RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Turizam :: Dogovorena realizacija dvije investicije u zoni morskog dobra\n03. 12. 2021. 15:54 >> 15:56 0\nJP I OPŠTINA ULCINJ\nDogovorena realizacija dvije investicije u zoni morskog dobra\nOpština Ulcinj i Javno preduzeće za upravljanje morskim dobrom na jučerašnjem sastanku dogovorili su realizaciju projekata koji će, kako navode, vidno popraviti stanje u zoni morskog dobra na području te opštine. U narednom periodu akcenat je stavljen na realizaciji dvije značajne investicije, a to su projekat "Velika skela“, kao i Izgradnja pješačke staze od "Hotela Albatros“ do Rta Đerane.\nKako je naglasio predsjednik Opštine Ulcinj Aleksandar Dabović, u zoni morskog dobra u opštini Ulcinj biće ulagana značajna finansijska sredstva.\nNa radnom sastanku su, kako se navodi u saopštenju JP Morsko dobro, precizirani modaliteti ulaganja u infrastrukturene projekte u 2022. godini na području Ulcinja u zoni morskog dobra koji će biti uvršteni u plan investicionih aktivnosti.\n"Uvjeren sam da ćemo naredne godine realizovati važan infrastukturni projekat 'Velika skela' čija je vrijednost milion eura. Izrada projektne dokumentacije za izgradnju pješačke staze od 'Hotela Albatros do Rta Đerane je jedna od aktivnosti Javnog preduzeća i očekujemo da ćemo u saradnji sa Opštinom krajem sljedeće godine krenuti u realizaciji ove značajne kapitalne investicije", istakao je direktor JP "Morsko dobro" Mladen Mikijelj.\nKako dodaju, sastanak predstavnika JP "Morsko dobro" i čelnika Opštine Ulcinj imao je za cilj rješavanje dugogodišnjih problema u ovoj opštini i u narednim periodu doprinijeće efikasnijem radu.\nOpština Ulcinj JP Morsko dobro\nViše novca za kapitalne projekte u primorskim opštinama\nOpština Ulcinj konsolidovala dugove\n"Nijesmo napravili štetu Opštini, ne osjećam se krivim"\nProšle godine 246 slučajeva bespravne gradnje


U Jahorinu se ulaže više od milijardu KM | Poslovne vesti | Bosna i Hercegovina | poslovnojutro.com\nU Jahorinu se ulaže više od milijardu KM\nUlaganjima Vlade Republike Srpske od Jahorine je stvoren jedan od najmodernijih ski-centara u Evropi, ali istovremeno ova planina je i investiciona destinacija jer se ulaže više od milijardu KM, izjavili su danas predsjednik Nadzornog odbora i direktor Olimpijskog centra (OC) „Jahorina“ Nedeljko Elek i Dejan Ljevnaić.\n- Sa investicijama smo ove godine podigli kapacitet iznad 50 odsto na Jahorini. Nama koji radimo ovdje smiješno zvuče priče da u Republici Sprskoj nema investicija. Zbog toga samo da navedem da je prošle godine direktnih stranih investicija u FBiH bilo 314 miliona KM, dok je samo na Jahorini jedan privatni investitor uložio 120 miliona KM u hotel. Toliko o odnosu investicjia u Republici Srpskoj i FBiH - rekao je Elek.\n- Dakle iz FBiH dolaze i otvaraju svoje firme u Republici Srpskoj. Kada smo pitali zašto ulažu u Republici Srpskoj dali su konkretne odgovore da je porez na neto plate u FBiH 69,5 odsto, a u Srpskoj 49 odsto. Porez na promet nekretnina u Republici Srpskoj ne postoji, a u FBiH iznosi više od šest odsto i zavisi od kantona do kantona - pojasnio je Elek.\n- Tako smo došli da imamo najskuplji kvadrat u regionu jer je na Jahorini plac od 500 metara kvadratnih prodat za dva miliona KM. Na zadnjoj licitaciji je kvadrat bio 4.000 KM. Najviše smo ponosni što je Vlada Republike Srpske pored ulaganja u infrastrukturu odlučila da ulaže i u smještajne kapaciteta - dodao je on.\n- Gradimo pet novih žičara, dva šestosjeda. Izgradili smo novu stazu koja je pokrivena sistemom za osnježavanje, kao i dječiji poligon, dva ski-lifta tipa sidro u Rajskoj dolini i namjera je da oživimo stazu olimpijskog spusta koja nije radila 30 godina - naveo je Ljevnaić.\n- Malo je ski-centara u svijetu koji mogu da se pohvale da mogu da koriste ime Novaka Đokovića. Radimo proširenje Olimpijskog bara, a uradili smo novi zip-lajn. To su projekti koji se u normalnim okolnostima grade za tri godine, a mi smo iskoristili šansu koju nam je dao srpski član Predsjedništva i počeli u maju, a planiramo da sve realizujemo do početka sezone - rekao je Ljevnaić.\n- Kada se to pomnoži sa prosječnom prodajnom cijenom od oko 5.000 KM dođemo do milijardu investicija na Jahorinu. Podrška investicijama koju smo dobili je značajna i trudićemo se da budemo lider u regionu što se tiče skijanja i prvi otvorimo sezonu - rekao je Ljevnaić.


kolone – Excel kuhinjica\nVaša lokacija: Naslovna › Entries tagged with "kolone"\nSve tabele koje napravimo imaju neku strukturu. Ipak, kako bi mogao da se poveže sa podacima iz eksternih izvora Excel zahteva da struktura tabele bude strogo formalna. Strukturirana tabela (Table), predstavlja imenovani opseg sa jasno definisanim zaglavljem i primenjenim autofilterom. Pored olakšanog povezivanja sa drugim izvorima- bazama podataka, strukturirane tabele omogućavaju lako dodavanje novih kolona i pravljenje formula na osnovu njihovih naziva…\nKada radimo sa velikim tabelama koje sadrže međusume prema kategorijama (klasifikaciji artikla, prodajnom programu, vrsti partnera itd.) možemo da izvršimo grupisanje prema nekom od zadatih kriterijuma. Grupisanje može da se vrši prema redovima ili kolonama, a cilj mu je da se izveštaj učini preglednijim. Odnosno da, prema potrebi, možemo da prikažemo ili sakrijemo analitičke elemente izveštaja kako bi podaci zauzimali manji prostor.


BROD „SAVA“: Nova mladost starog ratnika (FOTO) | Portal NA VODI\nRadnici brodogradilišta u Apatinu, uz pomoć svoje veštine i svog znanja uveliko rade na očuvanju jednog dela bogate istorije Balkana, odnosno na rekonstrukciji broda „Sava“, koji je do 1920. godine plovio pod imenom „Bodrog“.\n„Sava“ je brod, koji pripada klasi rečnih monitora (model oklopljene topovnjače), i prvi put je porinut 1904. godine pod zastavom Austrougarske. Pedesetih godina prošlog veka završio je svoju službu kao ratni rečni brod u tadašnjoj JNA, a započeo novu kao pristan teretnim baržama na Dunavu kod beogradske Ade Huje.\nProglašen je zaštićenim kulturnim dobrom 2006. godine, da bi ga potom sadašnje Ministarstvo odbrane Srbije otkupilo sa namerom da ovo istorijsko blago, koje svedoči o pobedi Srbije u Prvom svetskom ratu (brod je postao ratni plen Vojske Kraljevine Srbije), sačuvaju od zaborava i propadanja.\nTrenutno se nalazi na rekonstrukciji u brodogradilištu Apatin, koja će prema sadašnjim planovima potrajati sve do oktobra 2018. godine, a koju takođe finansira Ministarstvo odbrane Srbije.\nU prvoj fazi rekonstrukcije broda „Sava“ radi se samo na spoljnom delu i izgledu broda, a u kasnijoj fazi bi se prešlo na opremanje enterijera, i pretvaranje broda u ploveći muzej, koji bi svedočio o istorijatu Ratne rečne flotile.\nGde će biti smešten brod nakon rekonstrukcije eksterijera još nije utvrđeno, ali su za sada u opticaju dve lokacije. Prva je: poseban pristan na desnoj obali Save kod „Beton hale“; a druga je: takođe poseban pristan na levoj obali, i to na samom ušću, ali van vojnog kompleksa RR flotile Vojske Srbije.\nMILORAD TIMČENKO / Portal NA VODI\nFoto: MILORAD TIMČENKO\nBrod kojim je započet rat, tri puta potapan, služio u 4 vojske i još postoji (VIDEO)\nBeograd će ugostiti svetsku podmorničku elitu\n„Bodrog“ stogodišnjicu rata dočekuje u rđi i mulju\nSrpski ratni trofej propada ukotvljen\nBrod kojim je započet Prvi svetski rat truli u savskom plićaku


Zakon o Agenciji Statut Agencije\nII faza testiranja Programa za isplatu osiguranih depozita\nU saradnji sa bankama, sektor osiguranja depozita je uspešno sproveo II fazu testiranja Programa za isplatu osiguranih depozita u slučaju pokretanja stečajnog ili likvidacionog postupka nad bankom. Ovom fazom je obuhvaćen obračun iznosa za isplatu i prenos u banku isplatioca.\nI faza testiranja Programa za isplatu osiguranih depozita\nNakon donošenja novog zakona o osiguranju depozita i izrade programa za prenos i preuzimanje podataka od banaka, Agencija-sektor osiguranja depozita je, u saradnji sa bankama, napravio projekat isplate osiguranih depozita. Prva faza testiranja programa za formiranje podataka i preuzimanja u Agenciju je uspešno završen na uzorku tri banke. Projektom je predvidjeno da se kompletan integralni informacioni sistem isplate "PAY OUT", završi do kraja godine a obuhvatao bi kompletan posao isplate osiguranih depozita u slučaju pokretanja stečajnog ili likvidacionog postupka nad bankom.\nSaopštenje povodom Javnog otvaranja obavezujućih ponuda za kupovinu kontrolnog paketa akcija društva za osiguranje i reosiguranje DDOR Novi Sad\nJavno otvaranje obavezujućih ponuda za kupovinu kontrolnog paketa akcija društva za osiguranje i reosiguranje DDOR Novi Sad, obaviće se u hotelu Hyatt Regency.\nObaveštavamo sve zainteresovane predstavnike medija da je za predstojeću prodaju kontrolnog paketa akcija DDOR-a koja će se održati 19.11.2007. godine potrebna akreditacija.\nAkreditacije odobrene od strane redakcije moraju da sadrže sledeće:\nIme i prezime akreditovanog novinara\nKontakt podaci (fiksni i mobilni broj telefona, faks, e-mail adresa)\nPotpis i pečat glavnog i odgovornog urednika\nAkreditacije mogu da se šalju na e-mail adresu office@aod.rsili faksom na telefon 011/3287-741 najkasnije do petka, 16.11.2007. godine do 17,00č\nЕVROPSKI FORUM ORGANIZACIJA ZA OSIGURANjE DEPOZITA - SAOPŠTENjE ZA JAVNOST\nEVROPSKI FORUM ORGANIZACIJA ZA OSIGURANJE DEPOZITA POSTAO JE BELGIJSKA NEPROFITNA ORGANIZACIJA Rim, 18 oktobar 2007 – 19. septembra 2007. godine, belgijsko Ministarstvo pravde donelo je Kraljevski dekret kojim se usvaja Statut Evropskog foruma organizacija za osiguranje depozita (Forum) i proglašava njegov status pravnog lica.\nNa osnovu belgijskog zakona, 22 juna 2007. godine u Briselu EFDI je zvanično postao Medjunarodno neprofitno udruženje. Forum čini 51 šema za osiguranje depozita iz 37 zemalja Evropske ekonomske zajednice. Članice Foruma izabrale su za predsednika g-dina Roberta Moretija (Roberto Moretti) iz Medjubankarskog fonda osiguranja depozita i za potpredsednika g-dina Dirka Kupeija (Dirk Cupei) iz Udruženja nemačkih banaka.\nForum je prethodno bio ustanovljen još 2002 godine u Beču. Kao osnivači foruma bile su 25 šema za osiguranje depozita.\nU početku, Forum je imao za cilj da omogući i olakša razmenu iskustava i informacija o pitanjima od zajedničkog interesa i značaja.\nOd samog nastanka Forum intezivno saradjuje sa Evropskom komisijom i sa medjunarodnim finansijskim organizacijama kao što su Evropska centralna banka, Evropska komisija bankarskih supervizora, Svetska banka, Medjunarodna asocijacija organizacija za osiguranje depozita, Federalna korporacija za osiguranje depozita i mnoge druge.\nForum posebno saradjuje sa Evropskom komisijom u pogledu revizije Direktive o šemama za osiguranje depozita 19/94/EC. Samo pre nekoliko meseci, na osnovu posebnog zahteva Evropske komisije, Forum je u okviru svojih članova ustanovio pet radnih grupa. Cilj ovih grupa je da analizira nova pitanja koja Evropska komisija planira da sprovede u cilju planiranja i razvoja neobavezujućih «master ugovora» i samoregulativnih propisa evropskih šema za osiguranje depozita.\nEvropski Forum Osiguratelja Depozita (EFDI) - Restruktuiranje\nOd 22. juna 2007.godine EFDI je zvanično postao Međunarodno neprofitno udruženje. Na osnivačkoj Skupštini EFDI predstavljeno je 44 članice osnivača, а kojoj je prisustvovala gđica Lidija Perović, zamenik direktora Agencije za osiguranje depozita, kao predstavnik Srbije.\nImenovan je i prvi EFDI Odbor čiji su članovi:\ng.Roberto Moretti - Italija\ng.Dirk Cupei - Nemačka\ng.Helmut Starnbacher - Austrija\ng.Charles Cornut - Francuska\ng.Andras Fekete-Gyor - Mađarska\ng.Ridvan Cabukel - Turska\ng.Andrey Pekhterev - Rusija\nPotpisan Ugovor o donaciji KFW-a sistemu Osiguranja depozita 17.01.2007.godine\nJuče (17.01.2007.godine), je u Vladi Republike Srbije potpisan Ugovor o finansiranju i realizaciji projekta kapitalizacije i uspostavljanja sistema osiguranja depozita između Nemačke kreditne ustanove –KFW, Republike Srbije koju zastupa Ministarstvo za ekonomske odnose sa inostranstvom i Agencije za osiguranje depozita.\nUgovor o finansiranju i realizaciji projekta, vredan 10.000.000. EUR potpisali su :\nMinistar za ekonomske odnose sa instranstvom – Milan Parivodić\nDirektor Agencije za osiguranje depozita – Milorad Džambić\nDirektor beogradske kancelarije KFW-a – Elke Helšten (Elke Hellstern)\nPotpisivanju je takođe prisustvovala prvi sekretar (za privrednu saradnju) Ambasade Republike Nemačke u Beogradu – Hajke Porksen (Heike Porksen).\nSredstva donacije u iznosu od 9 miliona evra upotrebiće se za dokapitalizaciju Fonda osiguranja depozita i biće preneta odmah po prenosu na račun fonda sredstava doprinosa republičkog budžeta u iznosu od 700 miliona dinara. Iznos od 1 milion evra upotrebiće se za finansiranje pratećih mera (konsalting, edukacija kadrova, razvoj informatičke osnove...) u cilju unapređenja funkcije osiguranja depozita fizičkih lica.\nOva donacija će značajno doprineti jačanju fonda osiguranja depozita u stvaranju materijalne osnove za povećanje sadašnjeg osiguranog iznosa depozita (3.000 evra po deponentu u banci) i približanje minimumu utvrđenom Direktivom Evropske unije (20.000 evra).\nKFW postoji više od 50 godina, a sa 80% vlasništva učestvuje Vlada Savezne Republike Nemačke. Ovom donacijom je potvrdđeno da je osiguranje depozita u Republici Srbiji na dobrom putu ka dostizanju evropskih standarda i povećanju sigurnosti građana Srbije u odnosu na bankarski sektor zemlje.\nZavršen tender za prodaju akcija Vojvođanske banke A.D. Novi Sad u vlasništvu Republike Srbije\nNATIONAL BANK OF GREECE S.A. («Kupac») iz Grčke pobedio je na tenderu za prodaju akcija VOJVOĐANSKE BANKE A.D. NOVI SAD. Ugovor o kupoprodaji akcija («Ugovor») potpisan je 12. septembra 2006. godine. Kupac se Ugovorom obavezao da plati 385 miliona evra za 481.718 akcija Vojvođanske banke a.d. Novi Sad, u vlasništvu Republike Srbije, što čini 99,44% akcionarskog kapitala banke. Po ispunjenju uslova predviđenih Ugovorom, prilikom izvršenja Ugovora, za koje je predviđen rok od tri meseca od dana potpisivanja, Kupac će uplatiti Republici Srbiji 360 miliona evra u gotovom. 25 miliona EUR će ostati na posebnom depozitnom računu u periodu od 18 meseci, a oslobađanje tih sredstava Republici Srbiji zavisiće od naplate kredita iz kategorije potpuno rezervisanih kredita do ukupnog iznosa od 25 miliona EUR. Takođe, Kupac će dati kredit Fondu za razvoj Republike Srbije u iznosu od 25 miliona EUR na period od 7 godina po veoma povoljnoj kamatnoj stopi.\nPored toga, Kupac se obavezao i na investicioni plan od 40 miliona EUR i obavezu održavanja prosečnog broja zaposlenih u naredne 3 godine, izuzev dobrovoljnih penzionisanja i napuštanja.\nPored akcija koje su predmet Ugovora, Kupac se obavezao da uputi ponudu za preuzimanje akcija i svim postojećim manjinskim akcionarima Vojvođanske banke u periodu od 120 dana nakon sticanja akcija, po ceni iz Ugovora.\nNa dan 31. decembar 2005. godine, Vojvođanska banka a.d. Novi Sad imala je 2.415 zaposlenih i drugu po veličini mrežu filijala u Srbiji. Po ukupnoj bilansnoj sumi predstavlja 6. banku po veličini u Srbiji, sa 5% tržišnog učešća u bankarskom sektoru Srbije. Njeno poslovanje usmereno je na pružanje svih bankarskih usluga za više od 625.000 klijenata u sektoru stanovništva, kao i 61.000 klijenata u sektoru privrede. Postupak prodaje akcija Vojvođanske banke je šesti po redu izuzetno uspešno okončan tenderski postupak kojim Republika Srbija prodaje svoje vlasništvo u bankarskom sektoru Srbije od početka 2005. godine do danas. Nakon Jubanke, Kontinental banke, Novosadske banke, Niške banke, Panonske banke, i VOJVOĐANSKA BANKA, jedna od najvećih i najznačajnijih banaka u državnom vlasništvu, dobija jednog od najkvalitentnijih strateških partnera, čije će iskustvo i reputacija značajno doprineti daljem povećanju nivoa kvaliteta i konkurentnosti bankarskih usluga u Srbiji.\nOsiguranje depozita Podizanje depozita u bankama u stečaju\nSvi građani, koji to još nisu uradili, mogu da podignu svoje depozite koje su imali u bankama u stečaju/likvidaciji a za koje je u toku isplata depozita fizičkih lica preko Poštanske Štedionice a.d., odnosno za sledeće banke:\nRaj banka a.d. Beograd u likvidaciji,\nBorska banka a.d. Bor u stečaju,\nInvestbanka a.d. Beograd u stečaju,\nJugobanka a.d. Beograd u stečaju i\nZa sve dodatne informacije obratite se najbližoj filijali Poštanske Štedionice a.d.


Deveto mesto i 300 bodova za Kolarića i Bastu u Ćindžuu – naredne sedmice u Jangdžuu\nBEACH – VOLLEY – FIVB 3* “ĆINDŽU 2018.”\nLazar Kolarić i Stefan Basta, reprezentativci Srbije u beach – volley, završili su takmičenje na turniru FIVB 3* Ćindžu 2018. u osmini finala i u konačnom plasmanu su zauzeli 9. mesto i osvojili 300 bodova. Miskiv i Samodaj iz Rusije su, rano jutros po našem vremenu, u osmini finala, pobedili srpske reprezentativce sa 2:1, po setovima 15:21, 21:17 i 15:11.\nKolarić i Basta 1. nosioci na turniru u Ćindžuu\nBEACH – VOLLEY – FIVB “SVETSKA SERIJA 2018.”\nLazar Kolarić i Stefan Basta, reprezentativci Srbije u beach – volley, određeni su za 1. nosioce na turniru FIVB 3* Ćindžu 2018, koji će se odigrati od 30. septembra do 4. oktobra u Kini. U glavnom žrebu će igrati ukupno 32 ekipe, 24 koje su izborile direktan plasman i 8 iz kvalifikacija.\nTakmičenje po grupama je na programu 1 – 3. oktobra, a mečevi za medalje u četvrtak, 4. oktobra.\nVukašin Rajković i Damjan Pušonjić na 5. mestu u Bursi\nBEACH – VOLLEY – BALKANSKO PRVENSTVO 2018.\nVukašin Rajković i Damjan Pušonjić, reprezentativci Srbije u beach – volley, zauzeli su 5. mesto na Balkanskom prvenstvu 2018. u seniorskoj konkurenciji, koje je odigrano u Bursi, u Turskoj. U razigravanju za plasman u polufinale, u 3. rundi, turski par Šekerdži/Dundar je pobedio Rajkovića i Pušonjića sa 2:0, po setovima 27:25 i 22:20, posle 46 minuta igre.\nSeniorsko Balkansko prvenstvo u Bursi\nBalkansko prvenstvo 2018. u beach – volley u seniorskoj konkurenciji odigraće se 20 – 23. septembra u Bursi, u Turskoj. Srbiju će na prvenstvu predstavljati Vukašin Rajković i Damjan Pušonjić u konkurenciji odbojkaša.\nStrana 18 od 210


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Svijet :: Putin: Molio me da se vrati\nO BEREZOVSKOM 25. 04. 2013. 13:04 >> 13:04 0\nPutin: Molio me da se vrati\nPredsjednik Rusije Vladimir Putin potvrdio je da je primio dva pokajnička pisma od oligarha Borisa Berezovskog, u kojima ga je molio da mu odobri povratak u Rusiju.\nPutin je, odgovarajući na pitanja tokom tradicionalne telekonferencije, rekao da mu je prvo rukom pisano pismo stiglo u februaru, dok je drugo stiglo nakon što je Berezovski izvršio samoubistvo.\n„U pismima je Berezovski rekao da je griješio, nanio štetu i da me moli da mu dozvolim povratak u Rusiju“, rekao je Putin.\nPredsjednik Rusije nije htio da objelodani sadržaj pisma, ali je dodao da su ličnog karaktera iako sa Berezovskim nikad nije bio blizak.\nPutin je rekao da nije odgovorio na prvo pismo jer bi odluka o mogućnosti da se Berezovski vrati u Rusiju, gde je osuđen na devet godina - izmedju ostalog zbog pranja novca - zahtevala i konsultacije sa Vrhovnim sudom i Tužilaštvom, pošto bi se radilo o amnestiiji.\nNa pitanje da li bi dozvolio da Berezovski bude sahranjen u Rusiji, Putin je odgovorio pozitivno, naglasivši da bi o tome trebalo da odluči porodica.\nBoris Berezovski izvršio je samoubistvo 23. marta u Askotu, u Velikoj Birtaniji, gde je imao politički azil.\nProtiv terorizma globalno\nPutin je takođe pozvao i na globalnu borobu protiv terorizma, ističući da je to uvijek bila pozicija Rusije.\n"Uvijek me je ljutilo kada su naši zapadni parneri i mediji teroriste, koji su izvršavali krvave zločine na teritoriji naše zemlje, nazivali pobunjenicima, a nikada teroristima", poručio je Putin.\n,,Teroristi na teritoriji Rusije dobijali su informacionu, finansijsku i političku podršku sa zapada. Rusija je sama žrtva međunarodnog terorizma", rekao je Putin, dodavši da se ne treba baviti deklaracijama već zajedničkim djelovanjem.\nPutin je zaključio da je napad u Bostonu još jednom potvrdio tu tezu Rusije.


KK “Derventa”: U novoj sezoni sa pojačanim stručnim štabom, ambicije visoke\n28. sep 2018 380\nKošarkaški klub “Derventa” započeo je početkom septembra sa pripremama za narednu sezonu, a rukovodstvo se ove godine potrudio oko organizacije kluba na svim nivoima, saopšteno je iz ovog sportskog kolektiva.\nKošarkaši poručuju da u novu sezonu ulaze sa višim ciljevima, zbog čega je naročito pojačan stručni štab kluba. Trener seniorske ekipe je i dalje Milan Marinković, bivši igrač Crvene Zvezde iz Beograda, a pomagaće mu kondicioni trener Aleksandar Jeličić, nutricionista Boris Bašić, te fizioterapeut Dejan Miljić, prenosi Derventa Cafe.\n– Već ovog vikenda najmlađi nastupaju u Brodu, gdje će se u utakmici protiv Košarkaškog kluba “Best” snage odmjeriti pioniri i kadeti, u okviru liga za svoje uzraste. Seniori sezonu počinju sredinom novembra u okviru Druge lige centar Republike Srpske i imamo visoke ambicije za ulazak u Prvu ligu Republike Srpske, poručili su iz kluba.\nKK “Derventa” će ove sezone sugrađanima omogućiti kupovinu članskih karata i majica kluba, kako bi obezbijedili dodatna novčana sredstva za uspješno odigravanje sezone.\nOvim putem klubpoziva ljubitelje košarke od 6 do 16 godina da postanu njihovi članovi, a svi zainteresovani mogu da prisustvuju treninzima utorkom u 19:15, subotom u 14:15 i nedjeljom u 11:45 časova u Sportskoj dvorani Derventa i upišu se u odgovarajuću selekciju.\nTagovi: derventa kosarkaski klub pojačanje sport


Vojska Srbije, ilustracija, Foto: Nemanja Pancic / Wikipedia\nEvo u čemu će sarađivati vojne industrije dve zemlje\nObjavljeno: 05.12.2019. 17:02h\nRusija i Srbija postaju braća po oružju. Ovo bi mogao da bude epilog posete predsednika Srbije Aleksandra Vučića Sočiju i razgovora s predsednikom Rusije Vladimirom Vladimirovičem Putinom.\nOvu vest danas je potvrdio i ambasador Srbije u Rusiji Miroslav Lazanski. On je naveo da plan postoji, ali da ruski predsednik nije konkretno otkrio o čemu je reč.\nKako saznaje Espreso.rs iz izvora u Vojsci Srbije, postoji plan da ruski i srpski inženjeri iz namenske industrije zajedno rade na oklopnim transporterima, borbenim vozilima pešadije, ali i na izradi kompletnog vozila ili pojedinih agregata, nekih delova tih vozila.\n- Postoji više segmenata gde bi Rusi i Srbi mogli da udruže snage, čak je jedna od mogućnosti i pravljenje teških kamiona koji bi se istovremeno koristili u civilne, ali i vojne svrhe - kaže nam naš izvor.\nPrema njegovim rečima, ovde bi se saradnja mogla konkretno odvijati na kamionima "Kamaz" koje je Srbija već uvezla iz Rusije, a oni su stvoreni za prevoženje samohodne haubice "Nora 52B".\n- To su neki od vidova gde bi mogla ova saradnja da se odvija. Takođe VTI ima mnogo projekata koji bi mogli da se rade u saradnji s prijateljima iz Rusije.\nPodsetimo, Rusija iz Srbije već uvozi artiljerijsku municiju, kalibra 155 milimetara, zato što ona u svom standardnom kalibru ima kalibar 152. To je bio kalibar ruske, sovjetske armije i Varšavskog pakta. Dakle, Rusi nisu pravili 155, a mi ga pravimo, i sad je, verovatno, njima taj kalibar potreban i oni ga kupuju od Srbije.\nTakođe, jedan od vidova ruske i srpske saradnje je i remont "migova" u kom učestvuju stručnjaci sa VTI, ali i izrada bespilotnih letelica namenske industrije u Srbiji u kojoj su pored Kineza tkaođe uključeni i Rusi.\nOVAKO ZAISTA IZGLEDA ŽIVOT SRPSKOG VOJNIKA! Pogledajte PAKLENI DRIL kroz koji prolazi SVAKI DAN. Naježio nas je\nAleksandar VučićVladimir PutinRusijaMiroslav LazanskiVojska SrbijeMoskvaVTI


Datum objave: 31.01.2020 15:14 | Autor: PR služba\nAmbasada NR Kine i crnogorski zdravstveni sistem spremni su da zajedničkim naporima učine sve kako bi pozitivno uticali na prevenciju obolijevanja novim sojem korona virusa, saopšteno je na sastanku ministra zdravlja, Kenana Hrapovića i ambasadora NR Kine u Crnoj Gori Liu Jina.\nSastanak u ministarstvu zdravlja održan je na inicijativu kinsekog ambasadora a povodom aktuelne epidemiološke situacije u svijetu.\nTokom susreta iskazana je obostrana prvrženost preduzimanju neophodnih aktivnosti u skladu sa međunarodnim obavezama i preporukama Svjetske zdravstvene organizacije koja je juče proglasila vanrednu situaciju povodom širenja novog korona virusa .\nMinistar Hrapović upoznao je kineskog ambasadora sa svim aktivnostima i mjerama koje crnogorogorski zdravstveni sistem preduzima a u skladu sa preporukama i međunarodnim zdravstvenim propisima.\nAmbasador Liu Jin zahvalio je ministru Hrapoviću na prijemu i poručio da ambasada NR Kine stoji na raspolaganju za sve informacije i saradnju koja je neophodna u cilju čuvanja javnog zdravlja i tradicionalno dobrih odnosa dvije zemlje.


2019 – Page 96 – Sportski savez Beograda\nPočetna2019 (Page 96)\nTREĆA POBEDA SRBIJE\nŽenska seniorska reprezentacija Srbije ostvarila ke prvu pobedu na turniru 5. grupe II vikenda II Lige nacija 2019. u Koneljanu. Srbija je, u 2. kolu, savladala Dominikansku Republiku sa 3:1, po setovima 25:17, 18:25, 25:12 i 25:19, posle 103 minuta igre. Podmlađena selekcija Srbije boljom\nLEGENDARNI MILENKO TOPIĆ DELIO DIPLOME\nBasket tri na tri je od nedavno postao i olimpijski sport, koji će se igrati u Tokiju 2020. godine. A u poslednjih nekoliko godina, srpski timovi beleže velike uspehe na međunarodnoj sceni u ovoj košarkaškoj disciplini. Taj trend prate i u Sportskim igrama mladih, gde\nNOVI REKORD I OSMO MESTO SANJE VUKAŠINOVIĆ U TROSTAVU\nSrpska reprezentativka Sanja Vukašinović je osvojila osmo mesto u gađanju malokalibarskom puškom iz trostava (3 puta 40 metaka) četvrtog dana Svetskog kupa u Minhenu. Sem Vukašinovićeve, u trostavu je Srbiju predstavljala i Andrea Arsović, koja je zauzela 57. mesto. Danas su se takmičile još dve\nSRPKINJE DRUGE U BRNU\nŽenska reprezentacija Srbije osvojila je drugo mesto na EU turniru 12 nacija u Brnu. U trećem kolu grupe za plasman od prvog do četvrtog mesta Srbija je pobedila Južnu Afriku 15:12 (3:3, 4:4, 3:3, 5:2). Strelci su bili: Vuković 5, Avdić i Mandić 2, Lujić,\nSET PROTIV SAD\nŽenska seniorska reprezentacija Srbije pretrpela je poraz u 1. kolu turnira 5. grupe II vikenda II Lige nacija 2019. SAD su, u Koneljanu, pobedile Srbiju sa 3:1, po setovima 23:25, 25:16, 25:15 i 25:21, posle 111 minuta igre. Podmlađena selekcija Srbije nije uspela da iznenadi\nPERUNIČIĆ IZABRAO ZA FINIŠ KVALIFIKACIJA\nSelektor rukometne reprezentacije Srbije Nenad Peruničić objavio je danas spisak igrača za početak priprema za dve poslednje utakmice u kvalifikacijama za Evropsko prvenstvo 2020. Rukometaši Srbije igraju protiv selekcija Belgije u gostima 12. juna i Švajcarske u Novom Sadu četiri dana kasnije. Srbija je treća\nVUKAŠINOVIĆEVA OBORILA DRŽAVNI REKORD U TROSTAVU, KOVAČEVIĆ 30. VAZDUŠNOM PUŠKOM\nTrećeg dana Svetskog kupa u Minhenu na programu su bila nadmetanja malokalibarskom puškom iz trostava (3 puta 40 metaka) za žene i vazdušnom puškom za muškarce. Na vatrenu liniju izašlo je šestoro srpskih strelaca. Sanja Vukašinović je MK puškom iz trostava pogodila 1.177 krugova i\nSRBIJI “MILJANOV” TROFEJ\nReprezentacija Srbije (mlađi kadeti U-16) osvojila je pobednički trofej na šestom međunarodnom memorijalnom turniru “Miljan Miljanić 2019”, ubedljivom pobedom nad vršnjacima iz Crne Gore - 4:1. Finalni meč odigran je na stadionu Sinđelića, dvostruki strelac bio je Matija Bačanin, dok su po jedan pogodak postigli Boris\nKUGLAŠI SRBIJE PRVACI SVETA!\nReprezentativci Srbije u kuglanju postali su prvaci sveta! Kuglaši Srbije do zlatne medalje na prvenstvu sveta održanom u Češkoj došli su posle pobede u finalnom meču protiv ekipe Nemačke, dok su u polufinalu bili bolji od selekcije Hrvatske. Seniorke Srbije u istoj kategoriji nažalost zaustavljene\nMAJDOV VICEŠAMPION GRAN PRIJA U KINI\nNemanja Majdov trofejni srpski džudista sa Gran prija u kineskom Hohotu vraća se sa srebrnom medaljom i novim bodovima za odlazak na Olimpijske igre u Tokiju. Reprezentativac Srbije u kategoriji do 90 kilograma, u velikom finalu Gran prija u Hohhotu sa Japancem Kente Nagasawom u\nPrevious 1 … 95 96 97 … 142 Next


Alarmantni trendovi pojačanog uticaja ultranacionalističke i ksenofobne politike u Evropi\nNezavisno tijelo Savjeta Evrope protiv rasizma i netolerancije (ECRI) u svom godišnjem izvještaju za 2019, objavljenom 27. februara, ukazuje na alarmantne trendove pojačanog uticaja ultranacionalističke i ksenofobne politike širom Evrope.\nU izvještaju se ukazuje na govor mržnje u društvenim medijima, rasprostranjen antisemitizam i mržnju usmjerenu na muslimane kao sve neprijateljskije okruženje za nevladine organizacije koje rade sa osjetljivim grupama.\n"Evropa je suočena sa šokantnom realnošću: antisemitski, antimuslimanski i drugi rasistički zločini mržnje rastu alarmantnom stopom, a najnoviji primjer je ekstremistički napad u Hanauu u Njemačkoj u kome je devet ljudi ubijeno a nekoliko je ranjeno. Takva strašna djela često se podstiču otrovnim riječima i teorijama zavjere raširenim preko društvenih mreža i interneta", rekla je generalna sekretarica Savjeta Evrope Marija Pejčinović Burić.\nOna je rekla da mora da se zaustavi širenje retorike rasističkih ekstremista koja "udara u samo srce demokratija", i da zemlje članice Savjeta Evrope moraju da rade zajedno u bobi protiv rastuće desničarske pretnje, uključujući kroz saradnju sa ECRI-jem i primjenom njegovih preporuka.\nKsenofobni nacionalizam i dalje prikazuje Islam kao religiju stranu nacionalnoj kulturi i identitetu mnogih zemalja članica, a antimuslimanska retorika čini da su muslimani koji nose odlike svoje vjere mnogo osjetljiviji dok razni oblici diskriminacije još pogoršavaju situaciju posebno za žene muslimanke.\nRastući osjećaj nesigurnosti među Evropljanima nastavlja da podstiče antiimigrantska osjećanja i sve više ljudi smatra da jednakost i inkluzija dovode do dalje neželjene konkurencije i prete njihovim već smanjenim resursima.\nA poster reading "Anti-Semitism, Islamophobia, Racism, Not in Our Name" during a gathering decrying anti-Semitism at Place de la Republique in Paris, Feb. 18, 2019.\n"Razne izborne kampanje 2019. godine pokazale su da su ultranacionalistički, ksenofobni, rasistički i homo/transfobni govor ponovo u usponu i sve više prožima i čak postavlja ton na društvenim mrežama", navodi se u izvještaju.\nUkazuje se da uvrijedljive i degradirajuće izjave koje su nekad smatrane neprihvatljivim sada postaju nova norma, a govor mržnje koji izaziva opšti princip ljudskog dostojanstva preliva se u nedigitalni svakodnevni život.\nU izvještaju se navodi da se pojavljuju novi izazovi vezani za uticaj vještačke inteligencije na diskriminaciju u društvu.\nRijetki su za sada slučajevi namjerne diskriminacije preko vještačke inteligencije, međutim, sve više je nenamjernih primjera diskriminacije obično zbog neuočene pristrasnosti među dizajnerima sistema kao što je nedostatak transparentnosti u procesima vještačke inteligencije.


IZVRŠNI ODBOR DPS: NASTAVAK DALJEG JAČANJA UNUTAR STRANAČKIH REFORMSKIH PROCESA\nUnutarstranački reformski procesi i jačanje kroz angažman mladih kadrova koji unose novu energiju u djelovanje stranke rezultiraće dominacijom Demokratske partije socijalista na prvim narednim lokalnim izborima, zaključeno je na jučerašnjoj sjednici Izvršnog odbora.\nTokom sjednice, više riječi bilo je o proteklim i narednim aktivnostima na jačanju kadrovske strukture, ali i još intenzivnije komunikacije sa članstvom i biračima. U tom pogledu, kako je zaključeno, potrebno je djelovati u kontinuitetu jer, kao najjača partija i predvodnik građanske opozicije, Demokratska partija socijalista uvijek mora u potpunosti koristiti kapacitete, ali i grupisati nove aktiviste.\nTokom tekuće godine, kako je naglašeno, partiju očekuju izbori na Cetinju, u Mojkovcu i Petnjici. U sva tri grada, kako su se saglasili članovi Izvršnog odbora, moraju biti ostvarene ubjedljive pobjede - koje će biti i najbolja poruka da Crna Gora prepoznaje i građansku ideju i opoziciju sa državnog nivoa kao opciju koja nema alternativu.\nNa sjednici je govoreno i o predstojećem Kongresu Savjeta mladih, pri čemu je posebno istaknuto kako on u svakom pogledu mora oslikati energiju i potencijal za buduće vrijeme. Navedeno će tijelo, zaključeno je na sjednici, u sljedećem mandatu imati i veću odgovornost i veću vidljivost, s obzirom na čvrstu orijentaciju partije da mlađi kadrovi ubuduće budu predvodnici brojnih političkih procesa.\nNa sjednici je konstatovano kako je potrebno da komunikacija između stranačkih organa bude još intenzivnija, imajući u vidu da slijedi period u kojem Demokratsku partiju socijalista očekuje naročito dinamično djelovanje.


Integracija je najbolja odbrana od terorizma - Tekstovi\nIntegracija je najbolja odbrana od ...\nRadikalizaciju nije dovoljno posmatrati kroz prizmu potrebe da se uspostavi intenzivnija kontrola, već bi trebalo postaviti pitanje integracije islamskog stanovništva u evropsku zajednicu. Trebalo bi stvoriti jednake šanse za sve u pogledu obrazovanja, zaposlenja i dosezanja prihvatljivog stepena životnog standarda.\nTeroristički napadi u Parizu prošle godine, kao i napadi u Briselu i Nici iz februara i jula ove godine umnogome su promenili bezbednosnu situaciju u Evropi. Zemlje članice Evropske unije su nakon napada shvatile da moraju da unaprede međusobnu bezbednosnu saradnju, kao i da reafirimišu ulogu EU u borbi protiv terorizma.\nInstitucije EU, kao i institucije samih država članica, slažu se da bi trebalo doneti nove mere, koje će umanjiti mogućnost terorističkih napada. Mere koje bi trebalo unaprediti su ozbiljnija kontrola lica koja ulaze i izlaze iz EU, bolja kontola oružja i sveobuhvatnija kontrola putnika na aerodromima. Upravo zbog toga Evropski parlament priprema novu Direktivu o borbi protiv terorizma, a Evropska komisija je inicirala koncept „bezbednosne unije”. Na ovaj potez institucije EU odlučile su se nakon konsultacija i radnih sastanaka sa brojnim organizacijama koje se bave pitanjima bezbednosti i prevencije terorizma.\nRadikalizacija i terorizam\nTrebalo bi naglasiti da pojam radikalizacije nije do kraja definisan, niti je njegova veza sa terorizmom do kraja ispitana. Ipak, jasno je da veza postoji, te da radikalizacija prethodi terorističkim aktima. U okviru EU i njenih bezbednosnih institucija pojam „radikalizacije” prvi put se pominje nakon terorističkog napada u SAD u septembru 2001. godine.\nNakon toga, u dokumentu za borbu protiv terorizma iz 2004. godine, institucije EU uvode pojam radikalizacije. Ovaj pojam se odnosi na uticaj stranih terorista na mlade stanovnike EU sa željom da ih indoktriniraju i vrbuju kako bi postali akteri njihovih terorističkih skupina.\nNakon terorističkih napada koji su usledili u Evropi - pre svega napada u Holandiji, Španiji i Velikoj Britaniji - postalo je jasno da bezbednosne pretnje ne dolaze samo spolja, već i da postoje unutrašnje pretnje koje bi mogle dovesti do terorističkih napada. Te pretnje zapravo predstavljaju mladi članovi doseljeničkih porodica, koji su rođeni i/ili odrasli u Evropi, a koji su terorizmom indoktrinirani spolja. Nakon što su Evropski parlament i Evropska komisija u svojim dokumentima usvojili koncept „radikalizacije”, sačinjen je novi trend - prevencije radikalizacije u borbi protiv terorizma.\nNovi pristup radikalizaciji\nAkademski krugovi, političari i zakonodavna tela zemalja članica EU i sam Evropski parlament shvatili su da je problem radikalizacije istovremeno duboko individualizovan i široko rasprostranjen. Smatra se da je radikalizacija među evropskom omladinom stranog porekla uzela maha onda kada je u Zapadnoj Evropi i SAD počeo da se pojačava negativan odnos prema muslimanskom stanovništvu, uključujući u to i širenje straha, ksenofobiju i diskriminaciju.\nZato nije dovoljno posmatrati radikalizaciju kroz prizmu potrebe da se uspostavi intenzivnija kontrola, već bi trebalo postaviti i pitanje integracije islamskog stanovništva u evropsku zajednicu. Ukoliko bi integracija bila bolja, nesumnjivo je da bi i stepen radikalizacije i pretnje po bezbednost bio manji. Trebalo bi dakle stvoriti jednake šanse za sve u pogledu obrazovanja, zaposlenja i dosezanja prihvatljivog stepena životnog standarda.\nUmesto posebnih mera koje doprinose integraciji, često bivaju usvojene one koje još više diskriminišu, što samo rezultira porastom opasnosti od terorizma. Jasno je da je radikalizacija osetljivo pitanje, pogotovo kada vodi u terorizam. Stoga bi institucije EU i država članica trebalo da rade na ovom problemu dvojako - prvenstveno usvajanjem mera koje omogućavanju integraciju i ravnopravnost, a onda i unapređenjem rada bezbednosnih službi i boljom kontrolom pojedinaca koji su na putu radikalizacije.\nSofija Mandić, pravnica-istraživačica BCBP\n„Radikalizacija je lokalna“, Analiza Royal instituta za međunarodne odnose


"Situacija je ozbiljna, težak period je pred nama"\nEpidemiološka situacija u Tivtu\nPotpredsjednik opštine Tivat Dejan Maslovar izjavio je da je epidemiološka situacija u Tivtu veoma ozbiljna i da će se, prema određenim pokazateljima, i dalje usložnjavati, te pozvao građane na oprez i disciplinu.\nOn je naveo da su u Tivtu aktivna tri slučaja virusa korona, te da se oboljeli za sada dobro osjećaju i da niko nije životno ugrožen.\nMaslovar je rekao da je zdravlje djece i zaposlenih u vrtiću “Bambi” prioritet i da će ponovno otvaranje biti uslovljeno daljim razvojem epidemiološke situacije i preporukama Nacionalnog koordinacionog tijela.\nOn je naveo da će se u komunikaciji sa roditeljima definisati broj djece za koje je rad vrtića nužan, prenose elektronski mediji.\nMaslovar je naveo da će redovno obavještavati javnost o razvoju epidemiološke situacije u tom gradu.\n– Pred nama je težak period i jedino ga zajedničkim naporom možemo prevazići. Svi organi, službe, ustanove i preduzeća vam stoje na raspolaganju za pojašnjenje, podršku i tumačenje – rekao je Maslovar.\nPrema novim istraživanjima\nNaučnici dokazali: Svijetom se širi nova verzija korona virusa, do 9 puta zaraznija\nBroj zaraženih koronavirusom u svijetu prešao 11 miliona


Tomić (SNS): Srbija daleko odmakla pa je Evropa usporava\nPolitika Autor:Beta29. dec. 202012:44\nPoslanica Srpske napredne stranke Aleksandra Tomić ocenila je da je Evropska unija promenila metodologiju u prostupanju kako bi usporila Srbiju i ujednačila stanje u celom regionu.\nU raspravi o zaključcima Skupštine posle Izveštaja Evropske komisije o Srbiji, Tomić je rekla da je Srbija „daleko ekonomski otišla ispred regiona“ i da je zato u ovom izveštaju pojačana priča o vladavini prava kako bi se akcenat sklonio sa ekonomskog rasta.\nOna je ponovila da je Srbija bila „suviše brza i to se moralo usporiti“, kako bi se region usaglasio.\nUmesto o izveštaju Evropske komisije, poslanici hvale Vučića\nStefanović: Poslanici hvale izveštaj EK koji nas je ocrnio\nTomić je rekla da će Srbija godinu završiti sa padom od „samo minus jedan odsto“ i navela procentualno koliki je pad zemalja regiona, ali i Italije, Francuske i Španije, te dodala da je to realnost i da je ekonomska situacija u Srbiji najbolja u Evropi.\nSrbija je, kako je rekla Tomić, pristala na novi sistem ocenjivanja kako bi „pokazala da može kako hoće“.\nU prepodnevnom delu zasedanja poslanici su inače najviše govorili o sudiju apelacionog suda Miodragu Majiću iznoseći niz kritika na njegov račun.\nPoslanicima SNS zasmetalo je što Majić piše knjige, što gostuje na televizijama i pitaju se „da li će biti pristrasan ako jednog dana bude sudio naprednjacima“, dok su pojedini ocenili da je vladavina prava u Srbiji loše ocenjena baš zbog takvih sudija.\nPoslanici bi o izveštaju EK, ali i o drugim tačkama dnevnog reda trebalo da glasaju pre 14 časova.\nAleksandra TomićEvropaSkupština SrbijeSNSusporvanje Srbije


SKC - Studentski kulturni centar Beograd - DRAGAN LAKIĆEVIĆ\nDragan Lakićević je u književnom životu prisutan pola veka. Kao pisac i kao radnik u kulturi, uvek je na istom poslu: briga oko nacionalne književnosti. Kao pisac ogleda se u raznim književnim vrstama, poetikama i postupcima. Književnost za decu, poezija, proza, eseji, prikazi, novinski tekstovi... sve je to deo Lakićevićevog opusa. Decentan i istovremeno tragalački, njegov književni izraz važan je deo srpske književnosti. Osećaj za detalj i za skrajnute priče, i u poeziji i u prozi daju književni izraz osobite vrste. Dobrota i milost, zagledanje u dubinu ljudskog društva kroz pojedinačne sudbine junaka, često jurodive, stoje kao protivteža osionom, bahatom, materijalnom svetu. Kroz njegove redove otkrivamo duboke lirske tragove sveta, kao i epske sudbine pojedinaca u haotičnoj istoriji.\nPrve pesme objavio je 1970. godine, a prve pesničke knjige 1976: „Između nas zima“, u izdanju Matice srpske (Novi Sad) i „Drugo lice“, u izdanju Književne omladine Srbije (Beograd).\nUredio je i priredio veliki broj knjiga, izdanja i edicija, među kojima i kolekciju „Srpska književnost za decu“ u gotovo 100 knjiga.\nSačinio više antologijskih izbora: srpskih i svetskih bajki i srpske poezije za decu. Od urednika u „Radu“ do urednika u SKZ, ne prestaje njegovo aktivno učešće i briga o knjizi i srpskom jeziku i književnosti.\nZa svoj književni rad dobio je mnoga priznanja: „Smeli cvet“, Orden „Zlatni jež“, Književna nagrada „Politikinog zabavnika“, „Zmaj Ognjeni Vuk“, „Kočićevo pero“, „Deretina knjiga godine“, „Pečat varoši sremsko-karlovačke“, „Vukova nagrada“, Nagrada „Milan Rakić“, „Gračanička povelja“, „Odzivi Filipu Višnjiću“, Nagrada „Marko Miljanov“, Nagrada „Jelena Balšić“, Nagrada „Branko Ćopić“...\nPrevođen je na ruski, grčki, engleski, nemački, švedski, holandski, poljski, italijanski, rumunski, beloruski i jermenski jezik.


Intel ulaže u kompaniju Cloudera | PC Press\nIntel ulaže u kompaniju Cloudera\n31. mart 2014. Jovana Milićević\nKompanije Intel i Cloudera najavile su danas stratešku poslovnu i tehnološku saradnju, koja obuhvata i značajna ulaganja kompanije Intel u kompaniju Cloudera.\nIntel postaje najveći strateški akcionar kompanije Cloudera i član njenog upravnog odbora, a ovo je najveće dosadašnje ulaganje kompanije Intel kada su u pitanju baze podataka.\nSaradnja će udružiti softver kompanije Cloudera za analitičku obradu podataka u preduzećima zasnovan na Apache Hadoop, sa vodećom arhitekturom data centara baziranoj na Intel Xeon tehnologiji. Cilj je da se ubrza način na koji korisnici usvajaju rešenja za obradu velike količine podataka, i da se korišćenjem Apache Hadoop rešenja otvorenog koda, kompanijama svih veličina olakša povećanje poslovne vrednosti. I strateška saradnja i ulaganja podrazumevaju standardne uslove sklapanja ugovora, uključujući i uobičajena regulatorna odobrenja.\n„Usklađivanjem planova kompanija Intel i Cloudera stvaramo odabranu platformu za analitiku velike količine podataka“, izjavila je Dajan Brajant, viša potpredsednica i generalna direktorka grupe Intel Data Center. „Očekujemo da će usvajanje Hadoop platforme za obradu podataka biti ubrzano i da će kompanijama biti omogućeno da dođu do podataka na osnovu kojih će se informisati o poslovanju. Ova saradnja proširuje našu tehnologiju centra za obradu podataka sa računara na mrežu, bezbednost i skladištenje podataka, a obuhvata i našu inicijativu za „Internet stvari“ (IoT).“\nObe kompanije ostaju posvećene zajednici otvorenog koda koja je pokrenula razvoj Hadoop platforme. Kompanije će takođe primeniti zajedničke strategije za izlazak na tržište, uključujući koordinisane programe za proizvode, kanale i prodaju.\n← Brzo, pouzdano i uvek dostupno\nPrenos broja u fiksnoj mreži od sutra →


Apple će 12. septembra održati prezentaciju novih proizvoda\nApple je konačno zvanično objavio da će događaj za medije održati za desetak dana. Kompanija je poslala pozivnice za događaj koji će se održati 12. septembra, u Steve Jobs Theater zdanju, koje se nalazi u okviru novog Apple Parka. Sama pozivnica… »\nDvoglava kornjača Janus slavi 20. rođendan\nGlavna zvezda muzeja u Ženevi, dvoglava kornjača nazvana Janus, slavi svoj 20. rođendan. Ta kornjača verovatno ne bi tako dugo poživela u divljini zbog svoje anomalije. Međutim, u Prirodnjačkom muzeju u Ženevi uživa poseban tretman, uključujući… »\nU Evropskoj uniji od 1. septembra primenjuju se stroži i "realniji" testovi štetne emisije automobila što su, nakon što je Uniju, posebno Nemačku, pogodila afera Dizelgejt, pozdravili i autoindustrija i potrošači. Novim laboratorijskim testom WLTP… »


Sindikati traže povećanje minimalca i do 9.000 dinara! Danas u 13h kreću pregovori! - Knjaževačke novine\nSindikati traže povećanje minimalca i do 9.000 dinara! Danas u 13h kreću pregovori!\nDobro došli » Sindikati traže povećanje minimalca i do 9.000 dinara! Danas u 13h kreću pregovori!\nDanas u 13 h i zvanično počinju pregovori između Vlade, sindikata i poslodavaca o povećanju minimalne cene rada koju u Srbiji prima 350.000 ljudi. Kako saznaje „Blic Biznis“, sindikati će pred pregovarače izaći sa tri predloga od kojih najviši iznosi 36.000 dinara, dok od države očekuju ponudu od oko 30.000 dinara.\n2000 dinara, foto: M. Miladinović\n„Mi smo spremili tri opcije, ali ćemo prvo sačekati da Vlada iznese svoju ponudu. Naš prvi zahtev biće povećanje minimalca s aktuelnih 27.000 dinara na 34.000 dinara. Toliko povećanje je u skladu sa dosadašnjim najavama vladinih zvaničnika da bi u sledećoj godini minimalnu zaradu trebalo izjednačiti s minimalnom potrošačkom korpom. Druga rezervna opcija, s kojom bi mogli da izađemo, jeste povećanje minimalca na skoro 36.000 dinara, a treća povećanje na 33.000 dinara“, kaže naš izvor i dodaje da od države očekuju ponudu od oko 30.000 dinara.\nPraktično, sudeći po ovim ponudama, minimalac bi od naredne godine mogao u najboljem slučaju da bude veći za 9.000 dinara. Druga opcija je povećanje za 7.000 dinara, a treća povećanje za 6.000 dinara. U slučaju da prevagne ponuda države minimalna cena rada bi bila uvećana za 3.000 dinara.\nSagovornik „Blic Biznisa“ istovremeno tvrdi da sindikati nikako neće podržati eventualni stav poslodavaca da država značajnije poveća minimalac, a da privredi za uzvrat smanji poreska opterećanja.\n„Poslodavci su o tome često govorili, ali sindikati takav predlog neće podržati. Razlog je vrlo jasan, minimalac je socijalna kategorija koju prima 350.000 ljudi, a poreze i doprinose plaća više od dva miliona radnika“, kaže naš sagovornik.\nNebojša Atanacković, počasni predsednik Unije poslodavaca Srbije, rekao je nedavno za „Blic Biznis“ da će poslodavci biti vrlo kooperativni, ali da nikako neće prihvatiti povećanje iznad onoga što su makroekonomska očekivanja za sledeću godinu, a to znači – “4 odsto rasta BDP-a i 2 procenta očekivane inflacije, dakle ukupno oko šest odsto”. Na aktuelnih 27.000 dinara to bi bilo povećanje manje od 2.000 dinara.\nMinistar finansija Siniša Mali je nedavno podsetio da je samo u poslednje dve godine minimalac povećan za 18,6 odsto, a najavio je i uvođenje dodatnih olakšica za privredu, što je jedan od glavnih uslova poslodavaca kako bi pristali na povećanje minimalne zarade.\nSindikati, poslodavci i država pokušaće danas da usklade svoje zahteve, a Vlada će do 15. septembra doneti i konačnu odluku o povećanju mnimalne cene rada.\nS druge strane, prosečna plata u Srbiji u maju je iznosila 55.380 dinara.\nIzvor: Blic, Blic biznis\nminimalac, minimalac u srbiji, Plate, Plate u Srbiji, Srbija plate\nPrevPrethodnaNova akcija dobrovoljnog davanja krvi u Knjaževcu\nSledećaFK ,,Timočanin“ poražen u prvom kolu ,,Srpske lige Istok“Next\n26.08.2019. at 09:46\nbitno je dali ce da ostvare ja sam radnik 20 godina i primam minimalac koji mogu da samo prezivljavam.Sad kad doslo vreme za penziju netrebami


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: Lažne vijesti u saopštenju SDP-a / print=true\nDPS 28. 02. 2020. 20:55 >> 20:55 5\nLažne vijesti u političkom saopštavanju su novina u praksi SDP-a, ali je to očigledno neophodan alat u pokušaju dalje manipulacije građana Crne Gore, poručuju iz poslaničkog kluba DPS-a.\nSDP-a je zatražila na sjednici Odbora za zdravstvo, rad i socijalno staranje da se zakaže saslušanje ministra rada i socijalnog staranja Kemala Purišića, što su poslanici vladajuće većine odbili.\n“Demagogija i politikanstvo SDP-a je, u pokušaju bijega sa političke margine postao sastavni dio njihovog javnog nastupa. Navodna zabrinutost za status penzionera, onda kad znaju da je Vlada dogovorila sa socijalnim partnerima kako da na najbolji način zaštiti prava najstarije kategorije crnogorskih građana, nastavak je takve prakse”, saopšteno je iz DPS-a.\nKažu da razumiju potrebu SDP da sakupe sitne političke poene, gdje god mogu, međutim, dodaju oni, zabrinjava što su prešli granicu elementarne korektnosti.\n“Nakon sjednice Odbora, na kojoj su se poslanici većine pozitivno izjasnili u odnosu na inicijativu da se sasluša ministar Purišić, SDP je izdao saopštenje da je vladajuća većina odbila inicijativu?! Naime, SDP je odbila da se objedine dvije inicijative na temu novog zakona o PIO (inicijativa vladajuće koalicije i inicijativa SDP-a), i time pokazala da je partija koja ne mari za položaj penzionera, već samo za sopstveni politički profit”, poručuju iz DPS-a.\nU tom slučaju, kako ističu iz ove stranke, većina u Odboru je odbila inicijativu SDP-a, a prihvatila inicijativu za saslušanje ministra, na temu novog zakona o PIO koju su uputili Odboru poslanici vladajuće koalicije.\n“Naravno, svima je jasna iskrenost raznih inicijativa SDP-a. Osamnaest godina u koalicionoj vlasti nijesu se sjetili penzionera i njihovih penzija da bi se u opoziciji odjednom prosvijetlili i počeli svakodnevno da zapljuskuju javnost demagoškim floskulama i navodnom brigom za građane”, zaključuje se u saopštenju DPS-a.


MEI - Aktuelnosti - J. Joksimović uručila sertifikate studentima za najbolje radove\nJ. Joksimović uručila sertifikate studentima za najbolje radove\nMinistar za evropske integracije Jadranka Joksimović uručila je danas sertifikate studentima za najbolje radove o EU na konkursu koji, kako je dodala, jača međugeneracijski dijalog, a pobednicima otvara i vrata angažmana u resornom ministarstvu.\nPrva nagrada među 12 pristiglih radova pripala je Milošu Vuliću za rad Značenje solidarnosti u evropskim integracijama – „Šumanova vizija i izazovi kriza“, a druga i treća, Milici Stjepanović sa Filozofskog fakulteta i Jeleni Jeremić sa Pravnog fakulteta.\nNjih dve pisale su o Kontekstualnim aspektima koncepta solidarnosti u EU u 21 veku i Odlučujućim razlozima EU za pružanje podrške Srbiji u ostvarivanju ciljeva ekološke komponente održivog razvoja.\nNa svečanosti u Vladi Srbije Joksimović je podsetila da je konkurs ustanovljen 2017. kada je formirano i ministarstvo i da je predstavljao inovativni i pionirski vid komunikacije sa članovima akademske zajednice - studentima, postdiplomcima o različitim aspektima pristupanja EU, o procesima i promenama kako u Srbiji kada se priprema i pregovara za članstvo, tako i u EU - a koji, kako je dodala, oblikuju ceo proces na dvodimenzionalan način.\nKonkurs kako je navela, predstavlja debatu o evropskom putu, o prednostima i manama kao i dešavanjima u EU, politici proširenja koja se menjala značajano i ne uvek na našu korist.\n„Sve su to fenomeni koji zavređuju pažnju posebno onih koji će biti nosioci ne samo nastavka reformi, već i postizanja održivog razvoja u političkom i ekonomskom i svakom smislu“, rekla je Joksimović.\nVažno je da se čuje glas generacije koja ima drugačiju vizuru, čak i od srednje generacije, rekla je ministar i dodala da je međugeneracijski dijalog značajan kada je reč o EU integracijama i reformama.\nTeme konkursa vrlo su aktuelne, posebno solidarnost pokrenuta pandemijom i svega što smo videli - a to je da je EU i pored, kako je navela, početnih nesnalaženja, nesumnjivo pokazala solidarnost na prvom mestu sama sa sobom, sa svojih 27 članica.\nSve se to, dodala je, reflektovalo i na budžet, na Fond za oporavak, a posebno u odnosu na zemlje kandidate i potencijalne kandidate.\n„EU je puno pomogla prenamenom neutrošenih sredstava iz IPA fondova i brojnim drugim aktivnostima, medicinskom opremom, a najvažnija su velika finansijska sredstva za postpandemijski ekonomski i društveni oporavak“, rekla je ona.\nMinistar je navela da bi solidarnost trebalo da bude bazična tema i dodala da je dobro što je ona funkcionalna i što postoji i bez obzira na raspolućene interese država članica.\n„Srbija je kao kandidat pokazala solidarnost prema članicama, Srbija je zemlja koja može da doprinese revitalizaciji EU, a kao što je i predsednica EK Ursula Fon Der Lajen rekla, nama treba revitalizovana i osnažena EU“, navela je ona.\nMinistar je održivi razvoj, klimatske promene i zaštitu životne sredine ocenila kao važnu temu koja sada dobija punu pažnju i kroz zelenu agendu i nove fondove za Zapadni Balkan, a veliki investicioni paket, kako je dodala, očekuje početkom oktobra.\nAutor pobedničkog rada Miloš Vulić, student master programa: Religija u društvu, kulturi i evropskim integracijama, pri Rektoratu BU, izrazio je zadovoljstvo što Vlada Srbije preko MEI želi da čuje glas mladih.\n„To je veoma bitno kada je reč o EU integracijama koje su tema broj jedan za državu i društvo“, rekao je Vulić i dodao da su radovima nastojali da pokažu da EU nisu samo projekat vezan za uski krug ljudi, za eksperte, već da je to tema koja nosi specifičnu filozofiju.\nZato je, kako kaže, kroz Roberta Šumana koji je pre 70 godina zacrtao solidarnost kao ključni princip, nastojao da pokaže da je veoma bitno da se ona obnavlja, da se fokus sa priče o fondovima premesti upravo na tu političku filozofiju.\nOdluku o o tri prvorangirana rada donela je komisija u kojoj su bili Jelica Stefanović-Štambuk, profesor na FPN, Vladimir Vuletić, profesor na Filozofskom fakultetu i Maja Lukić Radović, vanredni profesor na Pravnom fakultetu.\nMinistar je dodala da nagrade imaju i novčani deo, prva 85.000 druga 55.000 i treća 35.000 dinara.


Porto želi novi trofej, Braga spremna na podvig - Klix.ba\nPorto želi novi trofej, Braga spremna na podvig\n18.5.2011. u 09:00\nVečeras se u Dublinu na stadionu Aviva igra finalna utakmica Evropske lige u kojoj se sastaju dvije portugalske ekipe, Porto i Braga. Ovo je prilika da Porto nakon sedam godina ponovi osvoji evropski trofej, dok će Braga pokušati doći do najvećeg uspjeha u svojoj historiji. Iako mnogi vjeruju da je Porto favorit, iz Brage poručuju da nema razloga da se njihov san ne ispuni.\nBivši napadač Porta i sadašnji trener Brage, Domingos Paciencia, smatra da nema razlike u kvaliteti i da osvajanje Evropske lige nije nemoguća misija.\n"Ponosan sam što sam uspio dovesti Bragu u finale Evropske lige. To je najveći uspjeh ovog kluba u 90 godina njegovog postojanja. Čini se kao san to što ćemo igrati finale u Dublinu. Ne želim se probuditi. Hoću da sanjam još jedan dan. Kada se probudim, želim držati pehar", rekao je 42-godišnji Paciencia kojem će večerašnja utakmica biti posljednja na klupi Brage.\nOd značajnijih trofeja je Braga u svojoj historiji osvojila Portugalski kup 1966. godine, a prije ove sezone nikada nije uspjela proći osminu finala u evropskim takmičenjima. Glad za uspjehom, snažna odbrana i polet su kombinacija koja je igrače ove ekipe dovela korak do evropskog trofeja.\n"Jako sam fokusiran na finalnu utakmicu. Želim da vidim svoje igrače kako podižu pehar. Ne spavam dobro, jer razmišljam o mogućim opcijama za utakmicu. Mnogi vjeruju da je Porto favorit, ali bi mogli pogriješiti. Kada sam ja igrao za Porto u utakmici protiv Bayerna, svi su nas otpisali, no, mi smo pobijedili i prošli dalje", dodao je Paciencia.\nUkoliko osvoji Evropsku ligu, Braga bi napravila veliki podvig jer je Porto u odličnoj formi. U prvoj cijeloj sezoni u kojoj ih je vodio njihov trener Andre Villas-Boas, Porto je osvojio domaće prvenstvo. Ova je ekipa oba puta slavila protiv Brage i upisala čak 92 pobjede u 131 susretu. Braga je slavila 17 puta.\nŠto se tiče ove sezone u Evropskoj ligi, Braga je na putu do finala bila bolja od šest timova koji u svojim vitrinama već posjeduju evropske trofeje. Među tim klubovima su Liverpool i Benfica. Villas-Boas ne želi potcijeniti Bragu, kao ni prihvatiti ulogu favorita.\n"Braga je do sada pobijedila svakog favorita s kojim se susrela. Naša je obaveza da učinimo sve kako bi osvojili Evropsku ligu. Moramo se fokusirati na našu igru, to nas je i dovelo u finale", rekao je Villas-Boas.\nUtakmica se igra u 20.45 sati, a direktan prenos možete pratiti na televiziji OBN. Ostaje da se vidi da li će Porto ostvariti još jedan veliki uspjeh, ili će se Braga osvajanjem prvog evropskog trofeja pridružiti velikanima.\nEvropska liga trofej Porto\nNogometaši Genka prvaci Belgije\n18.05.2011. u 09:45


Posle tri meseca od "nestanka", pojavio se Džek Ma: Evo kome se obratio vlasnik Alibabe - Biznis Telegraf.rs\nOn je u prošloj godini bio 17. najbogatiji čovek sveta\nPrvi čovek Aalibabe, Džek Ma, pojavio se u javnosti prvi put od oktobra kada se naglo povukao nakon kritika upućenih kineskojvlastii pokretanja istrage protiv njegove kompanije.\nNjegov nestanak sa javne scene pokrenuo je spekulacije o tome gde se nalazi, pogotovo u trenucima kada je vrednost njegove kompanije počela naglo da opada.\nIpak, milijarder se posle tri meseca susreo sa 100 seoskih učitelja iz Kine, a susret se odigrao preko video sastanka, pišu lokalni poljoprivredni mediji.\nMa se obratio učiteljima u ime njegove humanitarne fondacije. Ovaj sastanak održava se svake godine u jednom kineskom odmaralištu, ali je ove godine preseljen na internet zbog situacije sa pandemijom.\n- Kada pandemija prođe, moramo da pronađemo vremena da nadoknadimo svima propušteno i da se ponovo sretnemo uživo - rekao je on okupljenima.\nU ovom videu nosio je plavi džemper i obraćao se direktno u kameru iz sobe sa sivim mermernim zidovima, pa nije bilo jasno odakle se tačno javlja.\nMa se od tada, do sada, nije pojavljivao u javnosti niti je bio aktivan na društvenim mrežama.\nOn je u prošloj godini bio 17. najbogatiji čovek sveta s procenjenom vrednošću imovine od 58 milijardi američkih dolara.\nSta ste njima prodali ili cete?


ZAKON O TRGOVINI: Podeljena mišljenja oko uvođenja neradne nedelje u trgovinama\nNa primer, privrednici iz Bajine Bašte pokrenuli su inicijativu koju je usvojilo i opštinsko veće da nedelja za trgovce prehrambenom i mešovitom robom bude neradni dan. Oni navode da se tokom vanrednog stanja došlo do zaključka da je moguće zadovoljiti sve potrebe građana i u uslovima redukovanog radnog vremena. Sličnu ideju izneo je i zrenjaninski poslovni krug - ZREPOK, koji se zalaže za zabranu rada nedeljom i za vreme državnih praznika u trgovinskoj delatnosti.\n- Moramo da zaštitimo čoveka, jer pojedinac je bitan, svaki građanin, svaki zaposleni. Pokazalo se i tokom ove epidemije da kad stanu ljudi staje i država, staje cela ekonomija. Zato sada imamo dodatni argument, a vidimo i da se ideja sve više širi jer nam se svakodnevno javljaju trgovci sa sličnim zahtevima - objašnjava Savićeva.\n- Razumem sindikate i zaposlene i siguran sam da je posebno teško, recimo, mladim roditeljima koji možda nemaju slobodne dane vikendom ili nemaju kome da ostave decu na čuvanje, ali nisam baš uveren da postoji toliki manjak radne snage među trgovcima. Više mi se čini da tu postoji, doduše kao i mnogim drugim delatnostima, ogromna fluktuacija radne snage, da se ljudi brzo smenjuju, mnogi prihvataju posao prodavca samo dok ne nađu nešto povoljnije - ocenjuje profesor Savić.\n- Mislim da će prilikom odluke o zabrani rada nedeljom na kraju ipak prevagnuti stav poslodavaca, ali biće značajno i koliko su kupci spremni da promene novostečene navike, da na primer celo nedeljno popodne provedu u tržnom centru, gde mogu i da šopinguju i da ručaju i da pogledaju film - navodi sagovornik.\n- Ako se pitamo da li je izvodljivo tako nešto - apsolutno je izvodljivo, ali činjenica je i da su ljudi navikli da vikendom, na primer, idu u kupovinu ili porodično odlaze u tržne centre. Dakle, ne bi to bile promene samo za prodavce, već i za kupce - naglašava Atanacković.\nIzvor: Vebsajt Kurir, 21.05.2020.


Poslednje "Leto na Kosančiću" ove sezone - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Poslednje „Leto na Kosančiću“ ove sezone\nLeto na KosanÄiÄ‡u (foto: Jelena StankoviÄ‡)\nPoslednje „Leto na Kosančiću“ ove sezone\nAh Neša 15. avgust 2018. Izlasci Postavite komentar\nU subotu, 18. avgusta od 18.00 do 20.30, biće organizovano poslednje „Leto na Kosančiću“ u ovoj sezoni.\nBesplatni turistički obilazak Kosančićevog venca organizuje Turistička organizacija Beograda.\nU pratnji profesionalnog turističkog vodiča posetioci će imati priliku da obiđu brojne znamenitosti, spomenike kulture i druga mesta od značaja za našu istoriju i kulturu: Konak knjeginje Ljubice, Sabornu crkvu, Patrijaršiju, najstariju kafanu u Beogradu, kuću Mike Alasa, kuću Olje Ivanjicki, mesto nekadašnje biblioteke i mnoge druge.\nBiće priče i o mestu gde je sniman čuveni film „Maratonci trče počasni krug“ koji je obeležio domaću kinematografiju.\nTuristička organizacija Beograda poziva Beograđane i goste da se prijave za razgledanje ove jedinstvene istorijsko ambijentalne celine koja čini jedan od najstarijih delova grada.\nZbog ograničenog broja mesta obavezne su prijave na tjovancevic@tob.rs. Polazak je na uglu ulica Kralja Petra i Kosančićev venac.\nU okviru manifestacije „Leto na Kosančiću“ od 19.00 sledi muzički program Orkestra za hitne popravke raspoloženja koji će prirediti veče popularne internacionalne muzike. (danubeogradu.rs)\nPrethodni 6. Skadarlijska šeširijada\nSledeći Jubilarna peta sezona karavana „Izađi mi na teglu“


BalkanMagazin :: Srbija spremna za izgradnju gasovoda, čekaju se drugi\nčetvrtak, 07. mart 2019 17:20\nIzgradnja magistralnog gasovoda kojim ruski gas iz Turskog toka treba da prođe i kroz Srbiju ne zavisi samo od Rusije, nego i od stava Mađarske i Bugarske, izjavio je danas Jurij Borisov, potpredsednik ruske vlade\nPotpredsednik ruske vlade Jurij Borisov izjavio je danas u Beogradu da u slučaju izgradnje magistralnog gasovoda, poznatog kao Turski tok, ne zavisi sve samo od Rusije, nego i od stava Mađarske i Bugarske.\nPredsednik Vučić je izrazio zadovoljstvo dosadašnjom saradnjom i rezultatima postignutim u oblastima železničke infrastrukture, energetike i mašinstva, ponovivši spremnost Srbije da formira zajedničku srpsko-rusku kompaniju za proizvodnju vagona. Predsednik Vučić je još jednom ukazao na značaj realizacije projekta Turski tok i na mogućnosti plasiranja srpskih poljoprivrednih proizvoda na rusko tržište.\nPotpredsednik Borisov preneo je predsedniku Vučiću pozdrave predsednika Vladimira Putina, istakavši da njegova nedavna poseta Srbiji predstavlja jedan od najznačajnijih događaja u bilateralnim odnosima Srbije i Rusije i da su njeni rezultati dalekosežni i na političkom i na ekonomskom planu. Istakavši visok nivo trgovinskih odnosa dveju zemalja, potpredsednik Borisov je ukazao na zainteresovanost ruske strane za veći izvoz srpske robe i usluga na tržište Ruske Federacije, kao i za zajednički razvoj turističke ponude, posebno korišćenje potencijala Dunava.\nPosle sednice Međuvladinog komiteta za trgovinu, ekonomsku i naučno-tehničku saradnju Srbije i Rusije, Borisov je rekao da je dobio uveravanja od predsednika Srbije Aleksandra Vučića da su Bugarska i Mađarska spremne za izgradnju tog gasovoda.\nBorisov je ocenio i da su odnosi Rusije i Srbije "na visokom nivou" i da se traga za novim oblastima za saradnju.\nRuska strana, kako je predočio Borisov, predlaže osnivanje i zajedničkih preduzeća u kojima bi bila otvorena visoko tehnološka radna mesta.\nKopredsednik komiteta Ivica Dačić, ministar spoljnih poslova Srbije, istakao je da je prošle godine trgovinska razmena Srbije i Rusije bila tri milijarde i 60 miliona dolara i da je srpski izvoz iznosio milijardu.\nOd milijardu dolara srpskog izvoza u Rusiju, 350 miliona dolara čine poljoprivredni proizvodi, precizirao je Dačić i naveo da najveći deo srpskog uvoza iz Rusije čine energenti.\nSrbija i Rusiju su, kako je naveo Dačić, 2008. imali trgovinsku razmenu od četiri milijarde dolara, ali je iz raznoraznih razloga razmena godinu dana kasnije pala na dve milijarde i 400 miliona dolara.\nJoš se borimo da povratimo taj nivo trgovinske razmene iz 2008, predočio je Dačić i istakao da Srbija uredno plaća ruski gas i da veruje da je obezbedila stabilnost u snabdevanju.\nDačić je rekao i da se nada da neka od država kuda treba da prođe magistralni gasovod neće odustati od tog posla.\nNaredna sednica Međuvladinog komiteta za trgovinsku, ekonomsku i naučno-tehnički saradnju Rusije i Srbije biće održana sledeće godine u Rusiji.


DNS podržava proteste u Banjaluci (FOTO) - Istok\nPredsjedništvo Gradskog odbora DNS Banjaluka sinoć je donijelo odluku da podrži i učestvuje u organizaciji protesta protiv, kako su naveli, medijskog mraka i pokušaja gašenja medijskih sloboda u Republici Srpskoj.\nPotpredsjednik DNS i predsjednik Gradskog odbora Banjaluka, Radislav Jovičić rekao je da će ova stranka podržati protest i pozvao institucije da ispoštuju zaključak Parlametnarne skupštine BIH da se svim medijima omogući emitovanje zemaljskog signala nakon gašenja analognog signala.\n– Pozivamo građane na ove mirne proteste i pozivamo nadležne institucije da krenu donositi i sprovoditi odluke koje su donesene u parlamentima. Podsjećam da je 2016 donesena odluka u Parlamentu BiH da se omogući svim komercijalnim televizijama i javnom servisu emitovanje signala – istakao je Jovičić. Izlazimo sa motom „stop medijskom mraku“ i hoćemo, istakao je Jovičić da omogućimo svim građanima Srpske da imaju mogućnost da prate sve medije\n– Republika Srpska je postala talac ‘Komiteta’ čije odluke imaju za cilj odbranu ličnih interesa i skretanje pažnje sa afera koje nas guše, poručio je ... Read More\n- Zamjenik predsjedavajućeg Doma naroda Nikola Špirić (SNSD) rekao je poslije neformalnog sastanka sa predsjedavajućim Doma naroda Bakirom Izetbegovićem i drugim zamjenikom Draganom Čovićem da ... Read More\nSavez nezavisnih socijademokrata ovih dana organizuje javne stranačke tribine u Banjaluci, šaljući pozivnice građanima na kućne adrese. Nakon što su se na društvenim mrežama oglasili ... Read More\nNEWER POSTJelena Đoković o posjeti Kosovu i Metohiji: “Srpske svetinje su me očarale i duboko dirnule”\nOLDER POSTRadojičić o seriji “Dinastija”: Mislim da će biti dobro ukoliko publika ne bude poredila sa originalnom verzijom iz osamdesetih


Mesečna arhiva: August, 2017\nNerešiva enigma besplatne pravne pomoci\nViše od deset godina od kako je Ustav propisao da se besplatna pravna pomoć uredi zakonom, Srbija nije u stanju da usvoji dokument koji bi pravdu učinio dostupnom za više stotina hiljada marginalizovanih i socijalno ugroženih građana.\nFilm “Stop diskriminaciji žena i dece” nastao je u okviru realizacije projekta ‘Praćenje preporuka Univerzalne periodične revizije (UPR) – zaštita žena i dece od diskriminacije’ uz pomoć Kancelarije za ljudska i manjinska prava Vlade Republike Srbije.\n“Unutrašnji dijalog” – ko, kako i kada?\nUnutrašnji razgovori na temu Kosova počeće u septembru, a da li će rezultirati konkretnim predlozima zavisi od toga hoće li biti širokog konsenzusa.\nTo poručuje predsednik Srbije Aleksandar Vučić.\nCivilni sektor spreman je da bude konsultovan, a komentatori poručuju da Crkva treba da se uključi, ali na za nju primeren način.\nMekalister sa nevladinim organizacijama o vladavini prava\nIzvestilac Evropskog parlamenta za Srbiju Dejvid Mekalister razgovarao je danas u Beogradu sa predstavnicima civilnog sektora u Srbiji koji su mu preneli svoje stavove po pitanju vladavine prava, unutrašnjeg dijaloga o Kosovu, ustavnih promena, slobode medija i ratnih zločina.\nMekalister sa nevladinim organizacijama o Kosovu, izmeni Ustava, medijima i ratnim zločinima\nO predstojećim promenama Ustava, Kosovu, vladavini prava i drugim pitanjima koja stoje pred domaćim političarima, za “Talasanje” govore profesor Milan Jovanović sa Fakulteta političkih nauka i Milan Antonijević, direktor JUKOM-a.


Uskoro veća primanja uniformisanih lica u kazneno-popravnim ustanovama\nPrimanja uniformisanih lica u kazneno-popravnim ustanovama i Sudskoj policiji Republike Srpske uskoro bi trebala biti povećana i izjednačena sa primanjima uniformisanih lica u Ministarstvu unutrašnjih poslova Srpske.\nPovećanje primanja najavio je danas ministar pravde Republike Srpske Anton Kasipović koji je informisao predsjednika Sindikata pravosuđa Srpske Sinišu Petrovića da je Vlada na današnjoj sjednici usvojila Informaciju o potrebi donošenja zakona o izmjenama i dopunama Zakona o platama zaposlenih u institucijama pravosuđa.\n"Pristup Ministarstva pravde u vezi sa ovim pitanjem identičan je onome u MUP-u. Povećanje će biti realizovano na osnovu uvođenja naknade i iznosiće 10 odsto prosječne plate u MUP-u. Ako bismo primjenjivali 10 odsto prosječne plate u Ministarstvu pravde onda bi to bilo znatno više. Biće ujednačene plate pripadnika Sudske policije i ovlašćenih službenih lica u kazneno-popravnim ustanovama sa pripadnicima MUP-a", rekao je Kasipović na konferenciji za novinare u Banjaluci.\nPrema njegovim riječima, povećanje se odnosi na 640 zaposlenih i za te namjene potrebno je oko 1,5 miliona KM na godišnjem nivou.\n"Vlada je s punim razumjevanjem i zbog respekta prema ovim ljudima prihvatila tu informaciju. Ministarstvo pravde će u narednih desetak dana pripremiti tekst zakona i vjerujem da će se on naći na majskom zasjedanju Narodne skupštine. Na taj način pravimo neophodnu korekciju da bismo obezbijedili bolji životni standard ovim ljudima", istakao je Kasipović.\nOn je dodao da su razgovarali i o standardu, platama i uopšte životu zaposlenih u pravosuđu sa srednjom i višom stručnom spremom.\n"Naš zajednički stav jeste da ćemo učiniti sve da u vrlo bliskom periodu otvorimo ova pitanja i da u skladu sa mogućnostima budžeta razgovaramo o tim platama. Stav Ministarstva pravde i moj lični je da učinimo maksimalan napor da popravljamo standard zaposlenih pogotovo sa srednjom stručnom spremom u oblasti pravosuđa, a prije svega u sudovima i tužilaštvima, jer je riječ o vrlo teškim, delikatnim, napornim i odgovornim poslovima", dodao je Kasipović.\nOn je rekao da će potom biti uložen napor za stvaranje uslova za eventualno povećanje plata i drugih radnika sa srednjom i višom stručnom spremom, a onda i ljudima sa visokom stručnom spremom.\nPetrović je zahvalio Kasipoviću za to što se zauzeo da bude poboljšan materijalni status ovlašćenih službenih lica u pravosudnim institucijama.\n"Svako povećanje je dobro i ovo posmatramo kao prvi korak u poboljšanju materijalnog statusa za sve zaposlene u pravosudnim institucijama. U pravosudnim institucijama nema viška zaposlenih, plate nisu povećavane od 2008. godine, osim posljednjeg povećanja za 30 KM, ali ako se u to uračuna umanjenje na osnovu staža to dođe na isti iznos", naglasio je Petrović.\nPrema njegovim riječima, prosječna primanja zaposlenih u pravosudnim institucijama sa srednjom stručnom spremom iznose 730 KM.\n"U tu sumu su uključeni i topli obrok i regres. Kada se odbije topli obrok od 130 KM i regres na mjesečnom nivou od 40 KM to znači da ostaje iznos od 560 maraka kao plata. Magija je na koji način ti ljudi preživljavaju", rekao je Petrović, dodajući da je obim poslova u pravosudnim institucijama povećan usljed reforme pravosuđa i uvođenja elektronskog vođenja predmeta.\nPetrović je izrazio zadovoljstvo da su dobili podršku i apsuolutno razumijevanje i obećanje ministra da će što prije zajedno tražiti rješenje i nastupati prema Vladi da se radi na povećanju plata za sve radnike sa srednjom i višom, a onda i sa visokom stručnom spremom.\nAnton Kasipović KPZ povećanje plata\nKasipović: Volio bih da mogu reći da su rezultati bolji\nMinistar pravde Srpske\nKasipović: Otkloniti pritisak na tužilaštva i sudove\nPodrška inicijativi za povećanje plata policajcima u КPZ i Sudskoj policiji


BalkanMagazin :: Francuska počela da se vraća u “normalu”: Restoranske sale i dalje zatvorene, otvorene samo bašte\nčetvrtak, 20. maj 2021 15:20\nU Francuskoj je juče bio skoro svečan dan: anti-epidemijske mere zaključavanja delimično su ukinute, građani su dobili malo više slobode, a život je sličniji onom “od pre”. Posle pet meseci Francuzi imaju pravo da se slobodno kreću i da sede u baštama kafića i restorana sve do 21 čas uveče.\n„Evo nas“, napisao je na svom nalogu na duštvenoj mreži Tviter francuski predsednik Makron juče ujutru uz fotografiju na kojoj ga vidimo kako ispija jutarnju kafu sa premijerom Kasteksom u bašti jednog bistroa u blizini Jelisejske palate. Predsednik je pozvao Francuze da ostanu oprezni. Mere nošenja maski i držanja distance ostaju na snazi.\nParis, 20.05.2021 - u Francuskoj su ponovo otvorene bašte restorana i kafea\nSkraćen policijski čas -ostaju druge mere\nNe obazirući se na kišno vreme u Parizu, mnogi građani izašli su u toku jutra u bašte restorana i kafića da ispiju jutarnju kafu.\nIstina, kafane i bistro za sada mogu da primaju goste samo napolju.\nPomeranje policijskog časa na 21 umesto u 19h kao do sada, daje nadu ugostiteljima da će popraviti njihovu ekonomsku situaciju. Ograničavajuća pravila ostaju na snazi u smislu da za jednim stolom ne može da sedi više od šest ljudi, a da zbog pravila distance samo polovina raspoloživog prostora može da bude zauzeta gostima.\nOd juče su otvorene i prodavnice neprehrambene robe, ali su ograničavajuća pravila distance i jednog klijenta na osam kvadratnih metara još na snazi.\nPosle skoro pet meseci, od danas su otvorene bioskopske sale koje će moći da prodaju 35 odsto mesta zbog pravila o obaveznom rastojanju – najmanje dva sedišta će morati da budu prazna između dva gledaoca.\nU oblasti Lorena zabeleženo je da su ispred lokalnih bioskopa ljudi, pogotovu mladi, čekali u dugim redovima od ranog jutra kako bi mogli da kupe bioskopske karte.\nPod istim uslovima otvorena su i pozorišta.\nVrata su otvorili i muzeji koji moraju da ispoštuju pravilo da svaki posetilac treba da ima osam kvadratnih metara prostora oko sebe.\nU ponovo otvorenim bibliotekama svako drugo sedište moraće da bude prazno.\nPosle duge pauze biće dozvoljeno održavanje kulturnih festivala na kojima će broj gledalaca biti manji od hiljadu. Kao kada je reč o bilo kakvom drugom masovnom okupljanju, tamo gde ima više od hiljadu ljudi na jednom mestu – biće potrebno da svi okupljeni poseduju zdravstveni pasoš što znači digitalnu ili papirnu potvrdu o imunizaciji (bilo vakcinom bilo zbog preležane bolesti) ili potvrdu da nisu zaraženi.\nMarseille, 20.05.2021 - u Francuskoj su ponovo otvorene bašte restorana i kafea\nBespogovorna pomoć umetnicima\nU skladu sa svojom tradicijom “francuskog kulturnog izuzetka”, vlada je od početka epidemije finansijski redovno podržala sve one koji imaju status muzičkih, pozorišnih i ostalih umetnika. Ta podrška je bila jedno od retkih pitanja oko kojeg nije bilo polemike a predstavlja pre izuzetak nego pravilo u evropskim zemljama. Opšte je mišljenje da je podrška kulturnim delatnostima jedna od svetlih tačaka u politici francuske vlade za vreme kovida.\nPredsednik Makron juče popodne došao je u jednu bioskopsku salu zajedno sa ministarkom kulture Rozlin Bašlo kako bi prisustvovao prvoj projekciji filma posle pet meseci.\nFrancuski ministar zdravlja Olivie Veran izjavio je da će poglavlje sa epidemijom biti završeno u novembru-decembru. On je dodao da će mere zaključavanja biti potpuno ukinute ukoliko budu ispunjena dva uslova: prvi je da ne dođe do širenja novih sojeva virusa, a drugi - da se nastavi vakcinacija ubrzanim ritmom kao što je to slučaj poslednjih mesec dana.\nNapredovanje vakcinacije i povratak starim problemima\nU Francuskoj je prvu vakcinu do sada primilo 20 miliona i 300 hiljada građana što predstavlja oko 30 odsto stanovništva, dok je i drugu vakcinu dobilo 13,4 odsto. Broj preminulih od posledica kovida 19, na žalost, premašio je u Francuskoj 108 hiljada, ali su dobre vesti to što broj žrtava kao i broj zaraženih opada, kao i broj prijema u bolnice.\nPonovo su dozvoljene sportske aktivnosti kako u salama tako i na otvorenom.\nFrancuske vlasti prognoziraju da bi do leta život mogao da se vrati u normalu i bude dozvoljeno kretanje bez maski.\nPredsednik Makron će danas otputovati u unutrašnjost zemlje gde će prisustvovati otvaranju jednog muzeja. To je zapravo početak njegove turneje po Francuskoj sa ciljem da se „oslušne“ raspoloženje građana uoči predsedničkih i parlamentarnih izbora u proleće iduće godine.\nDa je politički pejzaž u Francuskoj sve sumorniji govore i jučerašnje demonstracije oko 35 hiljada policajaca u Parizu pred ministarstvom unutrašnjih poslova. Posle ubistva dvoje kolega i svakodnevnih napada kojima su izloženi u kvartovima koje kontrolišu kriminalni gangovi – policajci traže da se vlast suoči sa problemima u policiji i pravosuđu i bar – za početak – priznaju da oni postoje.\nIako je još rano za opuštanje u odnosu na epidemiju, ove demonstracije, zajedno sa jutarnjim kafama u baštama restorana, mnogima su juče delovale kao najava post-kovid epohe i „novih starih“ komplikacija koje čekaju Francusku. Jedno od osnovnih starih- novih pitanja jeste: da li je država nemoćna da zaštiti građane?


Ako je delatnost kojom se bavite zanatska, industrijska, građevinska ili slično i ako Vam je potrebno da izvršite zaštitu kablova od spoljašnjih uticaja i od kontakata, preduzeću Elrad je metalna galanterija osnovna ponuda proizvodnog pogona. U njihovom asortimanu nalaze se proizvodi koji će zadovoljiti Vaše zahteve, a to su ormani i kablovske kutije. Izrađene od nerđajućeg čelika, kablovske kutije služe za pohranjivanje i ugrađivanje svih segmenata\nPrilikom organizacije koncerata, sportskih dešavanja, ili bilo kog drugog događaja u prirodi, za učesnike je potrebno obezbediti smeštaj i higijenske uslove. Da duži boravak u prirodi ne bi uskratio učesnicima svakodnevne higijenske rituale, iznajmljivanje sanitarnih kontejnera je rešenje. Vrlo jednostavno, sanitarni kontejneri stvaraju intimu doma u svakoj prilici. Mobilni sanitarni kontejneri su opremljeni tuševima, toaletima, pisoarima\nAko želite da spremanje poslovnog prostora bude obavljeno stručno i brzo, potrebno je da angažujete profesionalni tim. Bilo da Vam je potrebno svakodnevno čišćenje ili nedeljno, nemojte gubiti dragoceno vreme i tražiti kratkotrajne varijante. Čišćenje poslovnih objekata nije ni malo lak posao, zato odaberite agenciju za održavanje higijene Famol , koja Vam garantuje kvalitetnu uslugu i besprekorno čist prostor. Higijeničarke zadužene za usluge\nAko se bavite poslom u kome je protok domaćeg i stranog novca veliki i ako Vam je često potrebna zamena deviza, dobro će Vam doći stimulativni kurs. Menjačnica Tačka je mesto gde će Vam pružiti uslugu zamene valuta sa posebnim pogodnostima. Na bezbedan i siguran način možete izvršiti zamenu efektivnog stranog novca u menjačnici Tačka. Otkup, prodaja i konverzija deviza se obavlja po povoljnijem kursu, za veće svote. Nakon dogovora sa vlasnikom\nPodovi i zidovi su sastavni delovi enterijera koji pri ulasku u poslovni prostor daju određenu sliku. Zato se podnim i zidnim oblogama posvećuje posebna pažnja, kako estetski, tako i što se tiče udobnosti. Ako ste i Vi poželeli da uredite Vaš poslovni prostor sa posebnom pažnjom, preduzeće Gaston Floor sa svojom ponudom će Vam u tome pomoći. Za uređenje enterijera potrebno je zadovoljiti više zahteva, kao na primer kakav je kvalitet materijala


društvo – Muški blog\nLice i naličje zapošljavanja u inostranstvu: Trend rasta migracije, naročito mlađe populacije, iz Srbije u inostranstvo treba posmatra sa nekoliko aspekata.\nReč je najpre o nemogućnosti pronalaska posla u struci, zatim o želji za usavršavanjem, ali i o traganju za većom zaradom. Pritom, nije redak slučaj da se kod mladih stručnjaka, potencijalnih migranata, koji bi pošto-poto sreću da okušaju u inostranstvu, stvara ružičasta slika o tome šta ih tamo čeka. Prema podacima Akademije ekonomskih nauka u Beogradu, objavljenim u tekstu „Emigracija iz Srbije dobila galopirajući trend“ u listu Danas, 60 odsto ispitanika iskazalo je želju da migrira iz Srbije u neku od zapadnoevropskih država, pri čemu je u 80 odsto slučajeva glavni motiv – zarada. Ukazuje se i na eventualne negativne efekte tog procesa na privredni razvoj Srbije, s obzirom na to da mladi stručnjaci svojim znanjem doprinose razvoju stranih kompanija, samim tim i privredama drugih država.\nKao najsnažniji motiv za odlazak u inostranstvo navodi se zarada, ali se istovremeno postavlja pitanje koliko je visina zarade (primera radi, minimalna zarada u Nemačkoj iznosi 1.500 evra) srazmerna standardu, odnosno koliko će posle podmirivanja osnovnih troškova, moći nešto i da se uštedi. Mlade stručnjake, radne migrante iz Srbije, zanima i to da li će posle izvesnog vremena moći da podignu kredit za kupovinu neke nekretnine – kuće ili stana. Taj problem se, čini se, najbolje može analizirati na primeru zdravstvenih radnika, najčešće VI stepena obrazovanja, koji odlaze u Norvešku. Oni kao glavni razlog odlaska navode niske zarade u Srbiji i nezaposlenost. Ali da bi neko dobio šansu da u Norveškoj radi kao medicinski stručnjak sa visokim obrazovanjem, mora prethodno da savlada norveški jezik (ispit se polaže u ambasadi Norveške u Beogradu, ili nekoj licenciranoj privatnoj agenciji u Srbiji). Osim toga, neophodno je licenciranje diplome, što iziskuje troškove od najmanje 1.000 evra. Da ne govorimo o tome da su se u međuvremenu uslovi zapošljavanja pooštrili s obzirom na to da prednost imaju migranti iz bliskoistočnih država, naročito iz Sirije, kao i državljani Evropske unije. Onaj ko uspe da savlada sve te komplikovane procedure i da dođe do posla, može da računa na zaradu od oko 3.000 evra, pri čemu polovinu zarađenog novca mora da izdvoji za podmirivanje osnovnih troškova. Ukoliko, međutim, želi da kupi kuću ili stan, za to bi trebalo da izdvoji najmanje 1.000.000 kruna, što je pozamašna suma za većinu gastarbajtera iz Srbije. Kao alternativa, nude se državni, socijalni stanovi. Slična situacija je i kad je reč o zapošljavanju u Švedskoj.\nOvo je samo jedan od primera zapošljavanja školovanih srpskih gastarbajtera u nekoj skandinavskoj, dakle obećanoj, državi sa uređenim sistemom, gde je briga o pojedincu podignuta na znatno viši nivo. Izgradnjom jeftinih stanova za pripadnike Službe bezbednosti i mlade naučne radnike i Srbija je iskazala želju da na taj način, kroz svojevrsni državni intervencionizam, doprinese stvaranju boljeg socijalnog ambijenta u, tranzicijom iznurenoj, državi. Dobijanje stana uslovljeno je ostankom naučnih radnika u Srbiji. Nesporno je da svako od nas ima pravo da odluči da li će ostati, ili napustiti Srbiju. Ipak, nameće se i pitanje: da li je egoizam nadvladao neke moralne obaveze mladih stručnjaka prema Srbiji, naročito imajući u vidu činjenicu da se većina njih školovala o trošku matične države, ili su bili stipendisti pojedinih kompanija. Oni su to, očigledno, zaboravili i sada svoje znanje, kao svojevrsni resurs, stavljaju u službu privrednog i kulturnog razvoja drugih država. I to kao građani drugog reda.


May 27, 2021 – Radio KFOR Srpski\nNewsBy Marina Vasic May 27, 2021\nMnogi idu u teretanu ili šetaju da bi poboljšali zdravlje kardiovaskularnog sistema, razvili mišiće i naravno, dobro izgledali. Ove informacije više vrede jer znamo da vežbanje ima pozitivano dejstvo i na um, a ne samo na telo. Poslednjih godina naučnici se bave pitanjem kako vežbanje može da poboljša funkciju mozga. Ovo su samo neke prednosti…\nUz umetnost do dobrog raspoloženja\nNewsBy Radio K4 Srpski May 27, 2021\nUživanje u bilo kojoj umetnosti vam može popraviti raspoloženje, možda vas čak i inspirisati da sami stvorite neko „umetničko delo“. Bilo da gledate neko umetničko delo, ili ga možda slušate, gotovo je sigurno da će vam se raspoloženje popraviti. Sa ovim se slaže i glumica Milica Mandić-Đukić koja smatra da svako ko je samosvestan može…


Obavеzno angažovanjе srpskih podizvođača na dеonici Valjеvo-Lajkovac - Gradjevinarstvo.rs\n31.03.2021. | MGSI\nMinistar građеvinarstva, saobraćaja i infrastrukturе Tomislav Momirović sastao sе juče (30.03.2021) sa Džangom Điančaom, gеnеralnim dirеktorom kompanijе Shandong, ogranka u Srbiji, kako bi razgovarali o aktuеlnim projеktima u putnom sеktoru. Kompanija Shandong trеnutno porеd izgradnjе dеonicе od Bеograda do Valjеva, radi i na izradi tеhničkе dokumеntacijе za dеonicu auto-puta Bеograd-Zrеnjanin, za koju su ministar Momirović i prеdstavnici kinеskе kompanijе ustanovili da bi s radovima mogla da otpočnе do kraja 2021. godinе.\n- Konstatovali smo značajan naprеdak u rеalizaciji izgradnjе dеonicе od Valjеva do Lajkovaca i imamo obеćanjе našеg kinеskog partnеra da ćе, uz angažovanjе vеlikog broja srpskih podizvođača, ovu dеonicu završiti u prеdviđеnom roku. Ovo ministarstvo dajе prioritеt izgradnji nеdostajućе saobraćajnе infrastrukturе i zato, svi potеncijalni partnеri u ovom procеsu mogu da izrazе svoju zaintеrеsovanost i daju konstruktivnе prеdlogе - rеkao jе ministar Momirović.\nPrеdmеtna trasa budućеg državnog puta jе od značaja za razvoj putnе mrеžе Rеpublikе Srbijе i za mеđunarodnu mrеžu putеva. Dеonica Ivеrak-Lajkovac, dužinе 18,3km prеdstavlja poprеčnu vеzu u putnoj mrеži Rеpublikе Srbijе, omogućavajući krеtanjе vozila trasom Mali Zvornik (granica sa Rеpublikom Srpskom) – Loznica – Osеčina – Valjеvo – Lajkovac – Ćеlijе – Lazarеvac – Aranđеlovac – Topola – Rača –Svilajnac – (nеizgrađеni dеo) Bor – Zajеčar (granica sa Rеpublikom Bugarskom). Timе su, porеd krеtanja ljudi i robе unutar cеntralnog i zapadnog dеla Srbijе, stvorеni uslovi i za povеzivanjе dеlova Rеpublikе Srpskе, odnosno Bosnе i Hеrcеgovinе, sa putnim pravcеm E-763 (Bеograd – Južni Jadran) i Koridorom 10, odnosno auto-putskim pravcеm Bеograd – Niš i u nastavku sa Istočnom Srbijom i Rеpublikom Bugarskom.\n- Shandong jе zaintеrеsovan i za učеšćе nе samo u izvođеnju putnih projеkta, vеć i učеšću u finansiranju drugih, za Srbiju značajnih invеsticija - istakao jе g-din Điančao.


IT kompanije iz Srbije pokazale kvalitet na svetskom nivou IT kompanije iz Srbije pokazale kvalitet na svetskom nivou – Personal magazin\nČak tri Microsoftove partnerske kuće iz Srbije osvojile nagrade u oštroj konkurenciji kompanija iz celog sveta Na Microsoftovoj Globalnoj partnerskoj konferenciji (Worldwide Partner Conference – WPC) 2009, održanoj polovinom jula…\nČak tri Microsoftove partnerske kuće iz Srbije osvojile nagrade u oštroj konkurenciji kompanija iz celog sveta\nNa Microsoftovoj Globalnoj partnerskoj konferenciji (Worldwide Partner Conference – WPC) 2009, održanoj polovinom jula u New Orleansu, SAD, tri IT kompanije iz Srbije su osvojile nagrade „Partner godine“. Kompanije CPU, E-Smart Systems i NPS osvojile su nagrade u čak četiri od ukupno 30 kategorija u kojima su se takmičile IT kompanije iz regiona centralne i istočne Evrope.\n„Ovaj uspeh naših partnera predstavlja i naš uspeh, i mi ih maksimalno podržavamo kako bismo zajedno na najbolji način izašli u susret potrebama svih naših korisnika. Kroz taj proces i rastemo i napredujemo zajedno, zapošljavajući sve veći broj IT stručnjaka i pomažući tako i lokalnu ekonomiju“, izjavio je Vladan Živanović, generalni direktor Microsofta Srbija, povodom uspeha tri partnerske kuće iz Srbije na WPC 2009.\nKompanija CPU iz Beograda je sertifikovani Microsoft zlatni partner sa dokazanom ekspertizom u primeni rešenja objedinjenih komunikacija. Projekat implementacije Microsoftove Unified Communications platforme u Republičkoj agenciji za razvoj malih i srednjih preduzeća i preduzetništva, je kompaniji CPU na WPC 2009 doneo čak dve nagrade – “Partner godine”.\n„Ovaj projekat donosi svetske trendove smanjenja troškova komunikacije i u Srbiju, demonstrirajući da se bitne uštede mogu ostvariti kako u vladinom sektoru, tako i u domenu privrede, korišćenjem naprednih komunikacionih tehnologija. O značaju ovih nagrada, najbolje govori podatak da je CPU, jedna od tri kompanije u Centralnoj i Istočnoj Evropi, koja je nagrađena dvostrukim priznanjem”, kaže Vladimir Banić, direktor kompanije CPU.\nE-Smart Systems je nagrađena u prestižnoj kategoriji razvoja namenskih rešenja (Custom Development Solutions) za CEH System, administrativni i naučni softverski sistem za evidenciju istorija bolesti, hirurškog lečenja, praćenje i statističku analizu podataka o pacijentima u Centru za endokrinu hirurgiju Kliničkog centra Srbije u Beogradu.\n„Sama činjenica da smo među 2000 uspešnih kompanija iz celog sveta izabrani za finalistu upravo u ovoj kategoriji je veliko priznanje za našu kompaniju i stručnjake iz naše zemlje, a nagrada koju smo dobili je potvrda kvaliteta našeg rada u unapređenju informatičke slike u domaćim zdravstvenim institucijama“, istakao je Goran Veljović, direktor prodaje i marketinga u kompaniji E-Smart Systems.\nNPS iz Beograda je svoju nagradu „Partner godine“ osvojio za kreiranje namenskog rešenja NAV Express, derivata Microsoftovog poslovnog rešenja Dynamics NAV prilagođenog tržištu Srbije. „Model koji smo primenili u Srbiji na prilagođavanju Dynamics NAV-a potrebama lokalnih kompanija se pokazao kao uspešan, i sada ga Microsoft koristi i u drugim zemljama regiona. Zahvaljujući zajedničkom radu sa Microsoftom uspeli smo da napravimo rešenje koje će biti primenljivo na svim meridijanima, a poteklo je iz našeg regiona“, sa ponosom je istakao Miloš Drača, Team Leader u NPS-u.\nIT kompanije iz Srbije pokazale kvalitet na svetskom nivou was last modified: July 27th, 2009 by Redakcija\nCPUE Smart-SystemsGoran VeljovićMicrosoftMiloš DračaNPSPartner godineUnified CommunicationsVladan ŽivanovićWorldwide Partner Conference\nKompanija Samsung Electronics najavljuje pokretanje inicijative za ekološko poslovanje do 2013. godine\nKompanija Alcatel-Lucent je imenovala Emila Visloguzova na mesto glavnog predstavnika kompanije za region Srbije, Bosne i Hercegovine i Crne Gore


„Njujork tajms“: Sputnjik i RT seju sumnju i razdor u NATO-u - 29.08.2016, Sputnik Srbija\nAmerički list „Njujork tajms“ objavio je članak u kojem je istakao da je „moćno oružje Rusije“ širenje „lažnih vesti“. 29.08.2016, Sputnik Srbija\n11:01 29.08.2016 (Osveženo: 11:07 29.08.2016)\nAmerički list „Njujork tajms“ objavio je članak u kojem je istakao da je „moćno oružje Rusije“ širenje „lažnih vesti“.\nPonovo radi Sputnjik u Turskoj\n8 Avgust 2016, 10:07\nKao primer list je naveo Švedsku, gde je u toku diskusija o stupanju u NATO. Lokalni činovnici, piše „Njujork tajms“, saopštavaju o izobilju „iskrivljenih i lažnih informacija“ na društvenim mrežama koje „zbunjuju javnost“. Recimo, na društvenim mrežama se čuju strahovi da će NATO rasporediti u Švedskoj nuklearno oružje ili da će sa njene teritorije napasti Rusiju, dok će vojnici Alijanse predstavljati pretnju za Šveđane.\nIako, priznaje „Njujork tajms“, Šveđani nisu uspeli da otkriju izvor „dezinformacija“, „mnogobrojni analitičari i eksperti u obaveštajnim službama SAD i Evrope“ ukazuju na Rusiju.\nŠvedski novinar i pravnik Anders Lindberg je siguran da je uspeo da otkrije „šemu“ po kojoj funkcioniše „kampanja Kremlja za dezinformacije“. Prema njegovim rečima, sve „počinje negde u Rusiji, na sajtovima državnih ruskih medija ili na raznim sajtovima“, a dalje vesti preuzimaju „krajnje desni i levi sajtovi“.\n„Niko ne može da kaže odakle ona dolaze (saopštenja), ali da na kraju upravo to postaju ključna pitanja kada se donose odluke o bezbednosnoj politici“, objašnjava Lindberg u članku.\nMoskva, piše američki list, želi da „seje sumnju i razdor“ u NATO-u, a za to ne koristi samo „tajne“ metode, kao u Švedskoj, već i „tradicionalne medije“ — agenciju Sputnjik i televiziju RT. Ova aktivnost, navodi „Njujork tajms“ mišljenje neimenovanih eksperata, treba da „potkopa zvaničnu verziju događaja“ i „izazove neku vrstu političke paralize“.\nGlavnom metom Moskve list naziva Evropu, gde raste popularnost desnih snaga, dok EU ima sve manju podršku. Upravo Rusiji „Njujork tajms“ pripisuje širenje ideje o neefikasnosti liberalne demokratije i nesposobnosti vlada da izađu na kraj sa različitim krizama.\nPozivajući se na analitičare, čija imena se ne navode, list piše da su ruski mediji na engleskom jeziku uticali na rezultat kampanje za izlazak Velike Britanije iz EU. To što su ankete pokazale da se građani Češke negativno odnose prema SAD i EU takođe se pripisuje „uticaju dezinformacija na proruskim sajtovima“.


Švicarski mediji: Dejton stvorio monstruoznu državu\nŠvicarski list „Lucerner cajtung“, opisujući stanje u BiH, navodi da je Dejtonski mirovni sporazum stvorio monstruoznu državu sa 14 vlada, 120 ministara i više od 600 poslanika — na 3,5 miliona stanovnika.\n“Javna uprava i plate političara gutaju 60 odsto budžeta. Partije slabo pokazuju interes za sistemske reforme jer njihova moć počiva na statusu kvo. Njima nije važno opšte dobro već zadovoljavanje sopstvene klijentele“, stoji u tekstu tog lista.\nNavodi se da u BiH samo na plate zaposlenih u administraciji godišnje odu stotine miliona maraka i da administracija u samo jednoj sekundi „proguta“ iznos najniže penzije.\n„Ma šta preskupa?! Malo je reći da je preskupa. Za toliku administraciju ni Amerika ne može da podnese troškove, a kamoli BiH“, kažu građani i dodaju da takvu administraciju ni Njemačka ne bi izdržala.\nAnalitičar Adnan Huskić smatra da ono što građani osjete na svojoj koži, strani mediji samo primjećuju.\n„Nažalost, i za nekoga ko, pretpostavljam, ovlaš, nedovoljno detaljno posmatra i analizira situaciju u BiH, ovo je prilično tačna deskripcija situacije u kojoj se mi nalazimo“, kaže Huskić.\nObjavljeno: Ned, 27/08/2017 - 19:33\nOdnosi Srbije i RS su iznad onoga što je propisano Dejtonom\nVučić: Rušenje Dejtona može dovesti do pogubnih posljedica\nAmerički kongresmen predlaže "Dejton 2": SAD trebaju voditi BiH kroz ovaj problematični period\nDan potpisivanja Dejtonskog sporazuma praznik i neradni dan u RS-u


Tag / Državni dug / Vesti online\nDodik: Čudo je da smo opstali poslednjih desetak godina\nNajveći uspeh RS u 2017. je to što se Banjaluka oduprla centralizaciji BiH koju su pokušali da sprovedu Bošnjaci uz pomoć stranaca, kaže Milorad Dodik.\nAmerika u dugovima do guše\n"Iznos američkog duga se približava kritičnoj tački", izjavio je bivši ministar finansija Rusije Aleksej Kudrin.\nUkrajina na ivici - hoće li je Putin gurnuti?\nAlternativa restrukturiranju ukrajinskih evroobveznica, koje je otkupila Rusija, mogla bi da bude ustupanje tog duga zainteresovanim kreditorima. To je ocenio direktor vašingtonske analitičke...\nPredsednik prodavao jaja da smanji državni dug\nProtesti u Londonu zbog mera štednji\nViše desetina hiljada ljudi okupilo se u Londonu na protestu zbog vladinih mera štednje čiji je cilj smanjenje državnog duga.\nObama: Reći ljudima koliko smo u dugovima\nAmerički predsednik Barak Obama je zatražio od Nacionalne komisije za fiskalnu odgovornost i reformu da javno saopšti istinu o sve većem dugu zemlje.\nObama podigao maksimum zaduživanja SAD-a\nAmerički predsednik Barak Obama potpisao je zakon prema kojem deficit SAD sada može da bude gotovo dva biliona dolara (2.000 milijardi dolara) veći od dosadašnjeg.\nGrčka na ivici bankrota\nGrčka, čiji je državni dug dostigao 12,7 odsto bruto domaćeg proizvoda, na dobrom je putu da doživi finansijsku krizu sličnu onoj koja je zadesila Dubai, prenosi londonski "Dejli telegraf“.


Visoko je smješteno uz cestovni koridor 5C , a trenutno je autoputem povezano s Kaknjem na jednoj i Semizovcem na drugoj strani, te, dalje magistralnim putem M 17 sa Sarajevom, dok je preostalim susjednim općinama povezano regionalnim putevima.\nNa teritoriju grada Visoko trenutno egzistira organizovan vodovodni sistem, koji obuhvata prostor uže urbane zone i pojedinih prigradskih naselja i urbanih područja-gradski vodovod Visoko, koji se zasniva na korištenju vodnih resursa izvorišne zone Vrutak, sa organizovanim upravljanjem kroz rad JKP «Visočica». Ostali prostor grada po pitanju vodosnabdijevanja se oslanja na lokalne vodovodne sisteme. Prema službenoj evidenciji u gradu Visoko ima 223 lokalna vodovoda.\nPo pitanju snabdijevanja električnom energijom cjelokupan grad Visoko je priključen na mrežu Elektroprivrede Bosne i Hercegovine.\n«BH TELEKOM» je dominantna kompanija u pružanju telekomunikacijskih usluga na području grada Visoko. Pored njih u ovoj oblasti u gradu su prisutni i drugi operateri, kao što su Telemach i drugi.


Nacionalni seminar o kolektivnom ostvarivanju autorskog i srodnih prava održan je sredinom septembra meseca u Beogradu, u prostorijama Privredne komore Srbije, u organizaciji Svetske organizacije za intelektualnu svojinu (WIPO), Zavoda za intelektualnu svojinu Republike Srbije (IPOS), Privredne komore Srbije (PKS) i u saradnji sa Međunarodnom konfederacijom društava autora i kompozitora (CISAC) i Međunarodnom federacijom organizacija za ostvarivanje prava na umnožavanje (IFRRO).\nSkup je održan sa ciljem da se doprinese podizanju javne svesti o pravima intelektualne svojine kod nas i da se uoči značaj ovih prava za privredni i društveni razvoj Srbije.\nZainteresovana javnost je imala priliku da se upozna sa rešenjima iz zakona o autorskim i srodnim pravima evropskih zemalja, kao i sa domaćom i evropskom praksom u kolektivnom ostvarivanju autorskog i srodnih prava.\nPrisutni su se upoznali sa novinama koje donosi Nacrt zakona o autorskom i srodnim pravima, sa očekivanim efektima predloženih rešenja kako na nosioce autorskog i srodnih prava i njihove organizacije tako i na privredne subjekte koji koriste autorska dela.\nNa skupu su učestvovali domaći i strani predavači i eminentni stručnjaci iz oblasti zaštite intelektualne svojine.\nPrvog dana, nakon svečanog otvaranja, o međunarodnoj zaštiti autorskog i srodnih prava govorio je Mihalj Fičer, predsednik Udruženja za autorsko pravo država centralne i istočne Evrope (CEECA) iz Budimpešte (Mađarska).\nZorica Gulas, šef Odseka za autorsko i srodna prava iz Zavoda za intelektualnu svojinu Republike Srbije u svom izlaganju istakla je novine Nacrta zakona o autorskom i srodnim pravima.\nU nastavku seminara o iskustvima iz ove oblasti drugih zemalja govorili su Mitko Čatalbašev, direktor za evropske poslove CISAC/BIEM i Lars Henrikson, pravni savetnik iz Švedske.\nMitko Čatalbašev je naglasio ulogu i značaj CISAC kao organizacije, dok je međunarodna iskustva u pregovaranju između organizacija za kolektivno ostvarivanje prava i radiodifuznih organizacija preneo Lars Henrikson.\nAleksandar Kovačević, direktor Sokoja imao je izlaganje na temu: Odnos između organizacija za kolektivno ostvarivanje prava i radiodifuznih organizacija u Srbiji.\nDrugi dan skupa bio je posvećen ostvarivanju prava u izdavaštvu, audiovizuelnih prava i novim digitalnim tehnologijama.