncesije pre datuma početka koncesije;\n3) uređivanje pitanja koje se odnose na pružanje usluga zemaljskog opsluživanja koje je do zaključenja ugovora o koncesiji pružao operater aerodroma;\n4) uslove primopredaje aerodromske infrastrukture po prestanku važenja ugovora o koncesiji, a naročito status infrastrukture koja je izgrađena tokom trajanja ugovora o koncesiji;\n5) uređivanje radno-pravnog statusa lica koja su zaposlena kod prethodnog operatera aerodroma u vreme zaključenja ugovora o koncesiji;\n6) uređivanje pitanja angažovanja domaćih privrednih subjekata, ako se predmet koncesije odnosi i na izvođenje radova na izgradnji, rekonstrukciji, održavanju i sl. aerodroma;\n7) uslove, način i dinamiku plaćanja koncesione naknade (posebno za naknadu u jednokratnom iznosu koja se plaća unapred, a posebno za procentualni mehanizam podele naknade bruto prihoda).\nUgovor o koncesiji za upravljanje aerodromom može sadržati i odredbu kojom se koncesionaru na određeni vremenski period ograničava da vrši podugovaranje obavljanja delatnosti koje su predmet koncesije, kao i odredbe kojima se utvrđuje najveći dozvoljeni iznos aerodromskih naknada, ali tako da se time ne utiče na obavezu određivanja visine aerodromskih naknada u skladu sa zakonom kojim se uređuje vazdušni saobraćaj.\nOsnivači operatera aerodroma i operateri aerodroma uskladiće osnivačka akta sa odredbama ovog zakona u roku od tri meseca od dana stupanja na snagu ovog zakona.\nOperateri aerodroma dužni su da svoja opšta akta usaglase sa ovim zakonom i osnivačkim aktom u roku od 60 dana od dana usklađivanja osnivačkih akata sa odredbama ovog zakona.\nPodzakonski akt iz člana 15. stav 4. ovog zakona biće donet u roku od 90 dana od dana stupanja na snagu ovog zakona.\nOblast vazdušnog saobraćaja u Republici Srbiji uređena je Zakonom o vazdušnom saobraćaju ("Službeni glasnik RS", br. 73/10, 57/11, 93/12, 45/15 i 66/15-dr.zakon), koji je stvorio pretpostavku za harmonizaciju nacionalnog zakonodavstva s propisima Evropske unije, što predstavlja jedan od prioriteta u okviru procesa pristupanja Evropskoj uniji.\nOsnovni razlozi za donošenje ovog zakona kao posebnog zakona, jeste stvaranje uslova za davanje aerodroma u koncesiju u smislu odredaba Zakona o javno-privatnom partnerstvu i koncesijama ("Službeni glasnik RS", br. 88/11 i 15/16).\nPrema prognozama relevantnih vazduhoplovnih organizacija nadležnih za domaći i međunarodni vazdušni saobraćaj očekivana je ekspanzija u oblasti vazdušnog saobraćaja u zemlji i regionu u narednom periodu, te je neophodno blagovremeno pripremiti finansijski okvir za obezbeđivanje sredstava za njihovu realizaciju.\nDonošenjem ovog zakona stvara se mogućnost da i koncesija bude jedan od mogućih načina obezbeđivanja sredstava za razvoj odnosno komercijalizaciju aerodroma u Republici Srbiji.\nImajući u vidu da se odredbe Zakona o javno-privatnom partnerstvu i koncesijama u ovom trenutku ne mogu primeniti na sve aerodrome koji se koriste za javni avio saobraćaj u Republici Srbiji, zbog nepostojanja preciznih zakonskih odredbi kojima se definiše pojam delatnosti upravljanja aerodromima, nužnosti proglašenja delatnosti upravljanja aerodromima kao delatnosti od opšteg interesa, kao i različite vlasničke strukture na aerodromima koji se koriste za javni avio saobraćaj, neophodno je doneti ovaj zakon u cilju njihovog efikasnijeg komercijalnog korišćenja.\nTokom pripreme ovog zakona, uočeno je da je potrebno detaljnije urediti određena pitanja u vezi sa aerodromima, s obzirom da ta pitanja nisu regulisana u Glavi VI Zakona o vazdušnom saobraćaju, kojom je utvrđen opšti okvir za bezbedno i obezbeđeno korišćenje aerodroma u skladu sa evropskim propisima i međunarodnim vazduhoplovnim standardima.\nOvim zakonom je stvoren pravni osnov za definisanje delatnosti upravljanja aerodromima, kao delatnosti od opšteg interesa, u smislu odredaba Zakona o javno-privatnom partnerstvu i koncesijama, kao predmeta koncesije na aerodromima i proglašena delatnost upravljanja aerodromima kao delatnost od opšteg interesa.\nTakođe i druga pitanja koja nisu uređena zakonom kojim se uređuje vazdušni saobraćaj, rešena su donošenjem ovog zakona, pre svega prava i obaveze davaoca koncesije i koncesionara, uslove za eksproprijaciju, administrativni prenos ili nepotpuna eksproprijacija zemljišta za potrebe aerodroma, mere kojima se obezbeđuju uslovi za kontinuirano i nesmetano obavljanje delatnosti upravljanja aerodromom, utvrđen javni interes za eksproprijaciju, administrativni prenos ili nepotpunu eksproprijaciju radi izgradnje aerodroma i pratećih objekata, uređaja i instalacija namenjenih za potrebe vazdušnog saobraćaja i pružanje komercijalnih usluga u vazdušnom saobraćaju, imajući u vidu specifičnosti situacije na aerodromima, pre svega, obezbeđivanje optimalnog korišćenja, razvoja, obnove i održavanja aerodromske infrastrukture, na način koji omogućava da se poletanje, sletanje i kretanje vazduhoplova, pružanje aerodromskih usluga i usluga zemaljskog opsluživanja obavlja u skladu sa propisima o bezbednosti i obezbeđivanju na aerodromskom kompleksu.\nOvim zakonom uvedena je kategorija aerodromskog kompleksa koja obuhvata područje aerodroma i zemljišta potrebnog za razvoj aerodroma.\nU skladu sa navedenim, nastala je potreba da se na jednom mestu, na poseban način uredi više pitanja od značaja za davanje koncesije shodno odredbama, Zakona o javno-privatnom partnerstvu i koncesijama, Zakona o vazdušnom saobraćaju i Zakona o eksproprijaciji i drugim propisima.\nDonošenje ovog zakona je usklađeno sa Predlogom zakona o izmenama i dopunama Zakona o javno-privatnom partnerstvu i koncesijama, koji će se procesuirati zajedno sa ovim zakonom.\nTakođe se ističe, da će Vlada prilikom donošenja propisa iz člana 15. ovog zakona, konsultovati Komisiju za kontrolu državne pomoći, u skladu sa odredbom člana 11. Zakona o kontroli državne pomoći ("Službeni glasnik RS", broj 51/09).\nČlanom 1. propisuju se uslovi i način obavljanja delatnosti upravljanja aerodromom, razvoj aerodromske infrastrukture, pružanje aerodromskih usluga za potrebe vazdušnog saobraćaja, izgradnja unutar aerodromskog kompleksa i zaštitnog pojasa oko aerodromskog kompleksa, utvrđuje javni interes za eksproprijaciju, administrativni prenos i nepotpunu eksproprijaciju nepokretnosti radi izgradnje aerodroma na koje se primenjuje ovaj zakon; uređuje način donošenja i sprovođenja Nacionalnog programa razvoja aerodroma; kao i pojedina pitanja specifična za davanje koncesije za aerodrome i druga pitanja od značaja za razvoj, unapređivanje korišćenja i upravljanja aerodromima. Na sva pitanja koja nisu uređena ovim zakonom propisana je shodna primena odgovarajućih propisa.\nČlan 2. utvrđuje na koje se aerodrome ovaj zakon primenjuje u zavisnosti od prava svojine na aerodromu, kao i posedovanja sertifikata aerodroma odnosno dozvole za korišćenje aerodroma.\nČlanom 3. utvrđuje se značenje izraza i pojmova u ovom zakonu.\nČlanom 4. uređuje se pojam i sadržina upravljanja aerodromom kao delatnost koja obuhvata strategijsko, organizaciono i finansijsko planiranje, transfer tehnologije, planiranje u vezi sa ljudskim resursima, organizacijom rada i sprovođenjem kontrole radi uspostavljanja i koordinacije rada aerodromskih službi, stvaranje uslova za usluge koje na aerodromu pruža isključivo operater aerodroma i koordinacije ostalih usluga koje se pružaju na aerodromu od strane različitih pružalaca usluga i proglašava se upravljanje aerodromom kao delatnost od opšteg interesa.\nČlanom 5. određuje se ko može da obavlja delatnost upravljanja aerodromom i način poveravanja obavljanja delatnosti.\nČlanom 6. utvrđuje se kada javno preduzeće, društvo kapitala i preduzetnik koji poseduju sertifikat aerodroma odnosno dozvolu za korišćenje aerodroma (operater aerodroma) može da otpočne obavljanje delatnosti upravljanja aerodromom, kao i uslove koje operater mora da ispunjava za korišćenje aerodroma, kako bi se vazdušni saobraćaj obavljao bezbedno i obezbeđivano.\nČlanom 7. propisuju se obaveze operatera aerodroma da delatnost upravljanja aerodromom obavlja na način kojim se obezbeđuje trajno, neprekidno i kvalitetno održavanje i zaštita aerodromske infrastrukture, nesmetano i bezbedno korišćenje aerodromske infrastrukture, da ispunjava sve druge uslove kako bi se vazdušni saobraćaj odvijao bezbedno i obezbeđivano, da se stara o zaštiti životne sredine, kao i da ispunjava ostale obaveze u skladu sa zakonom kojim se uređuje vazdušni saobraćaj.\nČlanom 8. propisuju se ovlašćenja osnivača, odnosno većinskog vlasnika operatera aerodroma kojima će se obezbediti uslovi za kontinuirano i nesmetano obavljanje delatnosti upravljanja aerodromom, a naročito preduzimanje mera u slučaju otklanjanja poremećaja u obavljanju delatnosti upravljanja aerodromom.\nČlanom 9. utvrđeno je da su izgradnja, dogradnja, adaptacija i rekonstrukcija aerodromskog kompleksa i aerodromske infrastrukture u javnom interesu. Propisuju se uslovi koji moraju da budu ispunjeni za izgradnju objekata unutar aerodromskog kompleksa i u zaštitnom pojasu oko aerodromskog kompleksa.\nČlanom 10. utvrđuje se šta obuhvata zaštitni pojas oko aerodromskog kompleksa što predstavlja zonu kontrolisane izgradnje.\nČlanom 11. utvrđuje se javni interes za eksproprijaciju, administrativni prenos i nepotpunu eksproprijaciju nepokretnosti radi izgradnje aerodroma i pratećih objekata čija je izgradnja ili izmeštanje u vezi sa izgradnjom tog aerodroma.\nČlanom 12. propisuje se ko može biti korisnik eksproprijacije, administrativnog prenosa i nepotpune eksproprijacije radi izgradnje aerodroma, odnosno izgradnje objekata u zoni aerodroma i u zaštitnom pojasu pored zone aerodroma.\nČlanom 13. utvrđuje se kome se podnosi predlog za eksproprijaciju u zoni aerodroma i zaštitnom pojasu oko aerodromskog kompleksa.\nČlanom 14. utvrđuje se trajanje javnog interesa za eksproprijaciju, administrativni prenos i nepotpunu eksproprijaciju nepokretnosti radi izgradnje aerodroma i pratećih objekata.\nČlanom 15. propisuje se obezbeđivanje sredstava za finansiranje izgradnje dogradnje, adaptacije i rekonstrukcije aerodromskog kompleksa.\nČlanom 16. propisuje se donošenje Nacionalnog programa razvoja aerodroma koji donosi Vlada, na predlog ministarstva nadležnog za poslove saobraćaja radi obezbeđivanja uslova za dugoročni razvoj i unapređenja aerodroma u Republici Srbiji.\nČlan 17. propisuje da operativne poslove u postupku sprovođenja Nacionalnog programa razvoja aerodroma, obavlja privredno društvo "Aerodromi Srbije" d.o.o. Beograd.\nČlanom 18. propisuje se šta može biti predmet koncesije u smislu ovog zakona, kao i mogućnost da predmet koncesije obuhvati sve ili pojedine aktivnosti propisane članom 4. ovog zakona.\nČlanom 19. propisuje se dužnost davaoca koncesije da u slučaju davanja koncesije za upravljanje aerodromom, prenos sertifikata i dozvole za korišćenje aerodroma obavi po hitnom postupku.\nČlanom 20. utvrđuje se sadržina ugovora o koncesiji za upravljanje aerodromom, prava i obaveze davaoca koncesije i koncesionara.\nČlanom 21. propisuje se obaveza usklađivanja osnivačkih akata sa odredbama ovog zakona i utvrđuju se rokovi za donošenje tih akata.\nČlan 22. propisuje se rok za donošenje podzakonskog akta iz člana 15. stav 4.\nČlanom 23. propisuje se stupanje na snagu i objavljivanje ovog zakona u "Službenom glasniku Republike Srbije".\nPredlaže se donošenje ovog zakona po hitnom postupku u skladu sa članom 167. Poslovnika Narodne skupštine (" Službeni glasnik RS", broj 20/12-prečišćen tekst), jer se ovim zakonom stvara pravni osnov za definisanje delatnosti upravljanja aerodromima, kao delatnosti od opšteg interesa, u smislu odredaba Zakona o javno-privatnom partnerstvu i koncesijama, kao predmeta koncesije na aerodromima i istovremeno proglašena delatnost upravljanja aerodromima kao delatnost od opšteg interesa. Takođe, odredbe Zakona o javno-privatnom partnerstvu i koncesijama se u ovom trenutku ne mogu primeniti na aerodrome koji se koriste za javni avio saobraćaj u Republici Srbiji zbog nepostojanja delatnosti od opšteg interesa u oblasti vazdušnog saobraćaja.


Grupa 8 se bori protiv digitalnog raslojavanja\nNa samitu šefova država ili vlada sedam najrazvijenijih zemalja sveta i Rusije – Grupe osam (G8) posvećenom izazovima, problemima i perspektivama globalizacije, nedavno održanom u Đenovi, posebna pažnja je posvećena prevazilaženju sve većeg “digitalnog raslojavanja” unutar zemalja, ali i među njima. U tom smislu, podržan je plan delovanja koji bi trebalo da predstavlja nacrt prve konkretne akcije u premošćavanju postojećeg jaza.\nVođi zemalja G8 primili su k znanju i pozitivno ocenili izveštaj posebnog radnog tela zaduženog za digitalna pitanja (Digital Opportunity Task Force, dot force), u čiji sastav ulaze predstavnici vladâ zemalja G8, kao i raznih međunarodnih organizacija i neprofitnih udruženja, a koja je obrazovana posle prošlogodišnjeg sastanka liderâ G8 na Okinavi u cilju pružanja konkretne potpore za stvaranje međunarodnog panela stručnjaka koji će pružati savete zemljama u razvoju u pitanjima politike i strategije informacionih tehnologija i sistema.\nU usvojenom izveštaju je posebno naglašena uloga informacionih i komunikacionih tehnologija u ubrzavanju razvojnih procesâ u zemljama u razvoju i apostrofirane su mere koje treba preduzeti da bi “Đenovski plan rada” zaista pomogao zemljama u razvoju da od informacionih tehnologija steknu realnu korist.\n“Informacione i komunikacione tehnologije imaju ogromne mogućnosti koje zemljama u razvoju mogu pomoći da ubrzaju privredni rast, podignu životni standard stanovništva i ostvare druge razvojne prioritete”, piše u izveštaju predsednika G8 izdatom po okončanju sastanka.\nPlan predviđa obrazovanje nacionalnih IT strategija zemalja Trećeg sveta. Te “e-strategije” će biti okosnica njihovog razvoja, dok će međunarodna zajednica preko svojih stručnjaka za informacione tehnologije ponuditi sve neophodne savete u njihovoj izradi.\nStručnjaci će biti povezani u Međunarodnu mrežu resursa za e-razvoj, koja bi trebalo da bude osnovana u januaru 2002, a sačinjavaće je predstavnici javnih, privatnih i neprofitnih organizacija. Ovakvom strukturom bi trebalo da se jemči “jedinstvena formula koja će obezbediti da digitalne tehnologije zadovolje potrebe razvoja”, navodi se u zajedničkom saopštenju.\nIzveštaj posebno skreće pažnju na značaj boljeg povezivanja sa zemljama u razvoju prenošenjem tehnologija za povezivanje sa Internetom i smanjivanjem troškova pristupa za šire slojeve populacije uz pomoć javnih pristupnih tačaka (poput školâ, poštâ, bibliotekâ i sl). Osim toga, ukazuje se i na potrebu ravnomernog rasprostiranja informacionih tehnologija kako po urbanizovanim, tako i po ruralnim sredinama, kako, paralelno sa smanjivanjem “digitalnog raslojavanja” među zemljama, ono ne bi raslo unutar nekih od njih.\nIzveštaj ukazuje i na potrebu da se ljudi obuče za korišćenje nove tehnologije, što bi se najbrže moglo postići osnivanjem raznovrsnih programâ obuke, masovnijim uvođenjem računara u škole i njihovim povezivanjem sa globalnom mrežom. Osim toga, govori se i o značaju informacionih tehnologija u povećanju protoka informacijâ o prevenciji AIDS-a i drugih značajnih bolesti, što bi moglo biti od naročitog značaja za zemlje crne Afrike – u nekima od njih su veoma veliki delovi populacije zaraženi virusom HIV.\nPotencijalno posebno značajnom merom se smatra uključivanje većeg broja predstavnika zemalja u razvoju u razna merodavna međunarodna tela za IT standarde, čime će se obezbediti realnije sagledavanje ukupne svetske slike i veće uzimanje u obzir problemâ na koje zemlje Trećeg sveta u svom razvoju nailaze.


Održan je sedmi turnir “Nove nade šaha 2019” u Domu Vojske - Živojin Mišić\nUdruženje “Živojin Mišić” u saradnji sa Vojnom akademijom i Vojnom gimnazijom uspešno je realizovalo sedmi po redu turnir u šahu pod nazivom “Nove nade šaha 2019”!\n7. Aprila 2019. godine, u svečanoj sali Doma Vojske, šansu da se pronađe u prva tri mesta, u 5 kategorija imalo je preko 130 šahista. Među njima ekipe predškolaca, dece do 14 godina koja su igrala ekipni turnir gradova, deca do 18 godina, Vojska Srbije, IT kompanije i šahovski amateri.\nPre svečanog otvaranja, deca koja su se takmičila u kategoriji ekipni turniri gradova imala su priliku da posete Vojnu akademiju, zajedno sa predstavnicima Udruženja „Živojin Mišić“.\nDomaćin na Vojnoj akademiji bio je potpukovnik dr Davorin Mikluc, koji godinama pomaže u realizaciji turnira, a koji je sa profesorima akademije prikazao deci kako izgleda školovanje u Vojnoj akademiji, upoznao ih je sa kapacitetima, sportskim salama, mašinskim kabinetima, vojnim vozilima…\nPotporučnik Filip Nikolić, svečano je otvorio turnir “Nove nade šaha”. Obratio se takmičarima, predstavnicima šahovskog saveza, velemajstorima, brojnoj publici i pozdravio glumce Vojne Akademije, Andreu Ržaničanin i Đorđa Stojkovića, koji su i ove godine podržali turnir i odigrali revijalni meč sa najmlađim učesnicima turnira. Poporučnik Nikolić izrazio je zahvalnost, u ime Udruženja “Živojin Mišić”, ekipi dece sa Kosova i Metohije koja je ove godine uspela da dođe da se takmiči na turniru.\nOve godine smo imali priliku da ugostimo, pored ekipe sa Kosova i Metohije, šahovske ekipe iz Niša, Novog Sada, Kosovske Mitrovice, Novih Banovaca, Paraćina, Kragujevca, Zemuna i Novog Beograda.\nHor predškolske ustanove “11. april” , tradicionalno je otpevao himnu o šahu koju su sami komponovali pod nazivom “Šah je prava čarolija”. Ova himna je već dugi niz godina tradicija na otvaranju turnira “Nove nade šaha”. Najmlađima se priključila publika koja je zajedno sa njima aplaudirala i pevala himnu.\nU ime Vojske Srbije, koja je pored Udruženja domaćin šahovske manifestacije, potpukovnik dr Davorin Mikluc poželeo je svim takmičarima srdačnu dobrodošlicu, dobru atmosferu punu dečijeg intelekta. Još jednom se zahvalio deci koja su došla u obilazak Vojne akademije i svima koji su prisustvovali na ovako velikoj svečanosti i poželeo da tog dana pobedi dečija radost i da pobedi šah!\nNa svečanom otvaranju turnira, obratio se i potpukovnik Veljko Bućković, oficir koji je uz “Nove nade šaha” od njihovih prvih dana.\nIvona Jovanović, koordinatorka Udruženja “Živojin Mišić”, obratila se publici i osvrnula se na početak rada Udruženja i 2013. godinu kada je gospodin Vladimir Prelovac, osnivač i predsednik Udruženja kao i tim zaposlenih, odlučio da deo profita tadašnje kompanije “Devana” ulaže u preduzetništvo i edukaciju preko projekata Udruženja. Odnosno da ulažu u naše mlade ljude, i šah kao jednu od najstarijih strateških igara.\nTakođe je istakla da na turniru “Nove nade šaha 2019” imamo priliku da nam sude najbolje šahovske sudije naše zemlje i sveta. Poslebno se zahvalila Nebojši Baraliću koji je najzaslužniji za to što se turniri realizuju već sedam godina za redom i što iz godine u godinu izgledaju sve bolje.\nNakon velikog aplauza, predstavio nam se vokalno-instrumentalni sastav Vojne gimnazije “VOGI”, sastavljen od učenika 43. klase Vojne gimnazije, a mi smo imali prilike da slušamo Marka Živkovića i Iliju Vujkovića. Predstavili su nam pesmu Milutina Popadića pod nazivom “Odakle smo došli”.\nPrvi šahovski potez povukli su potpukovnik dr Davorin Mikluc i Ivona Jovanović, i time je svečano otvoren turnir “Nove nade šaha 2019” sedmu godinu za redom!\nEkipni turnir gradova dece do 14 godina igrao se po Bergerovom sistemu, svaka ekipa sa svakom. Pobednički pehar otputovao je za Niš. Oni su bili uspešniji od dve beogradske ekipa, Novog Beograda i Zemuna.\nTurnir do 18 godina je okupio 10 takmičara koji su se nadmetali po Bergerovom sistemu u devet kola. Prvo mesto osvojio je FIDE majstor Miloš Milošević sa 8 poena. Drugoplasirani Marko Milanović je imao 6 poena, koliko je imao i trećeplasirani Miloš M. Stanković.\nPosle pet godina takmičenja vojnih ekipa, poslednje dve godine se igra u pojedinčanoj konkurenciji. Za „Trofej vojvode Živojina Mišića“, proslavljenog srpskog vosjkovođe borilo se 34 takmičara. Beskompromisne borbe od prvog kola pa sve do poslednjeg jedanaestog. Trofej je potpukovniku Davorinu Miklucu koji je pobedio sa maksimalnim učinkom, 11 poena iz 11 partija. Drugo mesto osvojio je pukovnik Tomislav Radivojević sa 9 poena koliko je imao i kadet Ilija Bulatović na trećem mestu.\nŠest programerskih ekipa se odazvalo da učestvuju na petom turniru IT kompanije. Dva člana u ekipi po sistemu svako sa svakim. Najbolja je bila MICROSOFT 1 (velemajstor Bojan Vučković i Andrija Jandrlić), drugoplasirana ekipa je ENDAVA u sastavu Dušan Dimitrijević i Vladan Konstantinović koja je poslednje četiri godine bila najuspešnija. Treće mesto osvojila je ekipa KVANTOKS (Aleksandar Kostić i Bojan Ivanac).\nSvi učesnici turnira „Nove nade šaha 2019″ su dobili vredne poklone, a najboljima su pripale i nagrade u vidu pehara, medalja, diploma, knjiga o Živojinu Mišiću, šahovske opreme i literature…\nDetaljnije rezultate takmičenja možete pogledati na sledećem linku.\nZahvaljujemo se na saradnji Domu Vojske Srbije, Vojnoj akademiji, kao i učenicima Vojne gimnazije. Takođe, zahvalnost dugujemo potporučniku Filipu Nikoliću, glumcima Vojne akademije, Andrei Ržaničanin i Đorđu Stojkoviću, predškolskoj ustanovi “11. april”, potpukovniku Veljku Bućkoviću, vokalno-instrumentalnom sastavu Vojne gimnazije “VOGI”, šahovskim sudijama na čelu sa Nebojšom Baralićem i svim saradnicima i prijateljima koji ovaj turnir čine posebnim.\nFotografije sa turnira možete pogledati na sledećem linku.


Održan aeromiting na aerodromu Ečka u čast gostiju iz Kine -\nOdržan aeromiting na aerodromu Ečka u čast gostiju iz Kine\nDobrodošlica novim komšijama.\nKineska delegaija predvođena predsednikom kompanije Shandong Linglong Vang Fengom prisustvovala je aeromitingu koji su u njihovu čast organizovali čelnici lokalne samouprave. Program, koji su organizovali Grad Zrenjanin i Aero klub “Zrenjanin”.\nOko pet stotina gostiju iz Kine s interesovanjem je pratilo dvočasovni nastup pilota aerodroma “Ečka”, letačkog tima Galeb G-2 i školskog centra “Prinčevi avijacije”, koji su izveli prigodan program na nekoliko tipova letelica.\nGosti su ovom prilikom upoznati i sa istorijatom aerodroma koji je izgrađen 1942.godine za potrebe nemačke ratne avijacije i koji je kao takav najveći aerodrom te vrste u jugoistočnoj Evropi. Do danas je ostao najveći aerodrom “C” klase na Balkanu, s pratećom infrastrukturom za prijem manjih putničkih, poljoprivrednih i transportnih aviona do 7 tona nosivosti.\nNa aerodromu “Ečka” kinesku delegaciju, koja je prethodnog dana prisustvovala svečanosti polaganja kamena-temeljca za pogone kompanije “Linglong” u našem gradu, dočekao je gradonačelnik Čedomir Janjić sa saradnicima, koji je iskoristio još jednu priliku da razmeni utiske s predsednikom “Linglonga”, nakon zvaničnog početka realizacije te kineske investicije u Zrenjaninu.


Dolazak makedonskih državljana u Sloveniju - važe testovi iz trećih zemalja!\nEU, Osnivanje poduzeća, Slovenija Otvaranje kompanije u Sloveniji, Prelazak granice Slovenije za državljane trećih država, registracija firme u Sloveniji\nDolazak makedonskih državljana u Sloveniju omogućen je od danas! Naime, negativni testovi na COVID-19 urađeni u priznatim institucijama u Makedoniji važe i u Sloveniji. Građani Makedonije na ovaj način i sa negativnim testom mogu putovati u Sloveniju bez karantina.\nDolazak makedonskih državljana u Sloveniju\nSeverna Makedonija je u Sloveniji još uvek na crvenom spisku država, kojima se određuje karantin od deset dana prilikom ulaska u Sloveniju.\nMeđutim, Slovenija se odlučila, da ublaži restrikcije za ulazak u zemlju zbog epidemije koronavirusa i za putnike koji dolaze iz zemalja, koje nisu na slovenačkom zelenom spisku. Putnici sa negativnim testom ne starijim od 48 sati neće morati da idu u karantin. Koji testovi su priznati?\nDolazak makedonskih državljana – priznaju se negativni testovi iz trećih zemalja\nPriznaje se važenje svih SARS-CoV-2 (COVID-19) testova ne starijih od 48 sati i izvedenih u državi članici EU, državi članici Šengena ili u organizaciji ili pojedincu koje je odredio Institut za mikrobiologiju i imunologiju i Nacionalna laboratorija za zdravlje, životnu sredinu i hranu i odredio kao relevantne i verodostojne. Navedeni su na veb lokaciji Nacionalne laboratorije za zdravlje, životnu sredinu i hranu.\nNova vest je, da se od danas priznaju i testovi za SARS-CoV-2 (COVID-19) izvedeni u skladu sa uredbom u tim institucijama u trećim zemljama.\nKao dodatni izuzeci od karantina ili negativnog testa na graničnom prelazu (za crvene i narandžaste zemlje) predviđeni su i za osobu:\nkoja prelazi granicu iz porodičnih razloga da bi održao kontakt sa bliskim članovima porodice i vrati se preko granice u roku od 72 sata od prelaska granice,\nkoja još nije navršila 14 godina i prelazi granicu zajedno sa članom uže porodice koji ima negativan test.


Tehnicko tehnoloski potencijal\nU proizvodnom lancu FKS-a svi tehnološki procesi, od prerade ulaznih sirovina do izrade finalnih proizvoda, povezani su u jedinstvenu produkcionu celinu. Kontinuirana investiciona ulaganja u proširenje, rekonstrukciju i modernizaciju postrojenja pružaju široke mogućnosti za razvoj i osvajanje novih proizvoda, odnosno promenu ili proširenje proizvodnog programa. Mnoga tehnološka rešenja FKS-a, koja su istovremeno bila i najsavremenija ostvarenja u kablovskoj tehnologiji, po prvi put su primenjena u našoj zemlji.\nTako je bilo 1957. godine, sa podmorskim kablovima, odnosno elektrifikacijom jadranskih ostrva, 1963. godine sa prvim domaćim koaksijalnim kablom, 1971. godine sa energetskim kablovima izolovanim umreženim polietilenom itd., a danas je to: vertikalna linija za proizvodnju visokonaponskih kablova izolovanih umreženim polietilenom i teških rudarskih kablova, zatim tehnologija radijacionog ozračivanja izolovanih provodnika, proizvodnja kablova sa nemetalnim provodnikom optičkih kablova,termoskupljajući kablovski pribor kao i proizvodnja široke klase radiofrekventnih mikrokablova, seizmičkih kablova i mikrokablova za specijalne namene.\nRealizaciju vrhunske tehnologije obezbeđuje primena moderne opreme.\nU proizvodnji konektora, odnosno elektromehaničkih proizvoda, primenjena je najsavremenija tehnologija mehaničke obrade, automatska galvanizacija itd. Sve faze proizvodnje u FKS-u baziraju se na najsavremenijem mašinskom parku. FKS poseduje savremeni elektronski računski centar sa terminalskom mrežom kojom su povezane terminalske jedinice na svim lokacijama FKS-a. Permanentnim praćenjem i obradom podataka iz oblasti tehničkih, komercijalnih i ekonomskih poslova, obradom iz oblasti matematičko-tehničkih zadataka za potrebe razvojnih i drugih tehničkih poslova, elektronska obrada podataka je primenjena u svim oblastima rada.\nKontrola kvaliteta je sastavni deo proizvodnog procesa. Rutinska ispitivanja vrše se na svakom proizvodu u toku i posle njegove izrade, a tipska ispitivanja vrše se u laboratorijama Instituta FKS.\nPermanentnom kontrolom ulaznih repromaterijala i dugogodišnjom poslovnom saradnjom sa svojim dobavljačima, FKS obezbeđuje visok nivo kvaliteta ulaznih materijala i sirovina, a odabiranjem takvih koji će dati najbolje rezultate u finalnom proizvodu, omogućeno je optimalno korišćenje raspoloživih kapaciteta. Primena novih tehnologija i osvajanje novih proizvoda praćeno je investiranjem u nova ispitna postrojenja, tako da FKS danas raspolaže najmodernijim ispitim stanicama i laboratorijama, što omogućuje jedinstven kvalitet finalnih proizvoda.


"Problemi i rešenja internet bezbednosti"\nFondacija "Registar nacionalnog internet domena Srbije" (RNIDS) već petu godinu zaredom organizuje skup u okviru "Evropskog meseca sajber bezbednosti".\nBeograd 18. oktobar 2017. 13:21\nBudući da se savremeno društvo sve više umrežava i svoje funkcionisanje zasniva na internet tehnologiji, upravo se o zaštiti na Internetu govorilo na ovogodišnjem panelu, pod nazivom "Problemi i rešenja internet bezbednosti", koji je održan juče u Centru za promociju nauke.\nO problemima fišinga (phishing) i onlajn prevara u Srbiji govorio je Branko Stamenković, posebni tužilac za visokotehnološki kriminal iz Tužilaštva za VTK u Beogradu. On je istakao važnost saradnje RNIDS-a i Republičkog javnog tužilaštva, te Posebnog tužilaštva za visokotehnološki kriminal, a u pravcu sprečavanja krivičnih dela na Internetu.\n"Ono što nam strana iskustva pokazuju je to da upravo takvom vrstom saradnje između državnog i privatnog sektora dolazi do najboljih rezultata", dodao je Stamenković. On je, kao jedan od najvećih izazova, istakao problem fišinga i objasnio da ovaj vid tehnološkog kriminala nije novost, ali da napadači konstantno smišljaju nove načine za realizaciju ovakvih prevara. Napomenuo je da se, i pored velikih napora koji se ulažu u podizanje svesti korisnika Interneta, i dalje dešava da ovakve prevare uspevaju.\n"Ja sam očekivao da će razne vrste fišinga da nestanu, ili se bar spuste na nivo koji je neprimetan ili marginalan, no ovakva vrsta izvršenja krivičnih dela postaje ponovo popularna", istakao je Stamenković. Potom je govorio o takozvanoj „nigerijskoj prevari“, u kojoj se putem mejla žrtvi obećava određena nagrada ako uplatom neke sume novca pomogne napadaču da dođe do rešenja svog "problema" koji je obično u vezi sa nekim izmišljenim nasledstvom. Takođe je naveo i dva slučaja fišinga na Fejsbuku, koji su realizovani sa ciljem prikupljanja ličnih podataka korisnika ove društvene mreže. U prvom su podaci traženi da bi se učestvovalo u lažnoj nagradnoj igri, a u drugom je traženo osvežavanja podataka na lažnoj Fejsbuk strani. On je naglasio da su Tužilaštvu ruke u ovakvim slučajevima obično vezane, budući da se izvršioci uglavnom nalaze u zemljama koje još uvek nisu ratifikovale Konvenciju o sajber kriminalu Saveta Evrope, koja je trenutno jedini međunarodno priznati instrument, a priznaje ga tek 57 zemalja u celom svetu. U zaključku je rekao da još mora da se radi na podizanju svesti internet korisnika, te da je neophodno ponavljati lekcije koje su već ispričane, kako bi dospele i do mladih korisnika Interneta, kojih svakoga dana ima sve više.\nAleksandar Pavlović, sistem inženjer kompanije “Coming” iz Beograda je održao prezentaciju na temu „Kako sam preživeo napad kriptolokera“, te podelio, kako sam kaže, neslavno iskustvo jednog korisnika iz Srbije. Što se tiče napada, radilo se o relativno nepoznatom malicioznom softveru koji šifruje podatke svojih žrtava – “ransomeware-u NM4 cryptolocker”, a napadnuti servisi su bili bekap server i mejl server, koji su posle napada postali neupotrebljivi. Napadači su tražili naknadu u iznosu od tri bitkoina, što je u tom trenutku iznosilo 8.000 dolara (danas je to skoro 17.000). Do napada je došlo usled nedovoljne svesti zaposlenih o informatičkoj sigurnosti, jer je potencijalni krivac verovatno bio mejl sa malicioznim sofverom, čemu je verovatno doprineo nedostatak sistema za filtriranje na mrežnom sloju, nedostatak delegacije prava pristupa itd. Tokom prezentacije je istakao da plaćanje otkupa nije dolazilo u obzir, budući da taj čin spada u podsticanje kriminalnih radnji, pa bi odgovorni u tom slučaju mogli da snose i zakonske posledice, a sa druge strane, da je do plaćanja i došlo, niko nije mogao da garantuje da će podaci biti vraćeni. Tim, koji je radio na ovom problemu, posle dva dana od početka napada je uspeo da oporavi mejl server, rešavajući usput i dodatne probleme. Budući da se radilo o vrsti malicioznog softvera koji je zarazio server, a sa enkripcijom počeo tek posle mesec dana, problem je bio i sa bekapom servera, jer su se na njemu još uvek nalazili zaraženi fajlovi. Kao preventivna mera od ovakvih napada naveo je definisanje politike sigurnosti na nivou organizacije, potom edukaciju zaposlenih na temu informatičke sigurnosti, te unapređenje sigurnosti mejl saobraćaja filtriranjem saobraćaja naprednim rešenjima.\nŽarko Kecić, v.d. direktora RNIDS-a i rukovodilac sektora IKT servisa je govorio o tome na koje načine RNIDS brine o bezbednosti nacionalnih domena .RS i .СРБ, ističući činjenicu da je RNIDS jedini nacionalni internet registar u svetu koji ima tri nivoa zaštite domena. „RNIDS se stara o .RS i . СРБ domenskim prostorima i mi obezbeđujemo njihov rad – vi birate koji ćete domen registrovati, a mi dajemo garanciju da će on da radi“, započeo je Kecić svoju prezentaciju. On je istakao važnost DNS sistema (Domain Name System) za rad domenskih prostora, odnosno celog Interneta, te kao najveći problem naglasio da se DNS-u ne posvećuje pažnja koju zaslužuje, što dovodi do mnogih rizičnih situacija. Zatim je govorio o opasnostima od preuzimanja kontrole nad pojedinim delovima DNS sistema koji mogu da vode do preuzimanja kontrole nad bilo kojom aktivnošću na Internetu (pristup veb lokacijama, veb servisima, mejlovima...). Kao mere zaštite DNS sistema naveo je redovno proveravanje DNS rekorda u roditeljskoj zoni, potom zabranu saobraćaja adresama koje nisu deo korisnikovog sistema (SAV – Source Adress Validation), redovno ažuriranje softvera, aktivaciju opcije Response Rate Limiting (RRL), tj. ograničavanje broja upita na autoritativnim serverima koji povezuju domenski sistem sa IP adresama, DNSSEC validaciju itd, a najavio je i da RNIDS planira da uvede DNSSEC za obe domenske zone najvišeg nivoa i sve zone drugog nivoa koje su u njegovoj nadležnosti. Na kraju je istakao da RNIDS konstatno prati funkcionisanje sistema, koristi adaptivni „Response Rate Limiting” na DNS serverima, te za domenske zone najvišeg nivoa koristi enikast (anycast) servis globalnih DNS operatera (više od 300 globalno raspoređenih servera), kao i savremena rešenja za zaštitu sistema i registraciju domena.\nAleksandar Venedjuhin, istraživač iz Tehničkog centra za Internet iz Rusije govorio je o DNSSEC-u (DNS Security Extensions) - sistemu sigurnosnih standarda koji omogućava proveru integriteta podataka u DNS-u, te iskustvima njegove implementacije. Oobjasnio je da je DNSSEC sigurnosna ekstenzija DNS sistema koja štiti korisnike od pogrešnih DNS podataka, koje bi mogli da im pošalju oni koji žele da ih preusmere na pogrešne veb adrese i domognu se njihovih ličnih podataka. Odgovori koji prođu DNSSEC proveru su digitalno potpisani, pa korisnik može da bude siguran da podaci nisu falsifikovan na putu od DNS servera ka njima. Venedjuhin je rekao da je primena DNSSEC-a u Rusiji počela 2011. godine, sa .SU (Soviet Union) domenskom zonom, koja je u tom trenutku bila najmanja, te je bilo razumno proveriti novu tehnologiju na manjem uzorku pre nego što se primeni na većem. Primena nove tehnologije na glavne zone, .RU i .РФ, počela je 2012. godine, te je funkcionisala bez ikakvih problema. Kao glavni razlog tome što DNSSEC nije šire zastupljen u ruskim domenskim zonama, Venedjuhin je naveo to što administratori ne žele da invenstiraju vreme u to, pa je kao rešenje predložio automatizaciju koja bi taj proces pojednostavila.


Novi španski premijer Pedro Sančes nekada je bio šef kabineta OHR-a u BiH | Dunav.at\nKurc pred istražnim komitetom\nAuthor EmaPosted on 24/06/2020\nPoslanici su rekli da Kurc treba da preda listu svojih poruka sa mobilnog telefona i kalendar, ali je on odbacio te zahtjeve. Njemačka novinska...\nUdruženje građana “Platforma za progres – Austrija” je vrlo svjesna da kriza prouzročena pandemijom Koronavirusa može imati vrlo neugodne posljedice za sve nas, ali...\nNova strategija: Svi ljekari u Austriji od četvrtka će raspolagati brzim antigen testovima\nAuthor Saša BižićPosted on 21/10/2020 21/10/2020\n„Dorađena verzija antigen testiranja, već isprobana u praksi, uključena je u Austrijsku strategiju testiranja SARS-CooV-2“, rekao je Anschober. Istaknuo je kako kao dio nove...\nVan der Belen: Zapadni Balkan treba raditi brže, vrijeme curi\n“Jasno je, međutim, da još postoji puno posla koji naši prijatelji iz regiona moraju da obave, ali isto tako i EU ima svoj dio...\nDa li će Grčka moći da podnese još jednu izolaciju?\nAuthor Dunav REDAKCIJAPosted on 05/07/2021 05/07/2021\n„Grčka nema para za još jednu izolaciju, ne možemo više ekonomskim paketima da pomažemo privredu. Ako novi talas pandemije stigne na jesen, našim finansijama...


MENTALNO ZAGREVANJE – Mindwellness\nApril 29, 2017 - BLOG, PSIHOEDUKACIJE\nTokom života svaka osoba iskusi osećanje izolovanosti, usamljenosti ili neke emocionalne nelagodnosti.\nTo su najčešće uobičajene, kratkotrajne reakcije na teške situacije. Mi se učimo da izlazimo na kraj sa teskim osećanjima, kao sto to činimo i u teškim životnim dogadjanjima.\nIpak, povremeno u nekim slučajevima trajanje i jačina bolnih osećanja ili naših obrazaca razmišljanja/mišljenja/ mogu ozbiljno uticati na svakodnevni život pogodjene osobe. Tada govorimo o nefunkcionalnim obrazcima ponašanja ili reagovanja koji mogu da vode u duševne poremecaje.\nKao sto nam stil života daje prepoznatljivost, tako nas i nas stil razmišljanja čini jedinstvenim u pogledu na svet koji nas okružuje.\nDanas koncept mentalnog zdravlja uključuje subjektivni osećaj blagostanja gde je osoba svesna svoje samoefikasnosti, samostalnosti, kompetentnosti uz spoznaju o sposobnosti u ostvarivanju vlastitih intelektualnih i emocionalnih potencijala. To se ogleda kako u mogućnosti nošenja sa svakodnevnim stresnim životnim situacijama, tako i produktivnosti u svim sverama življenja (radnoj, parnerskoj, doprinosa zajednici…)\nNajbitniji društveno-ekonomski i sredinski činioci koji predstavljaju izrazit rizik za pojavu duševnih poremećaja su oni koji su povezani sa siromaštvom, ratom, migracijom, rasnom diskriminacijom, nasiljem, odsustvom obrazovanja, nezaposlenošću.\nKada kapaciteti za savladavanje prepreka posustanu, ili su udruženi sa drugim etioloskim, sredinskim, ili personalnim karakteristikama imamo poremećaje u mentalnom funkcionisanju.\nTežnja savremenog coveka, struke, ali i javnog zdravlja i društva u celini je zaštita mentalnog zdravlja. Ona obuhvata mere i aktivnosti u promociji i unapređenju mentalnog zdravlja, prevenciji, ranom prepoznavanju, lečenju i rehabilitaciji poremećaja ponašanja i duševnih/mentalnih poremećaja. Same aktivnosti su usmerene prema celokupnoj populaciji, ali i specifične za određene populacijske grupacije (rizične i vulnerabilne).\nUkoliko prepoznajete sebe ili svoje bliznje u ovim redovima, ukoliko imate sve manje životnih izazova, a sve vise “stresa” sa kojim se suočavate, pravo je vreme da se pobrinete za svoje mentalno razgibavanje i zajedno sa nama pogledate u svoje liste problema, izazova i dileme, i poredjate ih nešto drugacije…\nAutor teksta Dr Slavica Nikolić Lalić, psihijatar\nTags: blagostanje, izazovi, Mentalno zdravlje, nefunkcionalni obrasci, stres


Indija je treći najveći proizvođač električne energije na svetu - Neverovatna Indija\nNaslovna Ekonomija Indija je treći najveći proizvođač električne energije na svetu\nIndija je u fiskalnoj 2017. godini proizvela 1.160 milijardi jedinica električne energije, što je povećanje do 4.72 procenata u odnosu na prethodnu godinu. Ispred Indije su jedino Kina (sa proizvedenih 6.015 teravat časova) i SAD (4.327 TWh), a slede je Rusija, Japan, Nemačka i Kanada.\nFoto: Theatlas.com (Printscreen)\nUkupna proizvedena električna energija u periodu od aprila 2017. i januara 2018. godine iznosi 1.003, 52 milijardi jedinica. Mnogi faktori, poput širenja industrije i rasta nacionalnog bruto dohotka po glavi stanovnika doveli su do porasta potražnje električne energije, a taj trend će se nastaviti i u narednim godinama – navodi se u izveštaju fondacije India Brand Equity, koja posluje pod okriljem ministarstva trgovine.\nIndija takođe namerava da kapacitet proizvodnje energije poveća za 100 GW u periodu između 2017. i 2022. godine, fokusirajući se najviše na hidro, obnovljivu i gasnu energiju, kao i da se potpuno adapira na tehnologiju čistog uglja.\nU proteklih pet godina, obnovljiva energija je zabeležila najveći rast, ali i dalje čini samo oko 14 % ukupne proizvodnje energije u Indiji.\nPrethodni tekstBizarno ponašanje indijskog slona ostavilo naučnike bez teksta\nSledeći tekstIndija postavila ultimatum firmi Cambridge Analytica zbog sumnjivog korišćenja podataka


Produžena najveća promotivna akcija Air Serbije - Aviatica\nProdužena najveća promotivna akcija Air Serbije\nNajveća promotivna akcija u istoriji Air Serbije, kojom je ponuđeno 250.000 hiljada karata po sniženim cenama, biće produžena do 21. septembra.\nDatum / Date: 13.09.2019.\nNajveća promotivna akcija u istoriji Air Serbije, kojom je ponuđeno 250 hiljada karata po najpovoljnijim uslovima, biće produžena još sedam dana, do subote, 21. septembra.\nOdluka o produžetku akcije doneta je na osnovu predloga putnika, ali i povratnih informacija dobijenih od agenata koji su obavestili kompaniju da imaju veliko interesovanje i da ne mogu da obrade sve zahteve svojih klijenata. Promotivna ponuda sedišta obuhvata 35 destinacija na koje srpska nacionalna aviokompanija leti sa svog matičnog aerodroma u Beogradu.\nNastavak promotivne akcije biće obeležen i posebnom akcijom u tržnom centru Delta City u Beogradu gde će mališani, ali i njihovi roditelji, biti u prilici da se takmiče i osvoje vredne aviokarte koje su za tu namenu pripremljene. Svi oni koji se u popodnevnim i večernjim satima, tokom predstojećeg vikenda, zateknu u Delti, videće zbog čega je to „toliko velika ponuda da se vidi i sa Meseca“.\nPutnici imaju jedinstvenu priliku da po veoma povoljnim cenama od 1. novembra 2019. do 31. marta 2020. godine stignu do većine destinacija do kojih nacionalna aviokompanija leti iz Beograda. Putovanje mogu krojiti po sopstvenoj meri kupovinom povratne ili karte u jednom smeru, u Standard i Light tarifama, odnosno sa i bez prtljaga.\n„Želeli smo da izađemo u susret svima koji tokom prethodnih sedam dana nisu uspeli da kupe povoljne karte. Veliko interesovanje je potvrda da je akcija realizovana u pravom trenutku i da putnici, ali i kompanija mogu da budu jako zadovoljni. Još jednom se pokazalo sa kolikim nestrpljenjem tržište očekuje akcije tog tipa i raduje nas što smo u prilici da uvek ponudimo više,“ izjavio je tom prilikom Jirži Marek, direktor za komercijalu i strategiju Air Serbije.\nKupovina aviokarata, u okviru specijalne promotivne ponude, moguća je preko internet sajta airserbia.com, pozivanjem besplatnog broja Kontakt centra 0800 111 528 za pozive iz fiksne mreže u Srbiji, odnosno +381 11 311 21 23 za pozive sa mobilnih mreža i iz inostranstva, te putem ovlašćenih turističkih agenata ili u beogradskim poslovnicama Air Serbije koje se nalaze na Aerodromu Nikola Tesla, Bulevaru Kralja Aleksandra 17 i u ulici Jurija Gagarina 12.


Procedura odobravanja udžbenika mora biti jasnija\nNaslovnica Sjeverni Sandžak Novi Pazar Procedura odobravanja udžbenika mora biti jasnija\nSjeverni Sandžak – Agencija za borbu protiv korupcije upozorila je danas da čitav postupak i procedura odobravanja školskih udžbenika, koji se odvijaju pod “patronatom” Ministarstva prosvete i nauke, moraju biti transparentniji.\nAgencija smatra da način formiranja komisija ovlašćenih da daju stručnu ocenu kvaliteta rukopisa, način na koji ministar odlučuje o zahtevu, postupak dodeljivanja licenci za udžbenike, procedura izbora udžbenika u školama, moraju biti mnogo preciznije i kvalitetnije uređeni.\nAgencija će pozvati nadležno ministarstvo da zajednički dođu do odgovarajućih rešenja koja bi bila ugrađena u izmjene i dopune zakona o udžbenicima, objavljeno je na sajtu agencije.\nIzdavači udžbenika, privatni i državni, još ranije su ukazivali na neophodnost izmene zakona o udžbenicima, smatrajući da je procedura odobravanja udžbenika nedovoljno transparentna.\nOni tvrde da je procedura dobijanja licence suviše jednostavna, što je uslovilo da u Srbiji postoji više od 70 izdavača, što je, kako kažu, puno i za razvijenije zemlje.\nKako predviđa zakonska procedura, u postupku odobravanja udžbenika učestvuje nekoliko institucija.\nIzdavači najpre podnose zahtjev za odobravanje udžbenika nadležnom ministarstvu, koje dostavlja rukopis Zavodu za unapredjivanje obrazovanja i vaspitanja, radi davanja stručne ocjene kvaliteta udžbenika.\nRukopis i stručnu ocjenu kvaliteta Zavod dostavlja Nacionalnom prosvjetnom savjetu, odnosno Savjetu za stručno obrazovanje i obrazovanje odraslih, koji daje predlog za odobravanje udžbenika. Na osnovu predloga, odluku da li će udžbenik biti odobren donosi resorni ministar.\nPodnosioci zahtjeva za odobravanje udžbenika nemaju povratnu informaciju o tome u kojoj je fazi njihov zahtjev.\nIzdavači su nezadovoljni, jer nadležne institucije uglavnom ne poštuju rokove u kojima imaju obavezu da daju stručnu ocjenu kvaliteta rukopisa.


CRTA - Proglašena zbirna izborna lista dovodi u pitanje legitimitet izbornog procesa\nFalsifikovanje više od 15 hiljada izjava građana na sedam od 30 podnetih izbornih lista, kao i proglašenje zbirne izborne liste na kojoj se nalazi jedna partija za koju je dokazano da je podnela falsifikovane izjave građana potrebne za podnošenje liste.\nCRTA posmatračka misija «Građani na straži» pozdravlja odluku Republičke izborne komisije (RIK) da ne proglasi šest izbornih lista za koje je utvrđeno da su podnele određeni broj falsifikovanih izjava građana.\nMeđutim, na zbirnoj izbornoj listi za parlamentarne izbore na kojoj će birači 24. aprila zaokruživati listu kojoj daju glas da ih predstavlja u Narodnoj skupštini naći će se i Republikanska stranka, za koju je utvrđeno da je podnela oko 900 falsifikovanih izjava građana. Podsećamo da je RIK, tek nakon što je proglasio ovu izbornu listu, utvrdio da postoje falsifikovane izjave građana.\nCRTA posmatračka misija «Građani na straži» smatra da je RIK trebalo da ostane dosledan stavu da nijedna izborna lista koja je priložila falsifikovane izjave građana ne može učestvovati na izborima uključujući i Republikansku stranku. Smatramo da je RIK trebalo da u slučaju Republikanske stranke iskoristi vanredni pravni lek i poništi rešenja o proglašenju izborne liste a da ostavi eventualno Upravnom sudu da u drugostepenom postupku reši ovaj slučaj.\nCRTA posmatračka misija «Građani na straži» izražava zabrinutost što predlog o poništavanju izborne liste Republikanske stranke nije došao ni od jednog člana stalnog ili proširenog sastava RIK-a.\nPored svega, CRTA posmatračka misija „Građani na straži“ ukazuje na potrebu što efikasnije i brže reakcije nadležnih institucija u pogledu rasvetljavanja svih okolnosti koje se odnose na masovno falsifikovanje izjava podrške birača i što hitnijeg pronalaženja odgovornih lica.


Direktna prodaja LUX apartmana na Zlatiboru | Hit oglasi - Besplatni internet oglasi Beograd, Srbija\n/ Direktna prodaja LUX apartmana na Zlatiboru\nStanovi prodaja 1 godinu staro\nDirektna prodaja LUX apartmana na Zlatiboru.\nKompleks poseduje : ZATVORENI BAZEN, SPA centar, Teretana, 2 otvorena bazena, 2 restorana ,\nsadržaj za decu, dosta drugog dodatnog sadržaja.\nIdealna lokacija ,odlična za odmor i mir.\nApartman 35 m2 : 1 spavaća soba, KOMPLETNO OPREMLJEN--ODMAH USELJIV .\nVisoko kvalitetna gradnja, sendvič zid, fasada u planinskoj drvo -kamen kombinaciji, stolarija drvo-\naluminijum, italijanska keramika ,podno grejanje.\n--ODLIČNE MOGUĆNOSTI I POGODNOSTI ZA IZDAVANJE (usluge recepcije i čišćenja)\nMiloš +381 66 822 822 2\nRS/ 3 nedelja staro/ 7 pregleda\nRS/ 3 nedelja staro/ 14 pregleda\n21 pregleda 0 komentara Šifra #15314


Sadašnje i buduće zvezde world musica na beogradskom festivalu Todo Mundo | Headliner\nHome»Muzika»Sadašnje i buduće zvezde world musica na beogradskom festivalu Todo Mundo\nHeadliner.rs / 02/08/2018 /\t0\t/\t408\nMonsieur Doumani/ Photo: Alexandros Peleties\nPosle pet prolećnih izdanja, festival “Todo Mundo” od prošle godine je vezan za leto, pa će ovogodišnje izdaje biti održano od 30. avgusta do 2. septembra.\nPublika će moći da vidi i čuje muzičare sa 4 kontinenta, u dve prestoničke koncertne sale: Dvorani Kolarčeve zadužbine i Studentskom kulturnom centru.\nNa festivalu će nastupiti kako mladi umetnici pred kojima je međunarodna karijera, tako i zvezde ovog popularnog muzičkog žanra sa brojnim izdanjima i priznanjima.\nNa otvaranju u Kolarcu, budimpeštanski bend Csangallo predstaviće zanimljivu mešavinu Balkana i Čangoš tradicije, dok će ovdašnjoj publici dobro poznata sarajevska Divanhana, zajedno sa turskom pevačicom Suzan Kardeš, doneti svoje uvek posebno viđenje sevdaha.\nDrugi trio dolazi sa Kipra – Monsieur Doumani, sastav kome se posle aktuelnog albuma “Angathin” sva vrata otvaraju, tako je do poslednjeg trenutka bilo neizvesno hoće li se za Beograd naći prostor u njihovom gustom rasporedu.\nZavršno veče zaokružiće legenda muzike Gane – King Ayisoba, koji se pred beogradsku publiku vraća posle godinu i po dana.\nDomaća scena će biti predstavljena slavljeničkim nastupom grupe Institut. Veče pre toga će beogradski kvartet Naked konačno pred beogradskom publikom pokazati zbog čega su postali najtraženiji world music sastav iz Srbije.\nGolnar & Mahan/ Photo: Promo\nProgram World music festivala “Todo Mundo”:\n30. avgust – Dvorana Kolarčeve zadužbine\n31. avgust – SKC\n01. septembar – SKC\n02. septembar – SKC\nUlaznice za koncert u Kolarcu mogu da se kupe na blagajni Kolarca po ceni od 1.000 i 800 dinara, a karte za koncert u SKC-u mogu da se kupe u klubu SKC-a i to po cenama 400 dinara za 31. avgust i po 600 dinara za 1. i 2. septembar.\nCena specijalnog kompleta ulaznica za tri večeri u SKC-u košta 1.300 dinara.\nTags:Kolarčeva zadužbinaSKCTodo Mundo\nLjudi... vratiće se ALF!


Na današnjoj 21. redovnoj sjednici Predsjedništva BiH, za sve tačke dnevnog reda za su glasali predsjedavajući Predsjedništva BiH Željko Komšić i član Predsjedništva BiH Šefik Džaferović, dok je protiv bio srpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik.\nPredsjedništvo BiH, nakon glasanja sa dva glasa za (predsjedavajući Predsjedništva BiH Željko Komšić i član Predsjedništva BiH Šefik Džaferović) i jednim glasom protiv (srpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik), nije postiglo konsenzus o odlukama iz oblasti vanjske politike. U skladu sa članom 42. Poslovnika o radu Predsjedništva BiH (Službeni glasnik BiH, br. 10/13, 32/13 и 22/14), predsjedavajući Predsjedništva BiH će te tačke dnevnog reda uvrstiti na narednu sjednicu Predsjedništva BiH kao obavezne tačke dnevnog reda.\nPredsjedništvo BiH, nakon glasanja sa dva glasa za (predsjedavajući Predsjedništva BiH Željko Komšić i član Predsjedništva BiH Šefik Džaferović) i jednim glasom protiv (srpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik), nije postiglo konsenzus o odlukama iz oblasti pokretanja pregovora za zaključivanje međunarodnih sporazuma, prihvatanje sporazuma i određivanje potpisnika, te davanje odobrenja za zaključivanje sporazuma po Odluci Predsjedništva Bosne i Hercegovine (Službeni glasnik BiH broj: 57/14). U skladu sa članom 42. Poslovnika o radu Predsjedništva BiH (Službeni glasnik BiH, br. 10/13, 32/13 и 22/14), predsjedavajući Predsjedništva BiH će te tačke dnevnog reda uvrstiti na narednu sjednicu Predsjedništva BiH kao obavezne tačke dnevnog reda.\nPredsjedništvo BiH, nakon glasanja sa dva glasa za (predsjedavajući Predsjedništva BiH Željko Komšić i član Predsjedništva BiH Šefik Džaferović) i jednim glasom protiv (srpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik) nije postiglo konsenzus o odlukama iz oblasti odbrane. Za donošenje odluke iz oblasti odbrane, u skladu sa Poslovnikom o radu Predsjedništva BiH, potrebаn je konsenzus.\nPredsjedništvo BiH, nakon glasanja sa dva glasa za (predsjedavajući Predsjedništva BiH Željko Komšić i član Predsjedništva BiH Šefik Džaferović) i jednim glasom protiv (srpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik), nije postiglo konsenzus o imenovanju članova Upravnog odbora Centralne banke BiH. Za donošenje ove odluke, u skladu sa članom 49. Poslovnika o radu Predsjedništva BiH, potreban je konsenzus.


Vlada tvrdi da ima rešenje za problem otplate kineskog duga\nIz Vlade su to kazali za list Dan, nakon što je agencija Rojters prenela da Crna Gora sa velikim dugom prema Kini pregovara o korišćenju stotina miliona evra jeftinog kredita Evropske unije, i priprema >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << se za rasprodaju državne imovine kako bi ublažila svoju finansijsku zavisnost od Pekinga.\n- Nije tačno da se priprema bilo kakva rasprodaja državne imovine, niti za tim ima potrebe. Ova Vlada je obezbedila da Crna Gora ima novca za finansiranje svih obaveza, što uključuje i one prema kineskim poveriocima. Jasno smo više puta saopštili da od Evropske unije nismo tražili da preuzme ili otplati dugovanja koja imamo za nezavršeni autoput, koji je ugovarala bivša vlast. Otvoreni smo za saradnju sa našim evropskim partnerima, da bismo došli do najpovoljnijih mogućih uslova kada je reč o finansiranju strateških projekata u Crnoj Gori, kakav je i autoput - rekli su iz Vlade i Ministarstva finansija.\nPitanje duga prema kineskoj banci, kako se podseća, bila je jedna od tema razgovora crnogorskog premijera Zdravka Krivokapića i evropskog komesara za pregovore o pridruživanju Olivera Varheljija u martu u Podgorici.\nVarhelji je u aprilu rekao da razmatraju kako da pomognu Crnoj Gori da se suoči sa teškoćama koje su nastale usled kreditnog aranžmana sa kineskom bankom za autoput i koji je velika finansijska prepreka za Crnu Goru. Tada je kazao i da nije na EU da plaća umesto drugih zajmove, ali i da to nije ono što Vlada traži od EU, već da se razmotri mogućnost refinansiranja, odnosno drugi finansijski modaliteti.


BETA - Savez za Srbiju: Poseta Vučića Kosovu predstava koja nije donela ništa konkretno - Pokret za preokret\nSavez za Srbiju ocenio je danas da je posete predsednika Srbije Aleksandra Vučića Kosovu „predstava koja nije donela ništa konkretno“ i služila je samo za „skupljanje jeftinih političkih poena na nesreći srpskog naroda“. „Nakon dva dana rijalitija u kome smo pratili posetu Aleksandra Vučića Kosovu i Metohiji i nakon njegovog govora u Kosovskoj Mitrovici, na žalost, možemo samo da zaključimo da je jedina poenta ove posete skupljanje jeftinih političkih poena na nesreći našeg naroda“, navedeno je u saopštenju Saveza.\n„Na žalost, u ova dva dana posete Vučića Kosmetu mi nikakve konkretne stvari nismo mogli da čujemo“, ocenjuju iz Seveza.\n„Posećene su Gazivode, a nije predstavljen plan zaštite ovog izuzetno važnog resursa države Srbije. Umesto na porodice sa više dece koje teško žive, novac je utrošen na postavljanje bilborda sa Vučićevom slikom. Ljudi zaposleni u školama i bolnicama su primorani da dodju na miting. I što je posebno tragikomično, čuli smo da neke zemlje Evrope ne prihvataju Vučićev predlog rešenja, ali šta je zaista Vučićev predlog rešenja – to nismo mogli da čujemo šta je taj predlog rešenja. Šta više, u Mitrovici je predsednik rekao da nikakvog predloga i nema i da ‘granice nisu bitne’ „, ističu iz Saveza.\n„Imajući sve ovo u vidu, sa žalošću zaključujemo da se opet radi o predstavi i skupljanju jeftinih političkih poena na ovom najvažnijem i najozbiljnijem političkom pitanju. Ovakav odnos Vučića prema tom pitanju samo pokazuje da ako želimo da zaštitimo državne i nacionalne interese moramo da smenimo ovu vlast“, navodi se u saopštenju Saveza za Srbiju.\nSavez za Srbiju osnovali su Demokratska stranka, Narodna stranka, Dveri, Levica Srbije, Zdrava Srbija, Zajedno za Srbiju, Pokret za preokret, Udruženih sindikata Srbije Sloga, Pokreta Srba sa Kosova i Metohije „Otadžbina“ i bivši gradonačelnik Beograda Dragan Djilas koji je inicijator saveza.


Čak i sedamdeset pet godina nakon završetka Drugog svetskog rata ovaj sukob, koji je na mnogo načina obeležio istoriju 20. veka, i dalje je etalon na osnovu koga promišljamo i procenjujemo savremeni trenutak. Upravo disonantni tonovi u interpretaciji ovog događaja čine ga relevantnim, ne samo u kontekstu sagledavanja konkretnih istorijskih procesa, već i aktuelnih društveno-političkih okolnosti.\nIdeja programa koji Muzej Jugoslavije ovim povodom pokreće je preispivanje osnovnih (problemskih) pitanja u vezi sa ovom temom, ali i pozicije antifašističkog nasleđa u društvenom pamćenju i oficijelnom narativu.\nOkosnicu programa čini izložba dokumentarnih fotografija, nastalih radom foto-reportera TANJUG-a u periodu od oktobra 1944. do kraja 1945. godine, koje prikazuju kako je izgledala Jugoslavija u mesecima neposredno pre i neposredno posle oslobođenja. Ovaj materijal neprocenjive istorijske vrednosti, tek nedavno registrovan kao celina u okviru obimne foto-građe koju Muzej baštini, i potom detaljno obrađen i digitalizovan, prvi put će ovom prilikom biti prikazan javnosti. Posetioci će kroz selekciju snimaka moći da vide dramatične scene završnih borbi za oslobođenje zemlje, najvažnije momente dovršetka političke revolucije, opsežnih zahvata na obnovi zemlje i normalizaciji života, sveprisutnih ožiljaka i posledica rata, ali i početka institucionalizovanog rada na stvaranju novog, socijalističkog čoveka.\nProgram tretira nekoliko ključnih pojmova koji se vezuju za završetak Drugog svetskog rata, kao što su pobeda, antifašizam, revolucionarnost, ujedno razmatrajući i transformacije koje je novi političko-ideološki okvir generisao. Pored pomenute izložbe fotografija iz kolekcije Muzeja, kojom se trenutak završetka rata tretira u istorijskoj sadašnjosti (interpretacija je okrenuta konkretnom istorijskom trenutku i razmatra ga u tim okvirima, bez naknadnih tumačenja), sam program obuhvata i sećanja na kraj rata, kao i institucionalizaciju i muzealizaciju ove teme, ali i reartikulaciju ovih pojmova i tema danas.\nPreispitivanje nasleđa Drugog svetskog rata na osnovu materijala iz fonda biće oživljeno i u okviru aktuelne izložbe Muzejska laboratorija, koja kroz prizmu višestrukih interpretacija razmatra nasleđene kolekcije Muzeja revolucije naroda i narodnosti Jugoslavije i Memorijalnog centra Josip Broz Tito. Za ovu priliku, intervencijom kustosa Muzeja, biće markirani eksponati relevantni u kontekstu kraja Drugog svetskog rata.\nProgramska artikulacija odvijaće se ne samo kroz izložbeni, već i kroz govorno-edukativni program, koji će sadržati i javne razgovore u kojima će biti sučeljene različite pozicije, kao i kroz tematska vođenja, a obuhvatiće i privatne narative na temu završetka rata u vidu audio i video-zapisa.\nmr Neda Knežević, direktorka /


UJEDINJENE NACIJE UPOZORVAJU: Moguća nova epidemija kolere u Jemenu! - Informer\nUjedinjene nacije upozorile su danas na mogućnost "trećeg talasa" epidemije kolere u Jemenu, a portparol te organizacije Stefan Dižarik rekao je da raste broj slučajeva za koje se sumnja da su kolera\nPrema njegovim rečima, od aprila 2017. godine u Jemenu je zabeleženo 1,1 miliona sumnjivih slučajeva i više od 2.300 smrtnih slučajeva, prenosi AP.\nDižarik je kazao da humanitarne organizacije pokušavaju da izbegnu veliko obnavljanje bolesti i da je u guvernerijama Hodeida i Ib protiv ove infektivne bolesti u avgustu vakcinisano više od 385.000 građana.\nKako je rekao, u maju je vakcinisano oko 275.000 građana Adena na jugu Jemena.\nKolera se dobija unosom zaražene hrane ili pića, zbog čega humanitarne organizacije nastavljaju da dostavljaju vodu, sanitetski i higijenski materijal zdravstvenim ustanovama.\nUjedinjene nacije kolera epidemija Jemen


Jolie i Hague u Srebrenici odali počast žrtvama genocida\nNaslovnica NAJNOVIJE Nacija Jolie i Hague u Srebrenici odali počast žrtvama genocida\nSrebrenica – Angelina Jolie, ambasadorica UNHCR-a i šef britanske diplomatije Willam Hague, položili su danas cvijeće u Memorijalnom centru Potočari, nakon čega su obišli spomen ploču sa imenima žrtava genocida počinjenog 1995. godine u Srebrenici, javlja Anadolija.\nNakon sastanka sa žrtvama seksualnog nasilja tokom rata u Bosni i Hercegovini održanog u Muzeju genocida u Potočarima kod Srebrenice na istoku Bosne i Hercegovine, ministar vanjskih poslova Velike Britanije William Hague i ambasadorica UNHCR-a poznata holivudska glumica Angelina Jolie, prešli su Memorijalni centar Potočari, gdje su u Memorijalnoj sobi održali sastanak sa porodicama žrtava genocida u Srebrenici.\nSastanku su između ostalih prisustvovale predstavnice udruženja porodica žrtava genocida Šuhra Malić, Kada Hotić, Hatidža Mehmedović i predsjednica Udruženja “Pokret majki enklava Srebrenice i Žepe” Munira Subašić. Sastanku je prisustvova i načelnik općine Srebrenica Ćamil Duraković.\nKako je novinaru AA kazala jedna od učesnica sastanka Kada Hotić, srebreničke majke su se Jolie I Hagueu žalile na stanje u sredinama u kojima žive, posebno kada je riječ o povratničkoj populaciji, budući da se često znaju naći pred sudom i biti procesuirane, uglavnom zbog nastojanja da sačuvaju uspomenu na svoje najmilije, a koji su 1995. godine brutalno ubijeni.\nNakon obilaska Memorijalnog centra Jolie i Hague su s helikopterima EUFOR-a napustili Potočare.


Novac EU za bolji kvalitet života u Srbiji - EU u Srbiji\nNovac EU za bolji kvalitet života u Srbiji\nIPA fondovi donose veliku korist građanima Srbije i to je jedna od najuspešnijih priča procesa evropskih integracija, jedan je od zaključaka učesnika konferencije “Srbija i EU: podrška razvoju i pregovorima o članstvu”.\nDogađaj je organizovalo Ministarstvo za evropske integracije, kako bi se sumirali rezultati postignuti novcem drugog ciklusa pretpristupnih sredstava – IPA II (2014-2018), ali i najavio novi ciklus bespovratnih sredstava – IPA III (2021-2027).\n“IPA je finansijski instrument sa određenom svrhom – da pomogne Srbiji da postigne određene reforme, da postane član EU”, rekao je šef Delegacije EU u Srbiji, ambasador Sem Fabrici, jedan od uvodnih govornika.\nU poslednjih sedam godina, tokom IPA II ciklusa, 1,5 milijarda evra plasirana je direktno u Srbiju, i još 900 miliona evra iz regionalnih projekata IPA koji su urađeni u Srbiji, podsetio je ambasador.\nOn je objasnio da je jedan od fokusa bio na reformi javne uprave, na šta je usmereno oko 40 odsto sredstava iz IPA II fonda, isto toliko i na privredni razvoj, a dvadesetak odsto od tih milijardu i po evra usmereno je na odgovor na hitne situacije, koje su se desile u međuvremenu.\n“Srbija se pokazala dosta otporno tokom krize koja je pratila pandemiju, jer su temelji ekonomije snažni, da to nije bio slučaj, Srbija bi bila mnogo gore pogođena”, zaključio je ambasador Fabrici.\nMinistarka za evropske integracije Jadranka Joksimović, ukazala je na važnost tema, na koje će biti fokusiran IPA III – više od 40 odsto biće usmereno na Zelenu agendu.\nOna je ocenila da je korišćenje pretpristupnih fondova EU važno za evrointegracije, jer se novac koji Srbija koristi iz tih fondova ulaže u konkretne projekte koji poboljšavaju kvalitet života građana.\nEvropski komesar za susedsku politiku i proširenje, Oliver Varheji, na konferenciji se oglasio pismom, u kome je poručio da politika proširenja EU ostaje u centru aktivnosti Komisije.\n“Srbija igra ključnu ulogu u regionu i Evropi, a Zapadni Balkan je za EU jedan od najvećih prioriteta – to je jasno pokazano tokom pandemije. Obezbedili smo paket pomoći podrške u iznosu 3,3 milijarde evra i odnosili se prema partnerima kao prema budućim državama članicama. Pružićemo podršku i za dugoročni oporavak. Izgradili smo ekonomski I investivcioni plan za Zapadni Balkan u vrednosti od 30 milijardi evra.”\nSrbija će biti glavni korisnik ovog plana – ovo dolazi kao dodatna podrška na gotovo pet milijardi evra bespovratne koje je Srbija primila proteklih godina, dodaje Varheji u pismu.\n“Cenimo svaki dinar, svaki evro koji je u našu državu stigao od Evropske unije i njenih poreskih obveznika”, rekao je predsednik Srbije Aleksandar Vučić.\n“Zato nam je podrška EU veoma značajna jer fondove koji su nam na raspolaganju korisitmo da bismo ubrzali reforme i došli do konačnog cilja – punopravnog članstva, a time do kvaliteta građana Srbije koji važe u EU”, izjavio je Vučić.\nPregovori o članstvu značajan su zamajac našem napretku, dodao je on, govoreći o značajnim bespovratnim sredstvima, koja se iz Evropske unije slivaju u Srbiju.\n“Evropska unija je naš najveći donator sa više od tri milijarde evra bespovratne pomoći u proteklih 20 godina”, zaključio je predsednik.\nNakon uvodnog panela, održano je još četiri sesije, na kojima su stručnjaci raznih sfera govorili o konkretnim projektima EU u Srbiji, odnosu dobrobiti, koje je zbog evropskih donacija osetila srpska privreda, mala i srednja preduzeća, poljoprivreda, pravosuđe…\nCelu konferenciju možete pogledati online.\nViše o IPA fondovima pročitajte ovde.


Ženska rukometna reprezentacija Brazila - Blic Sport\nUtakmica ženskih rukometnih reprezentacija Srbije i Argentine na turniru "Četiri nacije" u Braziliji prekinuta je zbog jakog nevremena i loših uslova za igru.\nČuveni balkon, čuvene rukometašice i vi: svi na doček!\nDevojke koje su oduševile Srbiju svojim zalaganjem, majstorijama i zajedništvom na terenu i van njega, ovog ponedeljka će se sa balkona Skupštine grada Beograda obratiti građanima, koji su pozvani na svečan doček ženske rukometne reprezentacije Srbije, vice-šampiona sveta.\nSelektor Brazila: Atmosfera u Areni fantastična, ali nismo podlegli pritisku\nRukometašice Brazila osvojile su titulu svetskih šampionki pobedom nad Srbijom u finalu u beogradskoj Kombank Areni, a njihov selektor Morten Soubak odao je priznanje ekipi za prevazilaženje pritiska sa tribina.\nRukometašice: Plakale smo jer smo želele titulu, ali moramo da se radujemo\nRukometašice Srbije rekle su posle poraza u finalu Svetskog prvenstva od Brazila (20:22) kako su htele na tron, ali i da je osvajanje srebrne medalje veliki uspeh, kog možda još uvek nisu svesne.\nPosle suza zbog izmaklog zlata, osmeh i pesma rukometašica Srbije na postolju!\nRukometašice Srbije su poražene od Brazilki sa 20:22 u finalu Svetskog prvenstva u Kombank Areni pred 19.467 navijača, i nakon poslednjeg zvuka sirene, suze su bile neizbežne. Kada su se povukle u svlačionicu i zatim vratile na ceremoniju dodele medalja, viđeno je i ono po čemu su postale prepoznatljive tokom šampionata - osmeh.\nIz minuta u minut: Finale SP za rukometašice, Srbija - Brazil 20:22\n"Hoćemo da ova bajka traje i 22. decembra", rekla je Andrea Lekić posle pobede nad Norveškom u četvrtfinalu Svetskog prvenstva. Posle gola Jelene Erić u poslednjoj sekundi protiv Južne Koreje u osmini finala, izabranice Saše Boškovića su postale spremne na sve, što su pokazale velikom pobedom nad Norvežankama, svetskim i olimpijskim šampionkama. Poljska nije bila nikakva prepreka u polufinalu i preostalo je da se devojke revanširaju Brazilkama za poraz u grupi, ali su poklekle u borbi za zlato - 20:22.\nNaši navijači ispunili Arenu, svi veruju u zlato\nNavijači iz svih krajeva Srbije, Crne Gore, Republike Srpske stigli su u beogradsku Kombank arenu kako bi bodrili naše rukometašice protiv selekcije Brazila u finalu Svetskog prvenstva.\nStanić za "Blic" poželeo sreću "orlicama": Kaća, ministarko odbrane, izdrži!\nNajbolji golman Evrope i srpski rukometni reprezentativac Darko Stanić poslao je poruku podrške koleginici iz ženske selekcije Katarini Tomašević koja bi mogla da bude jedna od glavnih elemenata za pobedu u finalu Svetskog prvenstva protiv Brazila.\nSelektor brazilske ženske rukometne reprezentacije Morten Subaka očekuje spektakularnu atmosferu u finalu Svetskog prvenstva protiv Srbije, u nedelju u Kombank Areni od 17:15.\nNema te sile koja može da zadrži ove devojke\nSelektor srpskih rukometašica Saša Bošković rekao je da je reprezentacija Brazila odlična, ali da će im biti teško da u finalu Svetskog prvenstva drugi put na takmičenju pobede njegovu ekipu.\nKorak do sna: Rukometašice Srbije jedva čekaju finale\nSelektor rukometašica Srbije Saša Bošković i igračice Sanja Damnjanović i Dragana Cvijić poručili su da je ekipa spremna da osvoji zlatnu medalju na Svetskom prvenstvu i obraduje celu naciju.\nRukometni savez Srbije (RSS) uspeo je da se dogovori sa Svetskom rukometnom federacijom (IHF) i dobije dodatni popust na cenu karata za finalnu utakmicu, Srbija - Brazil, koja će se igrati u nedelju od 17 časova i 15 minuta beogradskoj Kombank areni. Cena karte za nivo 400 iznosiće 400 dinara, dok se cene karata za nivo 200 kreću od 1500, 2500, 4000 i više.\nOd slavnog boja do nežnih latica: Kako se bodre naše rukometašice?\nKada bismo one malo starije pitali "A kako su to naše rukometašice nekada igrale", počeli bi uzdasi. Verovatno najviše zbog Cece Kitić i njenih majstorija, ali i ostatka ekipe koja je sa njom stigla do olimpijskog srebra pa zlata 1980. i 1984. godine. Ipak, ova nova generacija ima nešto posebno. Uostalom, ne stiže se tek tako do finala šampionata sveta, a srpske rukometašice su upravo to uspele.\nBrazilke su nas jedine savladale, ima li revanša u finalu?\nJedini poraz na Svetskom prvenstvu naše rukometašice su doživele od Brazila, a upravo će se njima igrati za zlato u nedelju od 17:15, jer su Brazilke u drugom polufinalnom susretu savladale Dansku sa 27:21 (14:10).\n"Orlice" druge u grupi, za četvrtfinale protiv Južne Koreje\nRukometašice Brazila pobedile su selekciju Danske sa 23:18 (14:9) u poslednjem meču B grupe na Svetskom prvenstvu, pa je Srbija zauzela drugo mesto na tabeli i u osmini finala ide na Južnu Koreju.\nRukometašice Brazila savladale Japan i zabeležile četvrti trijumf na SP\nRukometašice Brazila ostvarile su i četvrtu pobedu u grupi B Svetskog prvenstva pošto su savladale Japan sa 24:20.


Tužilac Marks Mur/Moore je tokom svedočenja ambasadora Petra Kipra/Petr Kypr uveo u spis niz dokumenata - beležaka koje je češki diplomata sastavio tokom trodnevnog boravka u Vukovaru nakon što su u grad ušle snage JNA. U beleškama su detaljno opisane pripreme za evakuaciju vukovarske bolnice koja je - prema sporazumu JNA i hrvatskih vlasti - trebalo da se izvrši 20. novembra 1991. godine.\nSporazum je predviđao da evakuaciju nadgledaju predstavnici Međunarodnog crvenog krsta (MCK) i Evropske posmatračke misije u koju je svedok upućen oktobra 1991. godine. Sporazumom je, rekao je ambasador, bilo predviđeno da će se evakuisati "svi ranjenici i bolesnici koji po oceni medicinskog osoblja mogu da se kreću". Međutim, komanda gardijske brigade se, tvrdi svedok, oglušila o potpis generala Andrije Rašete na zagrebačkom sporazumu i nije dozvolila njihovu evakuaciju navodeći da jedan broj pacijenata smatra ratnim zarobljenicima.\nPitanje "ranjenih hrvatskih vojnika" je prvi put postavljeno na sastanku održanom 18. novembra 1991. u štabu Operativne grupe Jug u Negoslavcima. Sastanku su pored svedoka Kipra prisustvovala još dva člana posmatračke misije - pukovnik Hju Kaningam/Hugh Cunningham i doktor Jan Alan Šou/Jan Allan Schou kao i predstavnici MCK. Svedok je rekao da im je jedan od dvojice prisutnih oficira JNA - komandant Mile Mrkšić ili pukovnik Nebojša Pavković - preneo poruku lokalnih teritorijalaca da "neće dozvoliti evakuaciju ranjenih pripadnika Zbora narodne garde" te da će, ukoliko se to dogodi, "likvidirati i predstavnike posmatračke misije" i stražare JNA koji prate evakuaciju.\nSledećeg dana je, tvrdi svedok, isti stav izneo i "komandant Operativne grupe Jug". Kada je tužilac tražio pojašnjenje ko je komandovao operativnom grupom, ambasador Kipr je rekao da je to bio pukovnik Nebojša Pavković. On je, naglasio je Kipr, insistirao da neće pustiti ratne zarobljenike već će ih zameniti za, kako je rekao, "zarobljene iregularne vojnike – lokalno stanovništvo". Insistirao je da je to usaglašeno sa pregovaračem JNA, generalom Andrijom Rašetom.\nTaj plan je, po svedoku, ostvaren u jutarnjim časovima 20. novembra 1991. kada je oko 300 ljudi izvedeno iz bolnice i upućeno u kasarnu JNA. Ambasador Kipr je za to saznao pošto je prošao "blokadu" koju je major Šljivančanin postavio na mostu preko reke Vuke. Za to vreme su ljudi iz bolnice odvedeni na Ovčaru i u noći između 20. i 21. novembra 1991. godine pogubljeni a njihova tela zakopana u masovnu grobnicu.


Doktor Entoni Fauči i predsednik Donald Tramp na konferenciji za novinare u Beloj kući\nBela kuća blokirala je svedočenje glavnog stručnjaka u SAD u borbi sa pandemijom Entonija Faučija pred Kongresom. Fauči je u Predstavničkom domu Kongresa, gde su većina demokrate, trebalo u sredu da svedoči o tome kako je Trampova administracija upravljala pandemijom koronavirusa.\nPortparol Bele kuće Džad Dir kazao je da bi Faučijevo svedočenje bilo kontraproduktivno.\n"Dok Trampova administracija nastavlja da se bori sa pandemijom i nastoji da bezbedno ponovo pokrene poslovanje u Americi, kontraproduktivno je da se pojedinci koji su u to uključeni pojavljuju pred Kongresom".\nDirektor Nacionalnog istituta za alergije i infektivne bolesti Entoni Fauči i predsedik Donald Tramp nisu uvek bili saglasni u tome kako je najbolje izboriti se sa virusom. Fauči je nedavno sistem testiranja na Kovid 19 u SAD nazvao "neuspešnim". Spekulisalo se i da predsednik Tramp želi da GA otpusti iz radne grupe, ali je to demantovano.\nU međuvremenu, polovina saveznih država u SAD počela je postepeno da ublažava restriktivne mere, budući da je uputstvo Bele kuće za fizičko distanciranje prestalo da važi 30. aprila.\nDoktor Fauči je upozorio guvernere da ne ukidaju mere pre vremena.\nNeki guverneri, većinom demokrate, imaju oprezniji pristup otvaranju ekonomije i trude se da balansiraju. U Mičigenu, gde je guvernerka demokrata uvela neke od najstrožih mera u SAD, demonstranti zahtevaju da se ponovo pokrenu poslovi.\nAmerička administracija za hranu i lekove (FDA) je odobrila upotrebu antivirusnog leka remdesivir za lečenje Kovida 19. Lek će od ponedeljka biti distribuiran bolnicama širom SAD.\nAmerika ima najveću stopu smrtnosti od koronavirusa na svetu - više od 65 hiljada ljudi i najviše obolelih - više od 1,1 milion.


Obnovljivi Izvori Energije | Stakleno Zvono - Part 10\nPosts Tagged by obnovljivi izvori energije\nKonferencija pod nazivom ’’Zelena Agenda u Srbiji – strategija prihvatljiva za svaku opštinu’’, okupila je predstavnike ekoloških NVO, lokalnih samouprava, državnih institucija iz oblasti životne sredine i medija. Tom prilikom predstavljena je Zelena Agenda koja se sprovodi u Srbiji, i koju su uradile tri NVO u pet opština: Vršac, Bela Crkva, Plandište, Sremska Mitrovica i… dalje\nAgencija za energetsku efikasnost Republike Srbije u saradnji sa OEBS-om i Istraživačkom stanicom Petnica 8. decembra u sali Protokola SIV-a 3 organizuje, Ceremoniju proglašenja pobednika učeničkog konkursa o energetskoj efikasnosti. Tim povodom, Istraživačkoj stanici Petnica iz Valjeva Agencija za energetsku efikasnost Republike Srbije dodeliće posebno priznanje za značajan doprinos misiji unapređenja energetske efikasnosti u Srbiji.… dalje\nDruga konferencija Foruma partnera u primeni Akcionog plana za sprovođenje Nacionalne strategije održivog razvoja održana je danas u Kragujevcu. U radu foruma učestvovalo je oko 200 predstavnika svih nadležnih institucija, lokalnih samouprava u Republici Srbiji, nevladinih organizacija, akademske zajednice, mediji i privredni subjekti. Osnovni cilj jeste uspostavljanje dijaloga i saradnje među parterskim institucijama, organizacijama i… dalje\nZa Hidroelektranu ’’Đerdap 2’’ ovo je bila uspešna godina, jer je ostvarena dobra prekoplanska proizvodnja, a obavljeni su i kapitalni remonti tri agregata (A1, A2 i A7). U toku je uspešan remont agregata broj 8. Đerdap 2 se sastoji iz osnovne elektrane koja ima 8 agregata i dodatna 2, a u funckiji su 9 agregata.… dalje\nJednodnevna konferencija pod nazivom ” Srpsko-nemački dijalog o energetskoj efikasnosti”, biće održana u ponedeljak 9. novembra u Sava centru. Na konferenciji, koju će svečano otvoriti Njegova ekselencija g. Wolfram Maas, ambasador Nemačke u Srbiji, ministar rudarstva i energetike, dr Petar Škundrić i dr Oliver Dulić, ministar životne sredine i prostornog planiranja, biće predstavljeni globalni trendovi… dalje\nPrivredno društvo za distribuciju električne energije ’’ELEKTROSRBIJA’’ Kraljevo i proizvođač solarnih panela, španska firma Wattpic, svečano su potpisali Memorandum o realizaciji pilot – programa iz oblasti solarne energije. Za prva mala postrojenja izabrana je teritorija Kraljeva jer je najveća, najrazuđenija i ima visoke i sunčane delove. Protokol o realizaciji prilot projekta u oblasti razvoja sistema… dalje


Vojvodina arhiva vesti 09.05.2016 - Naslovi.net\nU četvrtak javno nadmetanje za lokale na Štrandu\nLicitacija lokala na Štrandu održaće se u četvrtak u JKP „Gradsko zelenilo”, na drugom spratu Spensa. Izdavanje lokala koje „Zelenilo” nudi u zakup od 15. maja ove godine do 30. septembra do 2020. zakazano je u 12 časova. Tri sata kasnije… »\nRadio 021: U četvrtak licitacija za lokale na ŠtranduMoj Novi Sad: Licitacija za izdavanje objekata na Štrandu zakazana za 12. maj\nINĐIJA: Polaganjem venaca i odavanjem pošte palim borcima i žrtvama fašizma juče je inđijski SUBNOR obeležio Dan pobede nad fašizmom i završetak Drugog svetskog rata. Venci su položeni na spomenik Podunavskom partizanskom odredu u centru… »\nRTV: Dan pobede obeležen i u Inđiji\nCentar lokalne demokratije je na gradskom trgu, u saradnji sa Gradom Subotica, obeležio 9. maj - Dan Evrope. Građani su u okviru EU info kutka imali priliku da se kroz publikacije i brošure informišu o Evropskoj uniji, njenim institucijama, zemljama… »\nRTV: Subotica očekuje evropske projekteN1 Info: Delegacija EU slavi Dan Evrope\n09.05.2016 Vojvodina, izvori