Presuda u korist “Eko toplana”: Građani isporučenu energiju dužni plaćati i bez ugovora – Banjaluka24\nKorisnici usluga “Eko toplana” Banjaluka koji su koristili isporučenu toplotnu energiju dužni su je i plaćati bez obzira na nepostojanje ugovora u pisanoj formi.\nDokaz za to je i posljednja presuda Vrhovnog suda Republike Srpske koja je samo jedna u nizu pravosnažnih presuda u korist “Eko toplana“ Banjaluka.\nNaime, nakon Osnovnog i Okružnog suda u Banjaluci, te Okružnog privrednog i Višeg privrednog suda u Banjaluci, predmeti u vezi sa obavezom plaćanja za isporučenu toplotnu energiju došli su i do Vrhovnog suda Republike Srpske.\nIz „Eko toplana“ su rekli, komentarišući ovu odluku, da je Banjalučanin P. L. tužio kompaniju sa ciljem da se utvrdi da ne mora plaćati račune za toplotnu energiju jer nema zaključen ugovor i da je način naplate koji primjenjuje pomenuto preduzeće nezakonit.\n“Nakon što je Okružni sud u Banjaluci presudio u korist “Eko toplana” ovaj Banjalučanin obratio se i Vrhovnom sudu RS. Međutim, Vrhovni sud je odbio podnesenu reviziju što znači da se raniji stavovi drugostepenih sudova ne mijenjaju i zakonito postupanje “Eko toplana” potvrđeno je i pred ovim, najvišim sudom”, kazali su iz ovog preduzeća\nDirektor Sektora korporativnih poslova “Eko toplana“ Željko Gajić kazao je da je ovom odlukom pitanje načina postupanja kompanije definitivno potvrđeno kao ispravno i zakonito.\n“Poštujući pravne norme u proteklom periodu, uspostavljena je sudska praksa u korist “Eko toplana“, gotovo sva pravna pitanja od značaja presuđena su u korist našeg privrednog društva”, kazao je Gajić.\nIstiče da pravna služba „Eko toplana“ sada preuzima predmete koje su do sada vodili advokati i nastavlja samostalni rad, sa planom da na osnovu stečenog znanja nastavi da gradi povjerenje korisnika, piše Glas Srpske.\nJoš je naglasio da je upravo ovaj slučaj, prije izvjesnog vremena, medijski promovisan kao veliki dokaz da „Eko toplane“ ne isporučuju toplotnu energiju u skladu sa zakonom i najavljivana je „velika pobjeda“, a epilog je da su „Eko toplane“ po ko zna koji put uspjele u sporu\n“Još jednom pozivamo sve korisnike da ne nasjedaju na neozbiljne savjete, već da zajedno sa „Eko toplanama“ pronalaze najbolja rješenja”, apeluje Gajić.\nAdvokat Darija Mirnić Majstorović, koja je je zastupala „Eko toplane“ u ovom sporu, kazala je da pravni stavovi koji su korisnicima „Eko toplane“ od početka bili saopštavani ponovo su potvrđeni kao pravno ispravni i istiniti.\n“Ovakva odluka je očekivana i predstavlja još jednu odluku u nizu. Uspjeh „Eko toplana“ u sporovima po žalbama je 100 odsto pred Višim privrednim sudom, više od 95 odsto pred Okružnim sudom i sada je tačka stavljena i pred Vrhovnim sudom Republike Srpske”, kazala je Mirnić Majstorović.\nAdvokat Vanja Lakić, koja je zastupala korisnika koji je pokrenuo tužbu protiv „Eko toplana“, kazala je da su očekivali ovaku presudu.\n“Revizija nije dozvoljena jer nema cenzusa. Podnijeli smo Apelaciju Ustavnom sudu BiH. Očekujem povoljan ishod jer se radi o čistim povredama prava”, kaže Lakićeva.


Vesti online / Vesti / Svet / Severna flota u akciji: Ruski bombarderi presretali i uništavali "neprijatelje"\nPosade superzvučnih aviona MiG-31 ruskog vazduhoplovstva i protivvazdušne odbrane Severne flote uspešno su izvele presretanje i uništavanje vazdušnih ciljeva u sklopu provere borbene gotovosti tokom letnje obuke, izjavio je načelnik pres-službe Severne flote, kapetan druge klase Andrej Luzik.\nDemonstracija sile ruske avijacije (Foto: Arhiva)\n- Lovci su radili u parovima iznad pomorskih poligona Severne flote. Ciljeve su im postavljali piloti bombardera Su-24. Oni su bacali bombe koje simuliraju vazdušni napad uslovnog neprijatelja, koji su presretači uništavali raketama vazduh-vazduh - rekao je portparol flote.\nLuzik je dodao da je tokom vojnih vežbi izvršeno nekoliko letačkih smena. Avioni su se podizali u vazduh radi izvršavanja trenažno-borbenih vežbi i tokom dana i noću. Zadaci presretanja vazdušnih ciljeva uspešno je ispunilo osam posada aviona MiG-31.\n* "Otac totalnog rata": Od njega Zapad drhti - u Rusiji je heroj, uzor mu živeo u Beogradu\n* VIDEO: Su-34 uništio "neprijatelja" usred Rusije


Program restrukturiranja Er Srbije do kraja godine\nTanjug 7. decembra 2020. 14:16\nBEOGRAD – Program restrukturiranja Er Srbije biće usvojen do kraja godine, izjavio je danas u Skupštini Srbije ministar finansija Siniša Mali.\n„Na programu restrukturiranja se radi već mesecima, prema primerima Er Baltika i drugim. Imajući u vidu da država ne može ni sa jednim dinarom da pomogne Er Srbiji ako se ne usvoji programa restrukturiranja u skladu sa regulativom EU za državnu pomoć“, rekao je Mali.\nEr Srbija je do krize usled kovid-19 poslovala pozitivno, tako da će država pomoći Er Srbiji samo kada je reč o gubicima od početka kovida, naglasio je Mali odgovarajući na izlaganje predsednika Fiskalnog saveta Pavla Petrovića.\nMali je rekao na skupštinskom Odboru za finansije da je Fiskalni savet opsednut Er Srbijom pošto je tu kompaniju u svom izveštaju o predlogu budžeta za 2021. spomenuo čak 80 puta, iako ta kompanija ni na koji način ne predstavlja fiskalni rizik za građane i državu Srbiju.\nMali je naveo je da je po pitanju Er Srbije izneto dosta neistina i paušalnih ocena.\nVB: Muškarac tvrdio da se vozio 160 km radi posete Mekdonaldu\n„Kada pogledate gubitke o kojima pričate, na dan 31. decembar 2013. godine, to je datum kada je nastala Er Srbija i kada je negativna kapital društva bio 235,9 miliona evra, što je nasleđeno od Jat ervejza“, naveo je Mali.\nIstiče, takođe, da Er Srbija nije krenula od nule već od minusa i da je onda profit koji je ostvarivan u proteklih šest ili sedam iskorišćen za pokrivanje negativnog početnog kapitala.\n„Na dan 31.12. 2019. negativan kapital Sr Srbije je iznosio 129,5 miliona evra, tako da je za 106 milona manji nego 2013. godine, tako da nije tačno da se gomilaju gubici“, istakao je Mali.\nIstiče da će program restrukturiranja Er Srbije biti usvojen do kraja godine i da će onda biti poslat na odobrenje agenciji za državnu pomoć.\n„I onda to šaljemo EK na odobrenje i onda će svima da bude jasno i koliko se daje i zašto se daje. Mislim da je svima jasno da mi nećemo ostaviti našu nacionalnu aviokompaniju na cedilu već ćemo pomoći“, poručio je ministar.\nKako kaže, Er Srbija neće moći da radi u istom obimu i na isti način kao i do sada kao i svaka aviokompanija u svetu koja trpi posledice krize sa korona virusom i koja traži pomoć od države i mora da prođe program restrukturiranja, od smanjanja plata i broja zaposlenih, pojedinih destinacija..\n„Ništa država do sada nije uradila više niti manje nego što je definisano ugovorom sa Etihadom. Na sajtu vlade je taj ugovor i on je potpuno javan i transparentan. Sve što je lada uradila jeste u slovo i u broj ono što piše u tom ugovoru“, poručio je Mali.\nMinistar podseća da je država sa svojom nacionalnom aviokompanijom dovezla naše ljude iz celog sveta kada je počela korona i dopremila neophodnu medicinsku opremu i lekove.\nNaglasio je da bi Srbija da nije imala svoju aviokompaniju zavisila od tuđe volje i da je pitanje da li bi sve to mogla da realizuje.\n„Ugovor iz 2013. je potpino javan i ko ume da čita, pročitaće. Svaka pomoć, svaka uplata i dinar iz budžeta koja bi išla prema Er Srbiji je predmet analize od strane EK zbog državne pomoći i ko god u Evropi da se bavi ekonomskom politikom to zna“.\nMali je naveo da je Er Srbija u prvih pet godina od osnivanja 2013. godine bila dužna da ima pozitivan poslovni rezultat „nakon pet godina restrukturiranja koje su dozvoljene od strane EK, po svim regulativama koje su dozvoljene u vezi sa državnom pomoći.\n„Dakle, sve to je bilo i urađneo je u skladu sa evrpskim normama koje se odnose na državnu pomoć. Interesantno profesore (Petrović) 2017. godine revizorski izveštaj koji je prosleđen EK potvrđuje da je na operativnom nivu, dakle, bez grantova koje ne znam na koji način vi nalazite, i bilo čega, Er Srbija bila poztivina pošto je to bio uslov restrukturiranja Er Srbije. Takođe, 2019. Er Srbija je bila pozitivna na nivou poslovnog rezultata“, naveo je Mali.\nMinistar je poručio Petroviću da kada gleda neto dobitak da ne treba da zaboravi kursne razlike koje nije uzeo u obzir, a koje za Er Srbiju postoje na nivou evra i na nivou dolara.\n„Svaki dinar koji ide u Er Srbiju je predmet analize EK i ukoliko se na bilo koji način uradi nedozvoljene državna pomoć, sankcije za to mogu biti i da se zatvara Er Srbija. Pa ko bi profesore to reskirao, pa nismo valjda da izvinete pali s Marsa pa da reskiramo tako nešto“, poručio je Mali.\nKaže da je nakon februara 2016. „svaka zvanična i nevanična državna pomoć prestala, zabranjena je i nedozvoljena\nPodsetio je da je Lufthanza, za koju je nemačka vlada obezbedila pomoć od devet milijardi evra, najavila otpuštanje 29.000 radnika.\nIstiče da EU zbog kovida dozvoljava državnu pomoć od trenutka kada je krenula pandemija.


Otvoren četvrti paviljon za smještaj studenata\n19.09.2016 15:41 | Srna\nBanjaluka - Predsjednik Republike Srpske Milorad Dodik, rektor Univerziteta u Banjaluci Milan Mataruga i predsjednik Studentskog parlamenta Univerziteta u Banjaluci Zoran Grahovac svečano su danas u Banjaluci otvorili četvrti paviljon za smještaj studenata Studentskog centra "Nikola Tesla" u Banjaluci.\nPredsjednik Republike Srpske Milorad Dodik rekao je da je ovaj paviljon izgrađen i opremljen sredstvima Vlade Srpske u iznosu od oko 8,5 miliona KM i to po najvišim standardima EU.\n"Ovo je jedan od najsređenijih kampusa u regionu. Uz sportsku dvoranu od prije par godina, te ambulante, sada i novog objekta studentskog doma nastvljamo da radimo i usavršavamo objekte Univerziteta u Banjaluci", rekao je Dodik novinarima na svečanosti otvaranja četvrtog paviljona koji se nalazi u okviru kampusa Univerziteta u Banjaluci.\nPodsjetivši da je ranije rekonstruisana zgrada Ekonomskog fakulteta i izgrađena zgrada Fakulteta političkih nauka, Dodik je rekao da, kada je riječ o banjalučkom Univerzitet, preostala još izgradnja Arhitektonsko-građevinsko-geodetskog fakulteta.\nPredsjednik Srpske je naglasio da su vlasti Srpske bile uključene u sve faze izgradnje četvrtog paviljona za smještaj studenata, a da su izgradnjom ovog paviljona, te Studentskog doma na Palama i građenjem Studentskog doma u Foči odgovorile na sve zahtjeve i potrebe dva javna univerziteta u Srpskoj i studentskih organizacija.\n"To je veoma važno sa aspekta pozicioniranja i sertifikacije univerziteta, jer savremeni uslovi studiranja podrazumijevaju siguran smještaj i boravak studenata u ovakvim objektima", rekao je Dodik.\nOn je izrazio zadovoljstvo činjenicom da će studenti, u okviru čevrtog paviljona, imati mogućnost i da pripremaju hranu, te da će im sobe služiti i kao čitaonice, a da će na raspolaganju imati i biblioteku i pozorišnu scenu.\nRektor Univerziteta u Banjaluci Milan Mataruga zahvalio je svima koji su dali doprinos u realizaciji projekta izgradnje četvrtog paviljona za smještaj studenata.\nOn je naglasio da će objekat paviljona ove sedmice biti potpuno funkcionalan, što znači da uprava Studentskog centra "Nikola Tesla" može da raspiše i konkurs za smještaj studenata u novi objekat.\nPredsjednik Studentskog parlamenta Univerziteta u Banjaluci Zoran Grahovac istakao je da današnje otvaranje četvrtog paviljona pokazuje opredijeljenost vlasti Srpske i grada da Banjaluka bude studentski centar u pravom smislu te riječi.\n"Ovako moderan i opremljen objekat za smještaj studenata sigurno će im biti motivacija da više uče i rade, da se trude i usavršavaju svoje profesionalne i radne vještine", rekao je Grahovac.\nSmještajni kapaciteti novootvorenog paviljona su 280 kreveta, raspoređenih u 140 dvokrevetnih potpuno opremljenih soba.\nU objektu se nalaze i zajedničke prostorije - višenamjenski dnevni boravci, čitaonice, studentske ljekarske ordinacije, vešeraj, te tehničke i administrativne prostorije i pozorišna scena.\nSvaki sprat novog paviljona ukupne površine 6.100 metara kvadratnih ima čajnu kuhinju.\nČetvrti paviljon Studentskog centra "Nikola Tesla" je prva javna zgrada u kojoj je proveden postupak energetskog sertifikovanja, tokom kojeg su utvrđene energetske karakteristike i upoređene sa referentnim vrijednostima, te utvrđen energetski razred objekta.\nNa svečanosti otvaranja četvrtog paviljona ministar za prostorno uređenje, građevinarstvo i ekologiju Srebrenka Golić uručila je rektoru Univeziteta u Banjaluci Milanu Matarugi energetski sertifikat za ovaj objekat.\nGradnja paviljona počela je u aprilu 2014. godine, a svečanosti su prisustvovale brojne ličnosti iz političkog i javnog života Srpske, univerzitetski profesori i studenti.


KATOLIČKI ŠKOLSKI CENTAR U BIHAĆU NA RUBU OPSTANKA | Hayat.ba\nKATOLIČKI ŠKOLSKI CENTAR U BIHAĆU NA RUBU OPSTANKA\nProblemi su započeli prije dvije godine, kada je Ministarstvo obrazovanja USK odlučilo da uskrati finansiranje srednje medicinske škole koja djeluje u okviru tog školskog centra, čiji je rad započeo prije pet godina.\nObrazloženo je to time da za funkcionisanje te škole ne postoji javni interes, te je ukinuto njeno budžetsko finansiranje, a svi troškovi prebačeni su na osnivača, odnosno Banjalučku biskupiju.\nInače, u sklopu ovog centra već dugi niz godina djeluju osnovna škola i gimnazija, a njihov rad se finansira iz kantonalnog budžeta.\nPrema riječima Vedrana Mihića, direktora KŠC “Ivan Pavao Drugi”, zbog pomenute odluke vlasti u Unsko-sanskom kantonu rad kompletnog centra doveden je u pitanje.\nDodaje kako im na godišnjem nivou nedostaje oko 300.000 maraka kako bi mogli nesmetano funkcionisati, te ističe kako su u proteklom periodu obavili niz razgovora s predstavnicima vlasti i nadležnih institucija, da je bilo raznih obećanja i da ona nisu realizovana.\n“Došli smo u situaciju da se djelatnicima ustanove duguje šest plata i da smo dovedeni na rub opstanka. Pokušaćemo još jednom razgovarati sa svim nivoima vlasti, od gradonačelnika do ministara i premijera kantona kako bismo pokušali pronaći neko rješenje. Djelatnici, učenici i njihovi roditelji žele da im se odgovori šta će biti sa ovom ustanovom”, istakao je Mihić.\nGradonačelnik Bihaća Šuhret Fazlić podržao je rad KŠC “Ivan Pavao Drugi”, istakavši kako je opstanak te ustanove suštinski interes grada.\n“Bihaću i njegovim građanima ne treba da se nakon migranata sada priča i o gradu u kojem se zatvara Katolički školski centar”, istakao je Fazlić.\nU Ministarstvu obrazovanja USK su istakli kako će problem rada ovoga centra uskoro biti delegiran pred Skupštinom USK, gdje će se raspravljati o ovom problemu.\nInače, KŠC u Bihaću trenutno pohađa 300 učenika različitih nacionalnosti, pokazuje dobre rezultate u učenju učenika i ima ugled u gradu kao ozbiljnija obrazovna ustanova.


EHO RRC raspisao konkurs za saradnju sa opštinama\nU protekle 2 godine, više opština u R. Srbiji je pokazalo interesovanje za saradnju sa EHO RRC, na realizaciji projekta „Socijalna inkluzija i poboljšanje uslova stanovanja Roma/-kinja u AP Vojvodini, R. Srbiji.\nOvaj jedinstveni participativni i integrativni model rada, prepoznat je od strane pokrajinskih i republičkih institucija, a lokalne samouprave pokazuju spremnost na saradnju, koja podrazumeva i finansijska ulaganja u projekat od strane lokalne samouprave.\nOčekujemo da će odluka o opštini/-ama, partneru/-ima biti doneta do 16. septembra 2011. godine.\nU protekle 4 godine EHO RRC je sa Romima/-kinjama iz naselja Bangladeš u Novom Sadu, naselja Ciganski kraj u Đurđevu i romima/-kinjama iz Čuruga izgradio 121 septičku jamu, 183 kupatila i poboljšao uslove stanovanja u 235 kuća. Takođe, nakon 37 godina mraka naselje Bangladeš u Novom Sadu je zahvaljajući Programu javnog zagovaranja EHO RRC, priključeno je na gradsku električnu mrežu. U istom periodu, različite usluge i servise EHO RRC koristilo je 12760 osoba.\nEHO RRC je za svoj rad sa romskom nacionalnom zajednicom u AP Vojvodini, R. Srbiji dobio i Evropsku nagradu za borbu protiv socijalne isključenosti i siromaštva – 2010 Eurodiaconia Award for Combating Social Exclusion and Poverty.


Građani Beča se edukuju o značaju lokalne industrije | Biznis i Finansije\n/ Vesti / Građani Beča se edukuju o značaju lokalne industrije\nGrađani Beča se edukuju o značaju lokalne industrije\nU želji da zainteresuju građane za industriju i ekonomiju i posebno proizvode koji u Beču nastaju, kao važne faktore razvoja, bečki industrijalci su osnovali inicijativu „Made in Vienna“. Snage su udružili Grad Beč, Udruženje industrijalaca, industrija kao grana pri Privrednoj komori Beča i Privredna agencija Beča a cilj je buđenje svesti građana za industrijske delatnosti.\nRedakcija BIF on 10/11/2017 - 12:03 in Vesti, Ekonomija, Promo\nProizvodna preduzeća u Beču su važan privredni faktor i obezbeđuju zaposlenje za 140.000 ljudi. Ako se uračunaju efekti industrije na druge privredne oblasti onda čak 300.000 radnih mesta zavise direktno ili indirektno od proizvodne delatnosti u gradu.\nU aktuelnoj kampanji „Made in Vienna“ učestvuje 11 vodećih preduzeća, koja zajedno zapošljavaju više od 20.000 ljudi. Bečka preduzeća godišnje proizvedu robu „Made in Vienna“ u vrednosti od 20 milijardi evra, čime obezbeđuju 25,5 odsto austrijskog privrednog učinka.\nGlavni medij ove kampanje je kviz „Made in Vienna“ u kojem može da se učestvuje na strani www.madeinvienna.wien gde je na zabavan način prikazano šta preduzeća iz oblasti industrije i ekonomije u Beču stvaraju i koje svetski poznate proizvode prave. Učesnici kviza odgovaraju na pitanja o bečkim preduzećima a svi ispravni odgovori učestvuju na izvlačenju.


Najviše para za izgradnju vrtića, kako je rekao Zorav Jevtić, predsednik opštine Mali Zvornik, dala je švajcarska vlada, koja je, za razne poslove, Malozvorničane nagradila sa 400 hiljada franaka. Samo za vrtić od tih para dali su 20 miliona dinara, dok je lokalna samouporava izdvojila više od tri miliona dinara, lokaciju za zgrade, dozvole saglasnosti, opremanje prostora i okoline.\nOtvaranju su prisustvovali Nenad Popović, ministar u Vladi Srbije, švajcarski ambasador u Srbiji Utrs Šmida i druge zvanice.\nInače na svečanoj sednici lokalnog parlamenta, kojom je predsedavao predsednik Radovan Tadić, uručen je ugovor o finansiranju rada Centra za inovacije u 2021. godini koji je opština Mali Zvornik potpisala sa kabinetom ministra za inovacije i tehnološki razvoj. Dodeljene su i povelje, plakete i priznanja zaslužnima za razvoj ove opštine kraj Drine, a folklorni ansambl i grupa pevača „17. septembar“ izveli su prigodan program.\nSABOR MUDRIH SRBA: Slava hrama u Malom Zvorniku\n13. 09. 2021. u 18:17\nMali Zvornik vrtić pomoć švajcarske ministar Nenad Popović


POČETNA NACIONALNE VESTI Danas, sutra i prekosutra isplata jednoktratne pomoći od 10.000\nMinistar finansija Siniša Mali rekao je da će danas, sutra i prekosutra svi zaposleni u prosveti dobiti državnu pomoć.\nOn je, gostujući na RTS, podsetio da je reč o 10.000 dinara pomoći.\n“To je nešto iznad 130.000 zaposlenih, za to smo izdvojili 1,6 milijardi dinara”, rekao je ministar podsetivši da je početkom ove godine država isplatila 10.000 dinara svim zaposlenim u zdravstvu, kao i 20.000 dinara svim penzionerima.\nKako je dodao, država se za isplatu ovih pomoći ne zadužuje.\n“Ovo je za nas investicija, apsolutno isplaćujemo od novca koji imamo na računu. Udeo javnog je daleko ispod mastrihtskog nivoa”, rekao je Mali.\nIstakao je da će danas sa predsednikom države biti održan sastanak o kapitalnim investicijama.\n“Sve što smo počeli se radi i ide predviđenim tokom, a videćemo i šta ćemo raditi u budućnosti”, dodao je Mali.\nŠto se tiče zaposlenih u predškolskim ustanovama, ministar je rekao da će sutra na sednici Vlade biti donesena preporuka lokalnim samoupravama, u čijoj su nadležnosti ove ustanove, da se takođe isplati jednokratna pomoć.\nKada je reč o prijavi za 100 evra, svi oni koji se nisu prijavili za prethodnih 100 evra moći će to da učine za novu pomoć i to od 16. maja.\n“Oni koji su se prijavljivali prošli put – ne moraju sada da se prijavljuju”, podsetio je Mali.\nO novom modelu fiskalizacije\n“Još četiri dana imamo do uvođenja novog sistema, to je veoma važna stvar za sve nas. Moramo svi da razumemo zbog čega je to tako – da bismo se bolje i uspešnije borili protiv sive ekonomije”, rekao je Mali.\nSvaki put kada ne uzmemo fiskalni račun, kada nam ga ne izdaju, neko taj deo PDV-a “stavi u džep”, naglasio je ministar.\n“Pojavila se netačna informacija da je dovoljno da imate ugovor sa dobavljačem kase i da će to značiti da ste ispunili sve uslove. To nije tačno, morate od 1. maja da izdajete nove račune”, istakao je Mali.\nKazao je da i u restoranima više neće biti potrebe da građane pitaju da li plaćaju kešom ili karticom.\n“Sada ćemo imati objedinjen sistem. Ako vas neko pita da li plaćate kešom ili karticom, recite mu da vam donese račun pa ćete onda odlučiti, vaša je stvar kako plaćate”, rekao je Mali.\nPodsetio je da od 1. maja kreće i upotreba e-faktura.\nPRETHODNI ČLANAKU četvrtak i petak isključenja struje na više lokacija u Požarevcu\nSLEDEĆI ČLANAKPromocija knjige „Rafael“ u GSU Požarevac


Odbijanje ruske nafte - ekonomsko samoubistvo za EU - BIGportal.ba\nOdbijanje ruske nafte – ekonomsko samoubistvo za EU\nEvropska unija, odbijajnjem ruskih energente, predsatvlja ekonomsko samounistvo za EU, izjavio je danas predsednik Ruske Federacije Vladimir Putin na sastanku o situaciji u naftnom sektoru.\n„Danas vidimo da iz apsolutno političkih razloga, zbog sopstvenih ambicija i pod pritiskom američkog gospodara, evropske zemlje uvode nove sankcije tržištima nafte i gasa. Sve to vodi ka rastu inflacije i umesto da priznaju svoje greške, traže krivce sa strane“, rekao je Putin, prneose RIA novosti.\nOn je istakao da će Evropa dugoročno postati region sa visokim cenama energenata.\nPrema njegovim rečima, zapadna politička klasa spekuliše s „apsolutno prirodnom zabrinutošću mnogih ljudi u vezi s elektranama i klimatskim pitanjima“, pri čemu umanjuju značaj tradicionalnih, ugljovodoničnih izvora energije, dok istovremeno precenjuju ulogu alternativne energije.\nTo je, kako je rekao, doprinelo izazivanju energetske krize za koju zapadni zvaničnici sada pokušavaju da okrive Rusiju.\n“Stiče se utisak da su naše zapadne kolege, političari i ekonomisti jednostavno zaboravili osnove elementarnih ekonomskih zakonitosti ili ih, na svoju štetu, radije namerno ignorišu“, rekao je Putin, prema izveštaju Sputnjik internešenela.\nDodao je da će „nedvosmisleno, zajedno sa ruskim energetskim resursima, i ekonomska aktivnost otići iz Evrope u druge regione sveta.\nOn je pozvao ruske vlasti da „deluju proaktivno” u uslovima „bezumnih i haotičnih” postupaka koje preduzimaju neki od zapadnih „partnera” i da to preokrenu u korist Moskve, ali je istovremeno upozorio da Rusija ne može da očekuje da će te zemlje praviti takve greške „u nedogled“.\nRuski predsednik je obećao da će država učiniti „sve što od nas zavisi“ da stvori odgovarajuće uslove za rad energetskih kompanija, počev od poboljšanja logističkih kapaciteta do obezbeđivanja sistema plaćanja u nacionalnim valutama partnerskih zemalja i poboljsanja dostupnosti kreditnih i usluga osiguranja….\nPutin je dodao da ruske naftne kompanije ne bi trebalo da drže zarodbljena sredstva – prihode ostvarene od rasta cena energenata, poručivši da su promene kroz koje prolazi globalno tržište nafte „tektonske prirode“ i da „poslovanje kao ranije, po starom modelu, naravno, izgleda malo verovatno”.\n„U novim uslovima važno je ne samo vaditi naftu, već izgraditi ceo vertikalni lanac do krajnjeg potrošača“, zaključio je Putin.\n(Tanjug Foto: Tanjug/AP)


Japanci odobrili dodatnih 4,5 miliona dolara pomoć Srbiji - INFORMACIJA JE KAPITAL - Capital.ba\nJapanci odobrili dodatnih 4,5 miliona dolara pomoć Srbiji\n02. feb. 2016. 20:05 Objavljeno u OSTALO\nBEOGRAD, Vlada Japana odobrila je 4,5 miliona dolara dodatne bespovratne pomoći Srbiji za prevazilaženje izbjegličke krize, saopšteno je iz Ambasade Japana u Beogradu.\nU saopštenju je precizirano da je pomoć namijenjena za projekte UNHCR-a, UNDP-a, Međunarodnoj organizaciji za migraciju /IOM/ i UNICEF-a.\nZa UNHCR je odobrena pomoć od 1.830.000 dolara, za UNDP 1.095.000 dolara dok je IOM-u odobreno 900.000 dolara, a projekti te organizacije usmjereni su na poboljšanje upravljanja granicama, obezbjeđivanjem posebnih vozila i opreme graničnoj policiji.\nSredstva su usmjerena i na jačanje kapaciteta za procesuiranje, registraciju i upućivanje izbjeglica i migranata, obezbjeđivanjem opreme i obuke za policiju i ostalo osoblje na terenu.\nZa UNICEF je odobreno 750.000 američkih dolara, a projekti te organizacije usmjereni su na pomoć izbjegloj djeci i ženama, obezbjeđivanjem adekvatnih prostorija prikladnih za djecu i majke sa bebama, hrane i stvari za hladno vrijeme.\nKljučne riječi: japan, pomoc, projekti, srbija\nOgava: U BiH uložena milijarda KM\nOd EU 72 miliona evra bespovratne pomoći\nKompanija Blicnet poštujući načelo društveno odgovornog poslovanja stvara temelj za budućnost\nJapanska vlada finansirala uređenje škole u Janji\nJapanska Vlada ulaže u projekte vodosnabdijevanja\nTokio odvaja više od milijardu dolara za izbjegle i raseljene


Vesti online / Vesti / Svet / “Kijev mora da obnovi porušene gradove“\n“Kijev mora da obnovi porušene gradove“\nRuski premijer Dmitrij Medvedev rekao je da će Rusija nastaviti da šalje humanitarnu pomoć jugoistoku Ukrajine, ali da Kijev mora da obnovi uništene objekte, fabrike i infrastrukturu.\nSledi period obnove: Gradovi na istoku Ukrajine su porušeni, uništeni su objekti, fabrike i infrastruktura\n"Osim zgrada na jugoistoku Ukrajine, uništeni su i proizvodni pogoni i tu će biti veliki problem obnove, ali o tome mora da se brine Kijev, ako vlasti te zemlje veruju da su ti regioni dio Ukrajine", rekao je Medvedev.\nRuski premijer je istakao da oni koji donesu odluku da koriste artiljeriju, tenkove i vojne avione protiv svojih građana i gradova moraju da budu svesni da će za to "da plate ogromnu ekonomsku cenu".\n"Snage koje ohrabruju takvo ponašanje moraće da doprinesu obnovi, ali mi tu pomoć još ne vidimo", rekao je on, dodajući da će Rusija pomoći jugoistoku Ukrajine i da to već čini.\nHumanitarna tragedija: Istok Ukrajine napustio je veliki broj građana\nOn je za list "Vedomosti" naglasio da je Rusija do sada za ukrajinske izbjeglice izdvojila milijardu rubalja (27 miliona dolara).\n"To je humanitarna tragedija, reč je o ogromnim novčanim sredstvima. Morao sam da donesem veliki broj odluka povezanih sa finansiranjem boravka izbeglica na našoj teritoriji", rekao je Medvedev, dodajući da su najveća državna sredstva upućena u region Rostova, koji je na granici sa Ukrajinom.\nU žestokim sukobima proruskih snaga na jugoistoku Ukrajine i ukrajinskih vojnika do sada su poginule stotine civila, uništeni su objekti i infrastruktura, a stotine hiljada ljudi je pobjeglo, podsjeća Itar tas.\nSVET Rusi pokrenuli istragu protiv ukrajinskog ministra odbrane\nPonedeljak 08.09.2014. 11:53\nPo dzepu udri manijake katolicke , od njih sve pocinje , racun u Vatikan poslat !!\nPonedeljak 08.09.2014. 12:03\nma obavezno.Pa kako da ne.I u Srbiji je sve obnovljeno.


Električni automobil Kia EV6 rasprodat u Australiji dve godine – Danasnje\nHome/Automobili/Električni automobil Kia EV6 rasprodat u Australiji dve godine\n0 31,781 1 minut citanja\nElektrični automobil Kia EV6 iz 2022. rasprodat je dve godine pre nego što je prvi stigao u izložbene salone – i pre nego što je cena objavljena.\nKia Australija kaže da su njeni dileri primili 1200 porudžbina od više od 25.000 „izraza interesovanja“ – ali samo 500 primeraka KIa EV6 iz 2022. treba da bude dostavljeno ove godine.\nOvim tempom, biće potrebno više od dve godine da se zadovolji potražnja za Kia EV6 u Australiji – osim ako kompanija ne može nabaviti više zaliha.\n„Radimo prekovremeno sa fabrikom kako bismo pokušali da povećamo naše izdvajanje kako bismo mogli da smanjimo vreme čekanja i pomognemo što većem broju kupaca“, rekao je za Drajv šef Kije Australije Demijen Meredit.\nCene će početi od 67.990 dolara pre troškova na putu – što će ga činiti 8.000 dolara skupljim od najjeftinije Tesle prodate u Australiji.\nOd 500 primera Kia EV6 iz 2022. koji će biti u Australiji ove kalendarske godine, kompanija je za Drive rekla da će približno 40 odsto biti GT-Line pogon na sve točkove, 40 odsto će biti GT-Line pogon na zadnje točkove, a preostalih 20 odsto će biti osnovni model Air.\nKia Australia kaže da su upiti kupaca za Kia EV6 više nego trostruko veći od onoga što je kompanija prvobitno dobila za Kia Stinger tvin-turbo V6 sportsku limuzinu.\nKompanija kaže da je polovina kupaca nova u brendu, dok su druga polovina sadašnji ili prethodni vlasnici Kije.\nKia sada ima izazov da raspodeli zalihe, ali kaže da će distribuirati automobile dilerima što pravednije.\nMeđutim, rukovodioci Kia Australia su zamolili kupce da budu strpljivi i zahvalili im se na interesovanju za automobil, drugo Kijino potpuno električno vozilo koje će se naći u lokalnoj prodaji.\nU međuvremenu, šef Kije u Australiji, Damien Meredith, ponovio je svoje ranije pozive vladama da podrže uvođenje električnih automobila sa više infrastrukture za punjenje – umesto poreskih olakšica ili popusta na carine.\n„Čvrsto verujem da je poreski obveznici koji plaćaju račun za smanjenje vladinih poreza ili naknada na električne automobile pogrešna strategija i da nije fer prema ljudima koji ne mogu da priušte električni automobil“, rekao je Meredit.\n„Ako je na raspolaganju kantica (vladinih) sredstava, to bi trebalo da ide u infrastrukturu, a ne u individualnu podršku električnim vozilima. Uspeh električnih automobila treba da se zasniva na prirodnim tržišnim silama“, rekao je Meredit.\nStav Vile Kia Australia je častan – i pravedniji prema poreskim obveznicima koji ne mogu da priušte električni automobil (najjeftiniji EV počinje od 45.000 dolara, u poređenju sa 30.000 dolara za prosečnu cenu koja se plaća za nove automobile) – to je u suprotnosti sa lobijem za električna vozila , koji želi da poreski obveznici plate račune bez obzira na sve.\nKao što je primetio jedan insajder iz industrije: „Zašto bi poreski obveznici u oblasti sa niskim prihodima pomagali da se daju popusti bogatim ljudima koji žele da kupe električni automobil od 100.000 dolara? To nema smisla.“


Nova DIMASI kupatila opojne elegancije\nKompanija Dimasi Bathroom predstavila je svoju novu i veoma interesantnu kolekciju nameštaja i opreme za kupatila...\nSvi elementi ove linije proizvoda opremljeni su suptilnim i jednostavnim foramama, ali i akcentnim detaljima namenjenim čak i najzahtevnijim vlasnicima domova, koji gotovo uvek nastoje da svoj prostor opreme elegantnim stvarima.\nDaleko više od još jednog imena u svetu kupatila, Dimasi Bathroom predstavlja najboljeg od najboljih i donosi novu životnu filozofiju u enterijere kupatila, kao i inovativne načine za unošenje elegancije i stilskog izgleda. Glavnu karakteristiku najnovije linije ovog brenda, predstavlja njena minimalistička baza kombinovana modernim formama, finišima i nijansama.\nNajnovije linije kada poseduju različite oblike i dolaze u različitim veličinama, mogu biti samostojeće ili ugradne, a baš kao i tuš kabine, kreirane su od visokotehnoloških kompozitnih materijala sa dodatnim mineralima i polimerskim bazama. Nova kolekcija dolazi kreirana od materijala koji predstavlja nastavak već ustaljene Solid Surface linije, čiji glavni materijal omogućuje kvalitetno oblikovanje, može biti popravljen i ne zahteva preterano održavanje.\nDimasi Bathroom donosi predivnu sinergiju modernog dizajna i tradicionalnih elemenata, koji svoj oblik i funkcionalnost duluju nekim od najsavremenijih materijala, zajedno sa kojima opijaju svojom jednostavnošću i senzibilnim izgledom.


Piletina | Agroportal.ba\nPodaci Spoljnotrgovinske komore BiH ipak govore da je lani izvoz mesa i mesnih prerađevina iz BiH bio veći za oko 7,5 miliona KM u odnosu na godinu dana ranije. Sve bi to bilo “normalno” da se domaći proizvođači ne bore da zaštite domaću proizvodnju…\n“Brisel spasio piletinu i jaja iz BiH” prosto rečeno, dok se institucije pokušavaju dogovoriti ko, kada, gdje, kome i čemu… Standardna praksa naših političara i institucija, sve što možemo mi ćemo uprskati. Loptica će se prebacivati sa nadležnosti…\nTaj podatak koji potvrdio Ratko Kovačević, načelnik Odjeljenja za komunikacije i međunarodnu saradnju Uprave za indirektno oporezivanje (UIO) BiH, pokazuje ogroman rast izvoza pilećeg mesa nakon što nam je dozvoljen izvoz ka EU. Podsjetimo, BiH je dobila dozvolu za…\nPiletina u zamjenu za datule i agrume, moguć dogovor Tuzlanskog kantona i Irana\nTuzlanski kanton Iranu može ponuditi piletinu, proizvode iz drvne i elektro industrije, te koks. S druge strane, za ovaj kanton zanimljiv je uvoz hurmi, odnosno, agruma i proizvoda od njih koje proizvodi Iran. Zaključak je to današnjeg sastanka predstavnika Kantonalne privredne komore Tuzla i ambasade Republike Iran koji su razgovarali o jačanju privredne saradnje. Prošle godine Tuzlanski…\nUprkos blagom povećanju plasmana mesa peradi u inostranstvo u prvom polugodištu ove godine, na domaćem tržištu je i dalje duplo više uvezene piletine, što koči napredak živinara u BiH, koji uveliko razmišljaju o prestanku proizvodnje. Prema podacima…\nSnabdijevanje BH tržišta piletinom stabilno, COVID-19 pandemija nije ugrozila proizvodnju\nPrije neke dvije ili tri sedmice, najvažnije vijesti, pored onih o COVID-19 pandemiji i širenju virusa, bile su vijesti o masovnoj kupovini i pravljenu zaliha hrane, sredstava za čišćenje i dezinfekciju, te toalet papira. Ove vijesti su obično bile ilustrovane prikazima praznih polica u supermarketima u upućivale su na to da će nestašica hrane i drugih potrepština postati ozbiljan…


"AMERIKA RAZOČARANA" Skot: Cenim napore Srbije, Kosovu će biti još teže (VIDEO)\nAmerički ambasador u Srbiji Kajl Skot rekao je da je odluka Interpola da ne primi u članstvo samoproglašenu državu Kosovo razočaravajuća za SAD.\nOn je dodao i da je takav ishod glasanja na Generalnoj skupštini Interpola diplomatska pobeda Srbije i rekao da on to ceni.\n- Diplomatija u međunarodnim organizacijama uvek je bitka među raznim pogledima. Srbija ima svoj pogled, borila se za svoj pogled i ja to cenim - rekao je američki ambasador.\nOn je dodao da je, u ukupnom skoru, više zemalja glasalo za Kosovo nego protiv kosova, ali da zbog pravila Interpola (dvotraćinska većina potrebna za izbor novog člana) Kosovo nije prihvaćeno - rekao je on.\n"TREĆI NEUSPEH PRIŠTINE" Svetske agencije o porazu Albanaca, AP: Da su prošli tražili bi CRVENE POTERNICE za srpske zvaničnike\nAsošiejted pres preneo je danas da je Generalna skupština Interpola odbila zahtev Kosova za članstvo u toj međunarodnoj policijskoj organizaciji, a američka agencija pritom navodi da je Srbija, uz pomoć saveznice Rusije, lobirala protiv ulaska Kosova u Interpol.\nInterpol je, dodao je, policijska organizacija policijska, a to što Kosovo nije primljeno u članstvo znači da će biti još teže za Kosovo da "vidi crvene liste od Interpola, i da to mora ići i dalje preko Unmika"\n- To je razočarajuće za nas - naglasio je Skot.\nAmbasada SAD u Prištini: Žalimo, Srbija vršila pritisak\nPovodom neuspelog pokušaja Prištine da se učlani u Interpol oglasila se i Ambasada SAD u Prištini, koja žali što Kosovo nije dobilo članstvo. U saopštenju piše i da je kosovska policija potpuno integrisana i sposobna institucija, da je većina zemalja to i videla, ali se navodi i da je Srbija vršila kampanju i pritisak na zemlje da se usprotive kandidaturi.\n- Podrška članstvu Kosova u Interpolu nikada nije značilo priznavanje nezavisnosti Kosova, već jačanje globalne saradnje u sprovođenju zakona i stvaranja sigurnosti na Balkanu. Sa ovim ishodom, svi gubimo - navodi se u saopštenju američke ambasade, gde piše i da SAD nastavljaju da snažno podržavaju dijalog između Kosova i Srbije.\nKosovo nije danas, ni posle dva pokušaja glasanja, uspelo da obezbedi članstvo u Interpolu. U drugom krugu, glasalo je 135 zemalja, 68 je bilo "za", 58 "protiv" i 16 uzdržanih. Prethodno je održan prvi krug glasanja u kome je Kosovo takođe zabeležilo promašaj, jer nije obezbedilo dvotrećinsku većinu. U prvom krugu, za članstvo Kosova u Interpolu u prvom krugu glasalo je 76 članica, 56 je bilo protiv, a 22 uzdržane.\nSkot: Potrebni su veliki napori da se nastavi dijalog\n"NAGLAVAČKE BI LETEO IZ VLADE" Premijerka kritikovala izjavu Skota o Kosovu i poručila: Vulin je reagovao adekvatno


SNS Архиве - Страница 4 од 6 - Dnevnik Juga\nPočetna / Tag arhiva: SNS (strana 4)\nCvetanović: Ugovor sa Metroparkingom potpisali su oni koji traže raskid, ostavili dugove i sada ne smeju na izbore\nSrdjan Stamenkovic 23/02/2018\tLeskovac, POLITIKA 0\nPredsednik Gradskog odbora Srpske napredne stranke u Leskovcu Goran Cvetanović govorio je na konferenciji za medije o rezultatima lokalne vlasti i napadima opozicije. -Čovek ne zna da li treba nekad da odgovara na neke prozivke ili da ostane po strani, ali iskreno rečeno kada vi novinari objavite informacije bez obzira …\nSrdjan Stamenkovic 22/02/2018\tLeskovac, POLITIKA 0\nU okviru kampanje za izbore za Savete mesnih zajednica koalicija „Aleksandar Vučić – Zato što volimo Leskovac održala je tribinu u Predejanu. U sali Motela Predejane pred više stotina građana Predejana i okolnih mesta predstavljeni su kandidati koalicije Srpske napredne stranke, Socijalističke partije Srbije i Bolje Srbije. Posle himne Srbije …\nSrdjan Stamenkovic 21/02/2018\tLeskovac, POLITIKA 0\nSavet za zdravstvo Gradskog odbora Srpske napredne stranke organizovao je danas u Leskovcu besplatne preglede i kontrolu sluha na specijalnom uređaju. Preglede su obavljai prof. dr Miško Živić, direkor ORL Klinike Niškog kliničkog centra i dr Vladimir Marković, načelnik odeljenja otorinolaringologije Opšte bolnice Leskovac Svakodnevne aktivnosti Gtradskog odbora Srpske napredne …\nAdministrator 20/02/2018\tLeskovac, POLITIKA 0\nObeležavajući Medjunarodni Dan socijalne pravde, članovi Saveta za društvene delatnosti Srpske napredne stranke, posetili su danas samohranu majku Jasminu Pešić u Manojlovcu i njenoj porodici uručili skroman poklon u novcu. Kao društveno odgovorna politička organizacija koja vrši vlast, zalažemo se za to da svi ljudi imaju jednake uslove za život …\nBesplatni pregledi u Mesnoj zajednici Veljko Vlahović\nAdministrator 17/02/2018\tDRUŠTVO, Leskovac, POLITIKA 0\nOsam lekarskih ekipa Saveta za zdravstvo Srpske napredne stranke, danas je, u akciji besplatnih preventivnih pregleda, sugradjanima merilo nivo šećera u krvi i visinu krvnog pritiska. Osim u gradskim mesnim zajednicama “Veljko Vlahović“ i “Hisar“, mobilne lekarske ekipe,besplatne preglede i razgovore, obavljale su i sa meštanima Sejanice, Kovačeve Bare, Vojnice, …\nVeliko interesovanje Leskovčanki za skrining na osteroporozu\nAdministrator 09/02/2018\tPOLITIKA 0\nSavet za zdravstvo Srpske napredne stranke, po treći put je organizovao skrining na osteoporozu, a interesovanje sugradjanki bilo je izuzetno.Tehnički kapaciteti aparata dozvoljavaju, medjutim, samo sedamdeset pregleda, pa je tim lekara već sačinio spisak zainteresovanih za sledeću akciju. Zdravstene ustanove u Leskovcu ne poseduju aparat za merenje gustine kostiju, na …


Ko sve želi predstavljati Srbiju na Evroviziji, u trci i Aca Lukas - Top Portal\nNaslovnica Zabava Domaće zvijezde Ko sve želi predstavljati Srbiju na Evroviziji, u trci i Aca Lukas\nSrbija će novog predstavnika i pesmu za Torino birati na festivalu “Pjesma za Evroviziju 22”, kroz dva polufinala, 3. i 4. marta, i veliko finale – 5. marta!\nKonkurs za srpskog predstavnika za “Pjesmu Evrovizije 2022” završen je 1. decembra, a 17. decembra komisija je glasala za kompozicije koje su stigle na adresu Radio-televizije Srbije elektronskim putem.\nPobjednik festivala „Pjesma za Evroviziju 22“ predstavljaće Srbiju na takmičenju za “Pjesmu Evrovizije”, koja će se ove godine održati u Torinu, u Italiji. Svojom pobjedom u Roterdamu grupa Maneskin dovela je „Pjesmu Evrovizije“ u Italiju, poslije nešto više od tri decenije.\nNa 66. „Pjesmi Evrovizije“ učestvovaće takmičari iz 41 države. Prema saopštenju Evropske radiodifuzne unije, pored 39 zemalja koje su nastupile u Roterdamu 2021. svoje učešće na ovogodišnjoj “Pjesmi Evrovizije” potvrdile su i Jermenija i Crna Gora.\nPrethodni članakMajka ubila dva sina nakon svađe sa mužem\nNaredni članakDodik: Šarović ima više razumjevanja za Alijinog sina nego za RS i Srbiju


Nađena misteriozna dokumentacija Dijane Hrkalović kod vođe navijača - Alo.rs\nTaj automobil u kom su nađena dokumenta, Šobić je dobio na poklon od navijača i navodnog narko dilera V. V.\nAlo! Masanori Jošida\nZbog Vajdića je navodno nekadašnja državna sekretarka MUP Dijana Hrkalović više puta u toku 2018. izdavala naređenja policiji da ga pusti iako je zaustavljen sa oružjem i izbrisanim serijskim brojem.\n- Zaustavljeni u audiju A8, a kod sebe je imao oružje s izbrisanim brojem. Umesto da nazove advokata, kontaktirao je direktno sa Hrkalovićevom, koja je odmah od načelnika odeljenja kriminalističke policije na Novom Beogradu Borisa Vitorovića tražila da bude istog momenta pušten na slobodu, pa čak i da mu se vrati oduzeti pištolj - objasnio je ranije izvor.\n- Policajci su morali da mu donose sokove i sendviče i ispunjavaju mu želje, u čemu je on neskriveno uživao, hvaleći se poznanstvom sa Hrkalovićevom. Neki pripadnici MUP su već svedočili o tome, pa za sada protiv nje postoje elementi više krivičnih dela, od zloupotrebe položaja do trgovine uticajem, jer su i članovi Vajdićeve ekipe ekspresno puštani posle svakog privođenja. Ono što je posebno zanimljivo jeste da je ona koristila kriptovani telefon koji ne može da se prisluškuje i koji obično koriste mafijaši - otkriva je izvor.\n– V. V. (32), koji je uhapšen nekoliko minuta posle pucnjave u Ulici Miće Popovića, određeno je policijsko zadržavanje od 48 sati. On je saslušan i policajcima je priznao da je došlo do sukoba između njega i druge dvojice mladića koji su u vatrenom okršaju povređeni. Izjavio je da su se posvađali, da je došlo do nesporazuma, i to je sve - preneli su tada mediji.\nvođa alkatraz Dijana Hrkalović hronika\n"koja je odmah od načelnika odeljenja kriminalističke policije na Novom Beogradu Borisa Vitorovića tražila da bude istog momenta pušten na slobodu, pa čak i da mu se vrati oduzeti pištolj - objasnio je ranije izvor." ...nadam se, iskreno, da je doticni odmah napravio sluzbenu belesku i da ta beleska nije unistena...


Ideal nepodeljenog društva - Srđan Milošević - Peščanik\nAna Brnabić – ime i prezime političkog besmisla i besmislenosti politike u Srbiji. Posle nekoliko godina provedenih u središtu politike nije stekla ni minimum političke kulture, ali jeste beskonačnu količinu arogantnosti i ničim neopravdanog samopouzdanja. To su, uostalom, kompatibilne pojave. O njenom političkom profilu već je sve rečeno i jednostavnost te strukture odavno ne zavređuje posvećivanje pažnje bilo čemu što Brnabić izgovori ili uradi. Sa druge strane, reč je o osobi koja se nalazi na čelu (takozvane) vlade i nemoguće je sasvim ignorisati njenu patetičnu pojavu. U svojoj najnovijoj manifestaciji ta se pojava izrazila sledećom tvrdnjom: „Srbija je daleko od podeljenog društva, ona je sve osim podeljenog društva“.\nRazume se, sasvim suprotno od njenih tvrdnji, Srbija jeste podeljeno društvo. Ono je, najpre, podeljeno po socijalnim, klasnim linijama. Ta je podela najvažnija, ali je i u Srbiji, kao i u globalnim okvirima, amortizovana raznim ideološko-identitetskim nanosima: društveno biće (još uvek) ne uspeva da pronađe način da odlučujuće artikuliše svest pojedinca. Osim toga, tu su, u međuvremenu, i brojne druge podele (izvedene iz prethodne ili „proizvedene“ kako bi se prethodna zamaglila) po raznim linijama interesa, opredeljenja, vrednosti. Savremeno liberalno-kapitalističko društvo je duboko podeljeno i ono ne može biti drugačije. Jedino pitanje je na koji način se njegove brojne unutrašnje podele artikulišu, kako se konflikti razrešavaju, kako se u tom brojnim linijama podeljenom društvu postižu kompromisi i u vezi sa kojim pitanjima se podele (dakako veštački) „stavljaju na stranu“. Samo nedemokratska kultura negira podele u uslovima kada su one neminovnost, a one su neminovne u svakom društvom u kojem postoji fundamentalni sukob različitih interesa.\nPretpostavimo da je Brnabić mislila na političke podele, pošto je kao argument odsustva podeljenosti navela izbore, na kojima konstantno pobeđuje Vučić sa svojom družinom. Na stranu sada notorna činjenica da na izbore izlazi samo deo birača. Daleko veći problem je implikacija takozvane predsednice takozvane vlade da podršku režimu daje „tiha“ većina koja „radi i trudi se da nešto stvori“ dok je protivnik vlasti zapravo „ogromna, izuzetno glasna, moćna i bogata manjina sa velikim brojem medija, koja diže toliku buku da deluje da je zemlja podeljena“. Pitanje koje se logično nameće je da li je postojanje manjine uopšte dopustivo, kada je ta manjina onakva kakvu je Brnabić opisala? Iz njene perspektive – očigledno nije. Kada bi samo ta i takva „ogromna manjina“ nestala! Bez te manjine koja larma i stvara iluziju podeljenosti, sledeći logiku Ane Brnabić, Srbija bi bila idealna država, sasvim po njenoj (izvitoperenoj) meri, bez obmane o podeljenosti koju generiše opisana manjina.\nU datom kontekstu, to što Brnabić zastupa nije ništa drugo do fašistički obrazac. Iako je reč o osobi koja je „blaženi neznalac ničega“, subjekt autentičnog nerazumevanja demokratskih principa i uopšte idealno slobodna od prisustva bilo čega što bi predstavljalo političnost u javnoj delatnosti, ono što njenim rečima daje težinu jeste okolnost da je, baš takva kakva jeste, Brnabić najjasniji simptom patologije političkog života u Srbija. Politička tabula rasa, neko ko u svom političkom sazrevanju kreće „od nule“, stasava u Srbiji upravo na način na koji se razvijala javna ličnost takozvane predsednice takozvane vlade: ka antipolitičnom, antidemokratskom, antipluralističkom i antipravnom svetonazoru. Svako treba da bude zadovoljan svojim položajem, konflikta nema niti ga sme biti, tiho „radi i stvaraj“ za feudalno bezobzirnu vladajuću (političku) klasu, a svaki izraz nezadovoljstva je „buka“ koja narušava harmoniju njene neograničene ohlokratije. Zaista ne prestajem da se pitam: šta oni misle, čemu sve ovo vodi?\nSrodni link: Miloš Janković – Sloboda nas neće osloboditi


Novi zakon: Kome je potrebna marihuana može sam da je gaji | SC Radar\nNovi zakon: Kome je potrebna marihuana može sam da je gaji Mar 2, 20160 comments Kanadski federalni sud je doneo odluku kojom pacijenti koji koriste marihuanu u medicinske svrhe sada mogu i sami da je uzgajaju.\nTaj potez dolazi u trenutku kada su sve oči uprte u liberalnu vladu koja je obećala da će za svog mandata legalizovati marihuanu.\nPrethodna vlada branila je korisnicima da kupuju marihuanu od prodavaca koji nemaju licencu što je kako se navodi, bilo protivustavno.\nFederalni sudija Majkl Felan dao je novoj vladi rok od 6 meseci da “smisli” novi zakon o medicinskoj upotrebi marihuane.\nVlada premijera Džastina Trudoa se založila da će legalizovati upotrebu kanabisa. Trudo je istakao da bi na taj način mogao da se popravi “pali sistem” i da se iskoreni “kriminalni element” iz proizvodnje i distribucije marihuane.\nOsim toga, legalizacija bi donela 5 milijardi dolara godišnjeg prihoda.


Hapšenja u Španiji zbog kokaina, uhapšeni i Srbi\nRazbijen narko klan u Španiji, među uhapšenima i Srbi\nVesti Autor:Beta, Jelena Zorić30. jun. 201514:57 > 17:09\nŠpanska policija zaplenila je 3,5 tona kokaina i 9,3 miliona evra i razbila međunarodnu grupu krijumčara droge, među kojima ima i Srba, saopšteno je u Madridu.\nU operaciji „Vinetu“ uhapšeno je 69 osoba, od toga 15 je uhapšeno u Srbiji, Crnoj Gori i Hrvatskoj, 26 u Španiji, a 28 u Portugaliji, saznaje N1.\nKako je saopšteno, sedište grupe je bilo u Madridu, a za uvoz droge pomorskim putem iz Latinske Amerike bili su zaduženi Srbi, „bivši pripadnici vojske“.\nKako je saopštila španska policija, u akciji su učestvovali i vojna mornarica i poreske vlasti, kao i pripadnici policije Srbije, Hrvatske, Crne Gore, Portugala, Australije, Velike Britanije i Nemačke.\nMeđu uhapšenima u Madridu je i vođa kartela, koji je u javnosti bio poznat kao fudbalski menadžer i čovek koji živi u luksuzu, a u madridskoj vili u kojoj je živeo pronađeno je 773.000 evra u kešu.\nKako navodi španska agencija EFE, kartel je drogu prebacivao kroz četiri pomorska kanala, a grupa je imala i organizovanu mrežu kompanija za transfer i pranje novca, mahom u Portugalu gde su sarađivali i sa pojedinim bankarima.\nRadisavljević: Srbi među vođamagrupe\nTužilac za organizovani kriminal Miljko Radisavljević kaže da su u današnjoj akciji španske policije aktivno učestvovali i srpski nadležni organi odnosno tužilaštvo za organizovani kriminali Služba za borbu protiv organizovanog kriminala.\nU akciji su uhapšeni i srpski državljani koji su bili visoko pozicionirani u strukturi te organizovane krimimalne grupe, rekao je Tanjugu Radisavljević iz Madrida.\n„Koliko je značaj njihovog delovanja govori i podatak da je po nadimku jednog od njih i dobila naziv „Vinetu“‘, rekao je tužilac.\nKako N1 nezvanično saznaje, akcija je dobila ime po Podgoričaninu Vinetu Strugaru koji je prošlog maja ubijen u centru Podgorice zajedno sa svojim telohraniteljem.\nIncautadas 3,5 TM de cocaína y 9,3 mill € a red internacional de narcos asentada en España:69 detenidos, 26 en España pic.twitter.com/sn3yF4wqVA\n— Policía Nacional (@policia) June 30, 2015\nČlanovi ove bande krijumčarili su drogu iz Latinske Amerike u Evropu preko Španije, a operisali su u Dominikanskoj Republici, Brazilu, Peruu, Kolumbiji i Venecueli, a zatim i u Evropi – Srbiji, Hrvatskoj, Crnoj Gori, Mađarskoj i Holandiji.\nKako se navodi, Madrid i Valensija su bili baze i „odskočna daska“ za drogu, bivši vojnici iz Srbije su bili zaduženi za pomorske kanale krijumčarenja droge, a u Lisabonu, Madridu i Vigu se odvijalo plaćanje proizvođačima narkotika u Americi i pranje novca.\nPolicijski zvaničnici u Španiji su rekli da je operacija „Vinetu“ jedna od najvažnijih u poslednjih nekoliko godina.\nIstraga je trajala dve godine, a osim 3,5 tona kokaina i novca, ukupno je zaplenjeno i pet automobila, četiri broda, motocikl, oružje i 332 stabljike marihuane.\nMUP Srbije: Izuzetni rezultati zajedničke akcije\nZamenica šefa Kabineta ministra unutrašnjih poslova Dijana Hrkalović izjavila je da je današnja akcija pokazala opredeljenost Srbije da pitanje bezbednosti rešava zajedno sa partnerima na globalnom nivou.\n“Ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović insistira da srpska policija međunarodnu saradnju ostvaruje na najvišem nivou. Rezultati naše zajedničke akcije su izuzetni, pre svega, po količinama zaplenjenih narkotika, gotovog novca, kao i broja uhapšenih osoba“, istakla je zamenica šefa Kabineta, navodi se u saopštenju MUP-a Srbije.\nHrkalović je između ostalog navela i da je iskazan visok nivo profesionalnosti, upornosti i sposobnosti da se na pravi način obrade dobijene informacije, da je metodologija korišćena u radu u mnogim aspektima bila inovativna i da će poslužiti na budućim predmetima.\n„Sve informacije dostavljane su preko oficira za vezu Nacionalnoj kriminalističkoj agenciji Velike Britanije, kao glavnom koordinatoru. Istovremeno sa Tužilaštvom za organizovani kriminal, korišćenjem specijalnih istražnih metoda, počelo se sa prikupljanjem dokaza, kao i vođenjem finansijskih istraga protiv osoba obuhvaćenih obradom“, kazala je ona.\nZamenica šefa Kabineta je dodala da se Srbija bespoštedno bori protiv organizovanih kriminalnih grupa koje su uspele da razviju mrežu trgovine drogom kako na prostoru Južne Amerike, tako i u zemljama Zapadne Evrope i stvore organizacije koje ne poznaju verske, nacionalne, kulturološke ili bilo kakve druge barijere.\n„Imajući u vidu da je trgovina narkoticima jedna od najvećih pošasti savremenog društva, jasno je da joj se samo jakom regionalnom i međunarodnom saradnjom može stati na put. Razmena podataka na svim nivoima od nacionalnog, preko regionalnog, do međunarodnog, može dovesti do velikih zaplena, razbijanja organizovanih kriminalnih grupa i oduzimanja velike imovine“, naglasila je Hrkalović.\nSrbija prema rezultatima u borbi protiv narko-dilera predstavlja lidera Zapadnog Balkana, a kvalitet rada i stručna osposobljenost srpskih policajaca uklapa se sa visokim međunarodnim strandardima koji postoje na polju borbe protiv trgovine narkoticima, rekla je ona.


Advokatske jabuke razdora\nili Lakše do pravde, ali 'malo morgen'(2)\nAdvokati na protestu ispred AKS u Beogradu 24.maja 2021.\nDogodilo se upravo ono na šta sam ukazivao. Pozivu na skup povodom protesta zbog novopredloženog nacrta Zakona o izmenama i dopunama Zakona o parničnom postupku odazvalo se dva dana kasnije, 24. maja 2021. više od 200 advokata iz cele Srbije. A mesto okupljanja bilo je u centru grada ispred zgrade u u Dečanskoj 13 u kojoj je Advokatska komora Srbije. Ovaj izbor je bio rukovođen njihovim nezadovoljstvom netrasparentnošću postupanja AKS u ovoj stvari kao i ocenama da Komora nije zaštitila interese svojih članova.\nDakle, nije AKS upoznala svoje članove sa sadržinom izmena jednog od najvažnijih zakona u pravnom sistemu Republike Srbije! A još uvek nije zvanično razmatrala ni rad svog predstavnika u radnoj grupi ministarstva - uprkos tome što je za postojanje grupe znala duže od 4 meseca. Za sve se saznalo tek od Ministarstva pravde.\nSuočena sa opravdanim gnevom svojeg članstva, AKS je 21. maja 2021. izdala Saopštenje kojim je pokušala da uveri advokate da će nedostatke predloženog nacrta ''u najvećoj meri'' ispraviti u neposrednim razgovorima sa Ministarstvom pravde. To Saopštenje nije dovodilo u pitanje niti se osvrtalo na izuzetno kratak rok koji je određen za javnu raspravu.\nIz ovog redosleda događaja se može zaključiti da Komora ni u jednom trenutku pre 19. maja 2021. ni na koji način nije obavestila svoje članove ni o tome da je formirana radna grupa za izmenu ZPP, niti da Komora u njoj ima svojeg predstavnika, niti za koja se zakonska rešenja ''predstavnik komore i advokata'' u toj grupi zalagao.\nAdvokati na prtotestu ispred Terazijskog tunela u Beogradu 24.maja 2021.


„E reciklaža“ podnela zahtev za skladištenje električnog i elektronskog otpada u Novom Sadu\nPokrajinski sekretarijat za urbanizam, graditeljstvo i zaštitu životne sredine 18. avgusta 2015. godine objavio je obaveštenje o prijemu zahteva za izdavanje dozvole za skladištenje elektronskog i električnog otpada operatera „E reciklaža“ iz Novog Sada. Kako je saopšteno, operater „E reciklaža“ podneo je 6. avgusta 2015. godine Zahtev za izdavanje dozvole …\nMinistarstvo poljoprivrede i zaštite životne sredine Republike Srbije 19. avgusta 2015. godine donelo je Pravilnik o korišćenju podsticaja za sprovođenje naučnoistraživačkih, razvojnih i inovativnih projekata kroz mere i akcije podrške promotivnim aktivnostima u poljoprivredi. Prijavu za korišćenje podsticaja mogu podneti nosioci komercijalnih porodičnih poljoprivrednih gazdinstava, preduzetnici i naučnoistraživačke ustanove u …\nUklanjanje istorijskog opasnog otpada iz preduzeća u restruktuiranju\nMinistar poljoprivrede i zaštite životne sredine Republike Srbije gospođa Snežana Bogosavljević Bošković posetila je 20. avgusta 2015. godine preduzeće Prva iskra Barič. Ona je ovom prilikom izjavila da je u toku završetak radova na uklanjanju 818 tona opasnog istorijskog otpada, a što bi trebalo da bude završeno do početka septembra …\nU Novom Kneževcu u naselju Siget u toku je druga faza rekonstrukcije vodovodne mreže. Radove izvodi JKP „7. oktobar“ iz Novog Kneževca, a osim rekonstrukcije 2,5 kilometara vodovodne mreže biće izgrađen i glavni potisni vodovod do Banatskog Aranđelova. Vrednost radova iznosi oko 5 miliona dinara. Prva faza rekonstrukcije vodovoda završena …\nRepublika Srbija, Crna Gora i Bosna i Hercegovina imaju u planu izgradnju zajedničkog 400kV dalekovoda koji će povezivati Bajinu Baštu, Višegrad i Pljevlja. Za potrebe izgradnje dalekovoda u aprilu ove godine operateri prenosnog sistema Srbije, Crne Gore i BiH osnovali su zajedničko preduzeće Centar za koordinaciju sigurnosti. Cilj preduzeća je …\nDirektor RB „Kolubara“ gospodin Milorad Grčić izjavio je za RTS da će cena uglja iz ovog rudarskog basena ostati na nivou iz 2014. godine. On je istakao da će tona sirovog energenta iznositi 3450 dinara, dok će tona sušenog biti 8450 dinara, kao i da ima dovoljno zaliha uglja. Prema …\nUskoro ističe rok za prijavljivanje za „Siemens Press Award“\nKompanija „Siemens“ peti put po redu organizuje takmičenje za novinarsku nagradu „Siemens Press Award“, a tema ovogodišnjeg takmičenja je „Energija i efikasnost“. Na takmičenju mogu učestvovati novinari čiji je autorski rad na temu zelenih tehnologija, energetskih sistema, efikasnosti, zaštite životne sredine prilikom upotrebe i primene energije objavljen u periodu od …\n1 … 914 915 916 917 918 … 1.094


06.08.2021. / 14:11\nSARAJEVO – Ministar spoljne trgovine i ekonomskih odnosa u Savjetu ministara Staša Košarac istakao je da se bilježi oporavak i nastavak ekonomskog rasta poslije krize izazane virusom korona, a šansu za bolju ekonomsku perspektivu vidi u pristupanju inicijativi “Otvoreni Balkan”.\nKošarac je naveo da povećanje za više od 23 odsto ukupnog obima spoljnotrgovinske razmjene BiH u prvih šest mjeseci, u odnosu na isti period lani, pokazuje oporavak i nastavak ekonomskog rasta nakon krize izazvane pandemijom virusa korona.\nOn je naveo da je u proteklih šest mjeseci izvoz iz BiH iznosio 6,65 milijardi KM i da je veći za 30,53 odsto u odnosu na isti period prošle godine, ali i da je zabilježeno povećanje uvoza za 19,33 odsto, saopšteno je iz Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa u Savjetu ministara.\n“Ohrabrujući su podaci da smo u prvih šest mjeseci ove godine izvezli više robe nego za prethodnih pet godina, što je pokazala Analiza spoljnotrgovinske razmjene BiH u periodu januar – juni”, istakao je Košarac.\nOn je napomenuo da je privredna zajednica u Republici Srpskoj i Federaciji BiH suočena sa brojnim poteškoćama i saniranjem posljedica virusa korona, ali da je ipak od januara do juna zabilježen rast izvoza u sve zemlje koje su glavni trgovinski partneri.\nKošarac je podsjetio da su najznačajniji partneri u robnoj razmjeni zemlje članice EU i CEFTA sporazuma, pri čemu je izvoz na evropsko tržište u prvih šest mjeseci iznosio 73,8 odsto, a na tržište zemalja CEFTA 16,3 odsto.\n“Na tržište CEFTA izvezli smo robe u vrijednosti 1,08 milijardi KM, što je za 29,6 odsto više nego u prvih šest mjeseci prošle godine. Naš najznačajniji partner po obimu razmjene je Srbija, na čije tržište smo izvezli robe u vrijednosti 732 miliona KM, što predstavlja povećanje za 32 odsto u odnosu na prošlu godinu”, naveo je Košarac.\nOn je naglasio da je, s ciljem nastavka trenda rasta izvoza, potpuno opredjeljenje – otvaranje novih tržišta za plasman domaćih proizvoda i naglasio da bi jačanje regionalne saradnje i unapređenje ekonomskih veza trebalo da bude prioritet politika na svim nivoima vlasti u BiH.\n“Naša šansa je pristupanje inicijativi ‘Otvoreni Balkan’, jer regionalno povezivanje znači bolju ekonomsku perspektivu za sve zemlje zapadnog Balkana. Regionalna ekonomska zona će omogućiti olakšanu trgovinu robom i uslugama, kao i slobodno kretanje ljudi i kapitala, te doprinijeti većem ekonomskom rastu, smanjenju nezaposlenosti i privlačenju investicija”, rekao je Košarac. Agencije\nTagovi: ekonomski rastkošaracvirus korona


Organizacije civilnog društva zatražile izmjene Zakona o slobodi pristupa informacijama - BH novinari\nSarajevo, 09.02.2021. – Javne institucije u Bosni i Hercegovini trenutno nemaju zakonsku obavezu da objavljuju informacije od javnog interesa, a borba građana, nevladinih organizacija i medija za njihovo objavljivanje često traje godinama. Zbog toga su organizacije civilnog društva u BiH uputile inicijativu nadležnim institucijama sa zahtjevom da se što prije pristupi izmjenama Zakona o slobodi pristupa informacijama BiH.\nOsnovni cilj inicijative jeste da se u zakon uvede princip proaktivne transparentnosti, gdje bi se uspostavili jasni standardi koji uključuju i katalog informacija koje će sve javne institucije morati objavljivati na svojim internet stranicama. Pored toga, ovaj princip predviđa i dosljednu primjenu zakona kroz jačanje kapaciteta državnih službenika koji postupaju po zakonu, ali i uspostavljanje djelotvornog nadzora nad poštovanjem zakona i uvođenjem sankcija za njegovo kršenje.\nU BiH trenutno javne institucije ne objavljuju brojne informacije o trošenju budžetskog novca, javna preduzeća kriju podatke o poslovanju, a pravosudne institucije informacije o završenim sudskim procesima. Većina ovih informacija trebale bi biti javno objavljene jer dugogodišnji sudski procesi za njihovo dostavljanje onemogućavaju pravovremenu reakciju javnosti, zbog čega često nastaje šteta po interes građana.\nZato organizacije civilnog društva podsjećaju da se jedna od predviđenih mjera Strateškog okvira za reformu javne uprave za period 2018-2022 odnosi upravo na povećanje dostupnosti informacija, gdje bi se trebao uvažavati princip maksimalne transparentnosti. Također, BiH je 2014. godine pristupila Inicijativi Partnerstvo za otvorenu vlast (OGP Inicijativa) koja se zasniva na ideji da je otvorena vlast dostupnija i odgovornija prema građanima. BiH je još 2012. godine ratifikovala Konvenciju Savjeta Evrope o pristupu službenim dokumentima koja ohrabruje javne vlasti da na sopstvenu inicijativu objave službene dokumente kad je god to moguće, promovišući tako transparentan i efikasan rad javne uprave.\nOrganizacije civilnog društva iz BiH pozvale su ovlaštene predlagače na svim nivoima vlasti, a u prvom redu Ministarstvo pravde BiH, da pripreme prijedlog novog Zakona o slobodi pristupa informacijama uvažavajući SIGMA-ine principe za javnu upravu koji se odnose upravo na proaktivnu transparentnost, kao i Konvenciju Savjeta Evrope o pristupu službenim dokumentima, te strateška opredjeljenja iz reforme javne uprave i OGP Inicijative.\nU Zakonu bi trebalo definisati obavezu proaktivnog objavljivanja operativnih informacija, zatim informacija o organizacionoj strukturi, budžetske i druge informacije o radu javnih vlasti. Također, trebalo bi jasno definisati uzak krug izuzetaka kod pristupa informacijama, uz obavezno sprovođenje testa javnog interesa. Predlaže se i uvođenje inspekcijskog nadzora i sankcija u slučaju nepoštovanja zakonskih odredbi jer trenutni zakon ne djeluje destimulativno na javne institucije koje skrivaju informacije od javnog značaja.\nInicijativu su potpisali: Transparency International u BiH, Savjetodavno vijeće Inicijative „Partnerstvo za otvorenu vlast“, Udruženje/udruga BH novinari, Centar za istraživačko novinarstvo, Centar za zastupanje građanskih interesa, Sarajevski otvoreni centar, UG „Zašto Ne“, Vanjskopolitička inicijativa BH, Centar za promociju civilnog društva i Fondacija Udružene žene Banja Luka.


RTS :: Stimulacija investitorima da ulažu u filtere mogla bi da smanji zagađenje\nDruštvo Stimulacija investitorima da ulažu u filtere mogla bi da smanji zagađenje\nsubota, 18. jan 2020, 19:40 -> 19:46\nIndustrijska postrojenja su među najvećim zagađivačima, pre svega zbog neekoloških goriva koja koriste u proizvodnji i načina na koji upravljaju otpadom. Vlada je formirala radnu grupu koja će pratiti zaštitu vazduha od zagađenja, a predsednik Srbije je kao jednu od prvih mera najavio odsumporavanje u termoelektranama. Stručna javnost je saglasna da je to dobar početak, ali i da je potreban čitav niz sistemskih rešenja.\nFiskalni savet je u analizi još 2018. godine tvrdio da je potrebno da se u ekološke projekte u najvećim javnim i državnim preduzećima, koja su ujedno i najveći zagađivači u narednih 10 godina, uloži devet milijardi evra. Međutim, tvrde, iako je bilo novca u budžetu i spremnih projekata, do realizacije nije došlo.\nSituaciju je pogoršala izmena zakona o budžetskom sistemu kojom je dozvoljeno da se sredstva od namenskih taksi preusmere u druge svrhe.\n"Ima jedan primer jedne lokalne samouprave gde su oni 2013. godine naveli otvoreno, neka 72 miliona su bila u pitanju, da su to sredstva koja se koriste za subvenciju dela zarada komunalnog preduzeća i to je plaćeno iz Fonda. Već sledeće godine su nastavili prenose prema tom preduzeću, ali više nisu to tako nazvali, nego su nazvali pojačano čišćenje ulica, ili tako nešto, što je vredelo 90 miliona", kaže Dejan Maksimović iz Ekološkog centra "Stanište".\nDa se u ovom trenutku sve vrti oko novca, ali i da sistem plaćanja naknada ne stimuliše industriju da ulaže u prečistače, smatraju i u Naledu.\n"Zbog toga i zagovaramo ponovno uspostavljanje zelenog fonda kao institucije koja će omogućiti transparentno i održivo finansiranje sistema zaštite životne sredine u Republici Srbiji. Tu treba računati na sredstva Evropske unije, na sredstva kompanija koje moraju poštovati standarde ekološke u Republici Srbiji", napominje Slobodan Krstović, menadžer za regulatornu reformu iz Naleda.\nDok se ne obezbedi novac i ne pooštri kontrola uz kazne, fabrike iznad kojih se ne vije dim jer rade po istim pravilima kao one u Evropi ili Severnoj Americi, poput "Ikee" i "Bol pekidžinga", biće retkost.\n"Svaka lokacija poštuje smanjenje električne energije za 15 odsto, gasa za 15 odsto, vode za 25 odsto i naravno imamo cilj da smanjimo potpuno odlaganje otpada na deponiji. Ono što gledamo u Evropi i pokušavamo da repliciramo iz Severne Amerike je kupovina energije iz obnovljivih izvora. Nakon određenih proizvodnih procesa svaki put imamo dodatna merenja ili upotrebe nekih novih materijala imamo dodatna merenja", kaže Jelena Kiš, menadžer za održivi razvoj u firmi "Bol pekidžing".\nNije tajna da su naše obaveze precizirane u okviru poglavlja 27: da do 2025. godišnje ulažemo oko 100 miliona evra i pokrenemo osam infrastrukturnih projekata. Posle toga obaveze rastu na 32 projekta godišnje vredna 400 miliona evra.


KONCERT KRONOS KVARTETA U NOVOM SADU | Novi Sad\nPočetna stranica › KONCERT KRONOS KVARTETA U NOVOM SADU\nKONCERT KRONOS KVARTETA U NOVOM SADU\nGradonačelnik Novog Sada Igor Pavličić prisustvovao je konferenciji za novinare u Kulturnom centru povodom koncerta Kronos Kvarteta koji će, pod pokroviteljstvom Grada Novog Sada, biti održan u četvrtak 12. januara u 20 časova na sceni ''Jovan Đorđević'' u Srpskom narodnom pozorištu.\nO koncertu u Novom Sadu, ali i o radu samog kvarteta govorili su članovi David Harrington, John Sherba, Hank Dutt, Jeffrey Zeigler i generalni direktor Kronos Performing Arts Association, Janet Cowperthwaite kao i kompozitorka Aleksandra Vrebalov čije delo će biti izvedeno pred novosadskom publikom. Gradonačelnik je poželeo dobrodošlicu Kronos Kvartetu i zahvalio se Aleksandri Vrebalov što je pomogla da Novi Sad bude domaćin jednom od najboljih svestskih kamernih ansambala.\n- Veliko mi je zadovoljstvo što ćemo 2012. godinu započeti ovako značajnim kulturnim događajem, i pozivam sve zainteresovane da večeras dođu da zajedno uživamo u vrhunskom izvođenju savremenih muzičkih dela – istakao je gradonačelnik Pavličić.\nDavid Harrington izjavio je da je odušvljen što će nastupiti u Novom Sadu, i što su, kako je rekao, Aleksandrinu muziku doveli kući, što predstavlja izuzetnu priliku da nauče nešto više o mestu iz kojeg njena muzika potiče. - Muzika nas podseća na to da smo svi povezani, a Aleksandra je sigurno jedan od najsenzualnih kompozitora današnjice – rekao je Harrington.\nPrema rečima Aleksandre Vrebalov koncert u Novom Sadu biće kruna njene dosadašnje saradnje sa Kronos Kvartetom, a plan je da se i mladi novosadki muzičari i kompozitori upoznaju sa njima i tako unaprede svoj rad. Kronos Kvartet stvara već više od 30 godina i postali su jedna od najčuvenijih i najuticajnijih grupa našeg vremena, a za sobom imaju hiljde koncerata održanih širom sveta, više od 45 izdanja izuzetne kreativnosti i ostvarenu saradnju sa najznačajnijim kompozitorima i izvođačima.\nNovi Sad, 12. januar 2012. godine


Vukićević: Sa sopstvenim avionima Montenegro erlajnz će biti profitabilan | Standard\nVukićević: Sa sopstvenim avionima Montenegro erlajnz će biti profitabilan\n“Naš finansijski model pokazuje, i to na osnovu rezultata u prethodnom periodu, da kompanija može poslovati pozitivno ukoliko ima svoje avione. Obim avio saobraćaja MA u Crnoj Gori za 12 mjeseci ne može pokriti troškove iznajmljivanja aviona. Da je drugačije, Lufthansa, British Airways i veliki broj drugih avio kompanija bi letjeli 12 mjeseci ka Crnoj Gori, a znate da to nije slučaj “, kazao je Vukićević Pobjedi.\nPročitaj još | Odobreno više od 8.000 zahtjeva za subvenciju u iznosu od 8,66 miliona eura\n“Ova industrija je izrazito kapitalno intenzivna, ulaganja su velika što znači da je kreditna i izloženost kompanija prema lesorima (odobravaju zakupcu pravo korištenja sredstava prilikom zakupa ili kupovine aviona op.a.) značajan fiksni trošak za avio kompanije”, pojasnio je Vukićević.\n“U ovom periodu prevezeno je 70.000 putnika i obavljeno 980 letova, u odnosu na 130.000 putnika i 1.800 letova prošle godine. Prihodi su pali sa 12 na šest miliona eura, ali su i varijabilni troškovi bili značajno manji. Ostvareni poslovni rezultat je naravno daleko slabiji nego prošle godine”, rekao je Vukićević.\n“Plan je da ovu sezonu radimo sa četiri aviona, što znači manji obim i manje putnika nego prošle godine kada smo radili sa šest aviona, ali okolnosti su takve da bi poslovno bio veliki rizik ići sa iznjamljivanjem još jednog ili dva aviona”, izjavio je Vukićević.\n“Zakon je jasan izraz namjere i Vlade i Skupštine da pitanje konsolidacije i razvoja MA riješe na sveobuhvatan način. Pod tim podrazumijevam zatvaranje dugova iz prošlog perioda i stvaranje preduslova za profitabilno poslovanje, kroz investicije u nabavku aviona i restauraciju motora”, kazao je Vukićević.\n“Prva faza je pretvaranje potraživanja države u povećanje akcionarskog kapitala. Nije opraštanje, niti plaćanje duga MA, nego povećanje kapitala kompanije kroz kupovinu akcija. Odnosno, potraživanja koja su bila nenaplativa, a koja bi u slučaju likvidacije MA pala na teret države i Aerodroma CG, dobijaju novi kvalitet kao aktiva države”, tvrdi Vukićević.\n“Treća, razvojna faza, je kupovina aviona koji bi bili u vlasništvu MA, što bi omogućilo kompaniji da uz druge mjere na optimizaciji, posluje profitabilno”, rekao je Vukićević.\n“Čekamo mišljenje Agencije, završavaju se dodatne analize koje je Agencija zatražila i koje treba da dokažu opravdanost državnog ulaganja sa aspekta privatnog investitora”, kazao je Vukićević.\n“To su uradile sve zemlje regiona koje imaju svoje nacionalne kompanije, ulažući značajno više novca nego Crna Gora u njihov oporavak i razvoj. Govorimo o stotinama miliona eura u preuzimanje dugova JAT-a i kasnija ulaganja u Air Serbia. Slična je stvar sa Croatia Airlinesom. Uz desetak miliona eura godišnje državne pomoći za odvijanje saobraćaja od javnog interesa”, podsjetio je Vukićević.\n“I vidite kako se danas države ponašaju u vrijeme krize, kada treba spasavati svoje avio prevoznike. Ponovo su milijarde eura i dolara bespovratne ili vrlo povoljne državne pomoći vlade širom svijeta obezbijedile za svoju avio industriju, svjesne značaja koji ova grana privrede ima na nacionalnu ekonomiju. I to je možda najbolji dokaz ispravnog postupanja naše Vlade kada je odnos prema nacionalnoj avio-kompaniji u pitanju”, naglasio je Vukićević.\n“Možemo se mi zavaravati kako će druge kompanije da lete ukoliko MA bude zatvoren i da nude jeftinije usluge. Ali dešavanja u praksi demantuju takva razmišljanja. Svaka zemlja koja nema nacionalnog avio prevoznika zavisi od drugih, a sve osim čisto komercijalnog pristupa od strane drugih avio kompanija je nerealno očekivati. U julu i avgustu će svi da lete ka Crnoj Gori, ali u januaru i februaru neće. Jer se tada radi sa negativnim poslovnim rezultatom”, saopštio je Vukićević.\n“Na žalost, onda nas je zadesila ova katastrofa i sa nekim aktivnostima se malo usporilo”, rekao je Vukićević, objašnjavajući da je najveći broj zaposlenih na plaćenom odsustvu koje podrazumijeva umanjenu zaradu za 30 odsto.\n“Nakon što bude jasnije kako će izgledati poslovanje poslije pandemije, moramo redefinisati komercijalnu strategiju i sagledati organizacionu strukturu kompanije. Moguće da će morati da se redukuje broj zaposlenih, ali ne bih kadrovsku optimizaciju gledao samo kroz to, već kao proces koji treba da dovede do novog kvaliteta u organizaciji poslovanja”, rekao je Vukićević, podsjećajući da su lani imali neto gubitak od osam miliona eura, a da su prihodi od države iznosili 5,5 miliona eura.\n“Ova kompanija nije nastala sa isključivim ciljem da pravi profit. Niti je to sada imperativ, značaj kompanije za turizam i sveukupnu ekonomiju je i dalje vrlo značajan i kada pričamo o opravdanosti postojanja MA, moramo uzeti u obzir velike indirektne i multiplikativne efekte. Oni mogu lako da se kvantifikuju, što smo i uradili i sa čime je javnost upoznata. Taj iznos se kretao u 2018. i 2019. godini oko 120-150 miliona eura na godišnjem nivou”, saopštio je Vukićević, komentarišući prošlogodišnji poslovni rezulatat.\n“Ovo rukovodstvo je bilo odgovorno da pripremi model po kome će MA zadržati obim saobraćaja koji se kreće na nivou 650.000 do 700.000 prevezenih putnika godišnje a pri tom poslovati bez gubitaka, odnosno bez potrebe da država pokriva gubitke, kao što je u prošlosti bio slučaj”, rekao je Vukićević.\n“To automatski stavlja MA u neravnopravan položaj. Već jednom sam javno pitao i mi ćemo iz kompanije nastaviti da pitamo, ko treba nas da zaštiti od nelojalne konkurencije kada vidimo da dobrovoljaca – advokata koji štite strane kompanije ima napretek”, istakao je Vukićević.\nVukićević je podsjetio da MA ima u vlasništvu avion “foker 100“, dok je jedan “embraer 195“ nabavljen 2010. godine na lizing od brazilske BNDS banke i njegova otplata se završava 2022, a ukupni godišnji troškovi za njega su 3,2 miliona eura. MA je dva “embraera 195“ iznajmio od GECAS-a do 2023. odnosno 2024. godine, godišnji fiksni troškovi najma iznose 3,7 miliona eura za oba aviona.\n“Ta dva aviona ćemo pokušati da otkupimo prije isteka roka ugovora. Zbog poremećaja na avio tržištu, plan je da avione nabavljamo fazno, ali više detalja ćemo imati kada u bliskoj budućnosti redefinišemo komercijalnu strategiju”, rekao je Vukićević.


ANDRIĆGRAD – U Bioskopu „Doli Bel“ u Andrićgradu u Višegradu večeras su prikazana dva animirana ruska filma o čudotvornim ikonama Tahvinske i Iverske Bogorodice. Djeca školskog i predškolskog uzrasta i njihovi roditelji imali su priliku da vide filmove pod…\nANDRIĆGRAD – U nedjelju 27. oktobra u 19 časova, u sali multipleksa “Dolly Bell“, biće prikazane projekcije dva kratkometražna animirana filma ruske rediteljke Irine Mihailovne, koji su 24. oktobra učestvovali na festivalu animiranog filma u Banjaluci. Rediteljka će se,…\nANDRIĆGRAD – Posjetioci bioskopa u Andrićgradu moći će da pogledaju filmove “Peta moć”, “Video/Kaseta/2” i „Trka života“. Peta moć [18:00] od 25. do 31. oktobra IZVORNO IME: The Fifth Estate REŽIJA: Bill Condon ULOGE: Benedict Cumberbatch, Daniel Brühl, Carice van…\nANDRIĆGRAD – Posjetioci bioskopa u Andrićgradu moći će da pogledaju filmove „Vrijeme za ljubav“ i „Plan bjekstva“. Vrijeme za ljubav [18:00] od 18. do 24. oktobra IZVORNO IME: About Time REŽIJA: Richard Curtis ULOGE: Rachel McAdams, Domhnall Gleeson, Bill Nighy,…\nANDRIĆGRAD – Posjetioci bioskopa u Andrićgradu moći će da pogledaju filmove “Grozan ja 2” i „Gravitacija“. Grozan ja 2 [18:00] od 11. do 17. oktobra IZVORNO IME: Despicable me 2 REŽIJA: Chris Renaud, Pierre Coffin ULOGE: Nebojša Dugalić,…\nANDRIĆGRAD – Posjetioci Multiplexa „Andrićgrad“ moći će da pogledaju filmove “Grozan ja 2” i „Zatvorenici“. Grozan ja 2 [18:00] od 04. do 10. oktobra IZVORNO IME: Despicable me 2 REŽIJA: Chris Renaud, Pierre Coffin ULOGE: Nebojša Dugalić, Mina Lazarević, Mina Nenadović,…\nANDRIĆGRAD – Posjetioci Multiplexa „Andrićgrad“ moći će da pogledaju filmove “Persi Džekson: More čudovišta”, “Dajana” i „lice ljubavi“. Persi Džekson: More čudovišta [18:00] od 27. septembra do 03. oktobra IZVORNO IME: Percy Jackson: Sea of Monsters REŽIJA: Thor Freudenthal…\nANDRIĆGRAD – Posjetioci Multiplexa „Andrićgrad“ moći će da pogledaju filmove “Ljubav je u vazduhu”, “Lice ljubavi” i „Prizivanje zla“. Ljubav je u vazduhu [18:00] od 20. do 26. septembra IZVORNO IME: Amour & turbulences REŽIJA: Alexandre Castagnetti ULOGE: Ludivine Sagnier, Nicolas…\nANDRIĆGRAD – Posjetioci Multiplexa „Andrićgrad“ moći će da pogledaju filmove “Turbo”, “Vajolet i Dejzi”, “S/Kidanje” i „Instrumenti smrti: Grad kostiju“. Turbo [18:00] od 6. do 19. septembra IZVORNO IME: Turbo REŽIJA: David Soren ULOGE: ŽANR: Animirani, Avantura, Komedija…\nANDRIĆGRAD – Posjetioci Multiplexa „Andrićgrad“ moći će da pogledaju filmove “Turbo”, “Vajolet i Dejzi”, „Fajter 2“ i “S/Kidanje”. Turbo [18:00] od 6. do 19. septembra IZVORNO IME: Turbo REŽIJA: David Soren ULOGE: ŽANR: Animirani, Avantura, Komedija TRAJANJE: 96…


Audi najavljuje šest RS modela - AUTOMOBILI\n19/01/2022 3:22:08 AM\nNASLOVNA / VESTI / Audi najavljuje šest RS modela\nAudi Sport je imao prometnu godinu zahvaljujući svojim S modelima, ali najbolje tek dolazi.\nAudijevo odeljenje Sport do kraja ove godine priprema ukupno šest RS modela, prenosi Klix.ba. Tim povodom je objavljen teaser koji ih najavljuje, ali uopšte nije teško identifikovati modele koje ćemo relativno uskoro videti.\nRS Q3 Sportback i RS Q3 su u grupi automobila te dele isti 2,5 litarski benzinski motor s turbopunjačem koji razvija oko 400 KS. Uz njih je i RS7 Sportback koji bi trebalo da pokreće 4,0 litarski BiTurbo V8 motor sa 600 KS, a pominje se i snažniji hibridni model sa oko 700 KS. Očekuje se i RS6 Avant koji će biti rival Mercedesu-AMG E63/E63 S Estate sa istim motorom.\nFlagship SUV će bez sumnje biti RS Q8 koji je najavljen konceptom Q8 Sport u martu 2017. godine na Sajmu automobila u Ženevi. Neće biti iznenađenje ako dobije isti pogon kao modeli RS6 i RS7.\nŠesti automobil bi mogao da bude obnovljeni RS4 Avant. Njegov 2,9 litarski BiTurbo V6 motor bi trebalo da razvija 444 KS.\nSajam automobila u Frankfurtu će se održati u septembru te bi mogao da posluži za predstavljanje nekih od novih RS modela.\nTagovi2019 6 modela audi audis s serija\nPrethodno Da li je ralno da Michael Schumacher ovako izgleda sa 50 godina?\nSledeće Video: Tenk u Velikoj Britaniji iznajmljuje se kao limuzina


16:48h PORUKA RODITELJA DEVOJČICE KOJA JE UJEDINILA SRBIJU: Sofija vam svima šalje puno poljubaca, a mi vam se od srca zahvaljujemo\nDIJANA HRKALOVIĆ MENJALA IDENTITET, 4 MESECA ZVALA SE DRUGAČIJE: Čekala 259\t661\nKORONA BROJKE OPET RASTU: 2.080 novozaraženih, preminulo 19 pacijenata 55\t131\nU Loznici obeležili godišnjicu oslobođenja\n23.09.2020. 14:42h 23.09.2020. 16:34h\nPolaganjem venaca i prigodnom komemoracijom na lozničkom Partizanskom groblju, gde počivaju posmrtni ostaci 160 palih boraca, danas (23.9) su obeleženi 76. godišnjica oslobođenja Loznice u Drugom svetskom ratu i 75 godina od pobede nad fašizmom.\nPočast palima za slobodu odali su predstavnici Gradskog odbora SUBNOR-a Srbije, lokalne samouprave, Srpskih ratnih veterana, gradskih odbora SPS i Komunističke partije. Predsednik lozničkog SUBNOR-a Života Isaković podsetio je da je ovaj kraj u oba svetska rata pretrpeo velika razaranja i podneo brojne ljudske žrtve. Tokom Velikoga rata ovde su vođenje slavne bitke na Ceru, Mačkovom kamenu i Gučevu, a u Drugom svetskom postradalo je civilno stanovništvo. Draginac i okolna jadarska sela su najveće stratiše seljaka na Balkanu gde je oktobra 1941. godine nemačka kaznena ekspedicija streljala oko tri hiljade žena, dece i starih.\n- Ovo su značajni datumi za nas i svet. Pre 75 godina čovečanstvo se oslobodilo fašizma, zla koje je pretilo da ga uništi. Odajemo počast onima koji su živote dali u borbi za slobodu našeg naroda i naša je dužnost da poštujemo događaje iz tih dana, da negujemo uspomene na pale borce sa željom da nam se tako nešto više nikada ne dogodi – kazao je Isaković.\nPosle polaganja venaca delegacija SUBNOR-a posetila je Stjepana Stanimirovića, jedinog preživelog učesnika Drugog svetskog rata u Loznici. U Drugom svetskom ratu u partizanskim redovima bilo je oko četiri hiljade boraca iz Jadarskog sreza, a više od 600 ih je poginulo u borbama širom nekadašnje Jugoslavije. Loznica je konačno oslobođena 23. septembra 1944. godine, a za razliku od poslednjih nekoliko godina danas zbog koronavirusa i epidemiološkioh preventivnih mera nije održana svečana akdemija u Vukovom domu kulture.\nSVETOZARU RODIO KROMPIR GRDOSIJA OD KILO I PO: Suvoborci otkrivaju tajnu dobrog, a to se vidi čim ga podgreješ (FOTO)\nPORUKA RODITELJA DEVOJČICE KOJA JE UJEDINILA SRBIJU: Sofija vam svima šalje puno poljubaca, a mi vam se od srca zahvaljujemo\nKRKOBABIĆ IMA SJAJNE VESTI: Država deli 150.000 praznih seoskih kuća mladim bračnim parovima! 13\t6\nDIJANA HRKALOVIĆ MENJALA IDENTITET, 4 MESECA ZVALA SE DRUGAČIJE: Čekala u redu u opštini - novo IME I PREZIME krajnje neuobičajeno 259\t661\nMARIJA IZ ŽIKINE DINASTIJE PREMINULA U ATINI: Glumica Rialda Kadrić napustila nas je u 57. godini 38\t1.2k\nPIKSI POSTAJE SELEKTOR SRBIJE, PLATA 1.000.000 EVRA: Legenda u reprezentaciji posle 20 godina! 252\t980


Home/U FOKUSU/Stop američkoj rezoluciji: Veto Rusije i Kine u Savetu bezbednosti\nRusija i Kina su iskoristile pravo veta tokom glasanja u Savetu bezbednosti UN o rezoluciji SAD za pooštravanje sankcija Severnoj Koreji.\nZa rezoluciju je glasalo 13 članova Saveta bezbednosti. U američkom, nacrtu rezolucije osuđeno je lansiranje balističke rakete izvedeno 24. marta od strane Pjongjanga i drugo nedavno testiranje raketa.\nU nacrtu je predloženo smanjenje isporuka sirove nafte i naftnih derivata Severnoj Koreji. Takođe je pomenuto uvođenje sankcija jednoj severnokorejskoj organizaciji koja je navodno umešana u zlonamerne sajber aktivnosti, kao i uvođenje sankcija protiv nekih drugih subjekata.\nRuski izaslanik pri UN Vasilij Nebenzja prokomentarisao je da su prilikom izrade rezolucije Saveta bezbednosti UN o Severnoj Koreji, SAD ignorisale preporuke i upozorenja Moskve da dokument ove vrste neće biti usvojen. On je dodao da je Rusija u više navrata insticala da je uvođenje novih sankcija protiv Severne Koreje put koji vodi u ćorsokak.\nPrema njegovim rečima, bezbednosni problemi, uključujući i one koji se tiču i Rusije „ne mogu se rešavati primitivnom upotrebom sankcione palice, koja vodi ozbiljnim sporednim posledicama“. Kako je istakao, Moskva se protivi bilo kakvim vojnim aktivnostima, koje su pretnja po Korejsko poluostrvo i zemlje severoistočne Azije. „Poslednjih godina primećujemo samo zaoštravanje situacije na Korejskom poluostrvu.\nNaše zapadne kolege navikle su da svu krivicu svaljuju na severnokorejske vlasti.\nMeđutim, potpuno se ignoriše činjenica da višekratni apeli Pjongjanga upućeni Vašingtonu da prekinu sa neprijateljskim aktivnostima, što bi otvorilo mogućnosti za dijalog – nisu uzeti za ozbiljno“, naglasio je Nebenzja.\nOn je zaključio da, prema tome, paradigma sankcija nije mogla da garantuje bezbednost u regionu niti da reši pitanja nuklearnog i raketnog neširenja.


SRBIJA : PALA ODLUKA KRIZNOG ŠTABA. OBAVEZNO NOŠENJE MASKI U…\n23. juna, 2020 Vesti iz Srbije Napišite komentar\nDanas zaseda Krizni štab u Srbiji koji treba da donese nove mere u vezi novonastale situacije sa Korona virusom. Usled povećanja broja obolelih i lošije epidemiološke situacije hitno se sastao Krizni štab koji i dalje zaseda a ovo su prve odluke.\nKako prenosi sprski portal Kurir, Krizni štab je odlučio da bude obavezno nošenje maski u zatvorenom prostoru.\nKrizni štab je dao preporuku da se formiraju dve centralne Kovid 19 bolnice – KBC Bežanijska kosa u Beogradu i Klinika za plućne bolesti u Nišu.\nTagovi: korona virus - Krizni štab - Srbija


Marija pobedila 50 muškaraca u najtežem oranju na takmičenju kod Novog Sada - Večeras u Dijaspori\nMix najnovijih vesti Marija pobedila 50 muškaraca u najtežem oranju na takmičenju kod Novog Sada\nMarija pobedila 50 muškaraca u najtežem oranju na takmičenju kod Novog Sada\nMarija Seočanac iz Novog Sela kod Vrnjačke Banje je studentkinja biohemije koja je pobedila u najtežoj disciplini na takmičenju u oranju. Takrmičenje orača “Srbobranska brazda” održano 22. put u Srbobranu, ostaće upamćeno po trijumfu jedne mlade žene.\nNe samo što je bila jedina žena učesnica ovog nadmetanja, već je među 50 muškaraca pokazala da baš ona ore muški pobedivši u najtežoj “C” kategoriji – oranju strnjišta na dubini do 25 centimetara klasičnim ili plugovima s obrtačima, koji zahvataju četiri ili više brazda.\n– Prvi put sam sela u taj traktor, koji mi je ustupila porodica Čobanov iz Srbobrana, ali sam se lako navikla na njega, jer je udoban i lak za upravljanje – priča Marija za Novosti.\nNa svom porodičnom imanju u Novom Selu Marija vozi IMT traktore koji imaju do 60 konjskih snaga, a ovaj u Srbobranu je imao 170.\n– Otišla sam na takmičenje da se družim, ne nadajući se nikakvoj nagradi, a postigla sam dosad najveći uspeh – zadovoljna je Marija.\nPrvi put sela u traktor sa 8 godina\nDa naši pobednici predstavljaju Srbiju na svetskom takmičenju\nThe post Marija pobedila 50 muškaraca u najtežem oranju na takmičenju kod Novog Sada appeared first on Luftika.


Pridruži se i ti trećem serijalu #trenirajsaivanom - Super Teen\nPridruži se i ti trećem serijalu #trenirajsaivanom\nHome/Zvezde/Pridruži se i ti trećem serijalu #trenirajsaivanom\nNajbolja srpska atletičarka, Ivana Španović posle duže pauze usled preloma metatarzalne kosti desne noge, polako se vraća treninzima na stazi. A bliži se i vreme za akciju #trenirajsaivanom, treću po redu.\nTokom pandemije često sam pozivala ljude da ostanu kod kuće, ali da budu aktivni. Podsticala na jačanje fizičke, ali i na važnost rada i na svojoj mentalnoj snazi, i jako bih volela kada bi se taj trend vežbanja nastavio.\nFinalni izazov je stigao! 🙌🏻💃🏻Trenirali smo dve godine, a sada je vreme za skok! Okači fotku/video svog skoka uz limenku Red Bulla uz #trenirajsaivanom i možda baš tebe vodimo na Evropsko prvenstvo 2021. 😊 #trenirajsaivanom\nA post shared by Ivana Španović (@ivanaspanovic) on Sep 8, 2020 at 9:48am PDT\n2020-09-10T23:34:08+02:0010 septembra, 2020|Zvezde|0 Comments


RTS :: Požari na Rodosu i u Turskoj - o situaciji u letovalištima govore turistički vodiči iz Srbije\nSvet Požari na Rodosu i u Turskoj - o situaciji u letovalištima govore turistički vodiči iz Srbije\nponedeljak, 02. avg 2021, 18:40 -> 21:17\nVesti o požarima nam stižu i iz regiona i sveta. Ugrožene su i šume u okolini omiljenih srpskih letovališta. Danijela Timotijević, turistički vodič, kaže za RTS da je u turskom letovalištu Marmaris vatra lokalizovana u nekim centralnim delovima grada, dok je u Bodrumu situacija stabilizovana. Tomislav Miletić, turistički vodič na Rodosu, ispričao je da se požar širi sredinom ostrva, ali da nema informacija da je neko evakuisan. Ministarka trgovine, turizma i telekomunikacija Tatjana Matić saopštila je da su srpski turisti koji letuju na Rodosu u Grčkoj na bezbednom.\nSrpski turisti na Rodosu na bezbednom\nKada je reč o požaru na grčkom ostrvu Rodos, Tomislav Miletić kaže da je požar buknuo na tridesetak kilometara jugozapadno od glavnog grada i nošen jakim vetrom počeo da se širi sredinom ostrva.


Foto: Rorius Alamy / Profimedia\nUvođenjem evra, neke od tih valuta su otišle u istoriju, a dinar ih je nadživeo iako ga je pratilo mnogo uspona i padova, promena izgleda, pa čak i država u kojima je bitisao.\nDrugim rečima, uspeo je da preživi iako je duga istorija turbulencija u promenama njegove vrednosti u minulim decenijama. Takvih turbulencija je bilo i u poslednjih 25 godina, a jedna od najvećih desila se 1. janura 2002, kada je omiljena "srpska valuta" marka prestala da bude mera vrednosti za dinar.\nU tom periodu i "Blic" je preživeo mnogo turbulencija, od sadržaja do cene, a ako bi se kroz dinar merila njegova vrednost, onda je ona znatno uvećana jer je prvi broj, koji je izašao 16. septembra 1996. godine, koštao samo dinar, a današnji 50. Ipak, u toj davnoj 1996. godini pomoćna srpska valuta je bila nemačka marka koja je vredela u menjačnicama oko 3,3 dinara. Danas imamo univerzalni evro, za koji moramo da izdvojimo 117,56 dinara, pa bi kroz prizmu stranih valuta vrednovanje "Blica" bilo slično i tada i danas.\nDakle, marka davno nije više mera vrednosti srpskog dinara već je to evro. Oni koji su u šteku 1. januara 2002. još imali nemačku valutu, prilikom zamene za evro morali su da izdvoje 1,95 maraka. Iako se marke mnogi još sa nostalgijom sećaju, kroz istorijat "Blica" podsetićemo na vrednost dinara u odnosu na evro. Tako je 16. septembra 2002. za jedan evro trebalo izdvojiti 60,95 dinara, 2016. - 123,20, a danas 117,56 dinara.\nI SRBIJA DOBILA DIGITALNU VALUTU! Zvaće se "Lazar", biće vezana za dinar i evo koliko će vredeti\nIz NBS za "Blic" kažu da je u proteklih 20 godina kurs imao dva potperioda.\n- Od 16. septembra 2002. do 16. septembra 2012. kurs je udvostručen (sa nešto iznad 60 na oko 117), odnosno dinar je izgubio gotovo polovinu (48 odsto) svoje vrednosti u odnosu na evro. Prosečna godišnja deprecijacija dinara u tom periodu je iznosila preko šest odsto. Od druge polovine 2012. do danas, kurs dinara prema evru je ostao gotovo na istom nivou, uz znatno manje oscilacije tokom proteklih devet godina - kažu u NBS.\nProfesor Božo Drašković kaže za "Blic" da je duga istorija turbulencija u promenama vrednosti dinara u minulim decenijama, koje su počele nakon Drugog svetskog rata.\n- Bitne su dve ključne činjenice, prva da kurs nacionalne valite de fakto na srednji rok zavisi isključivo od snage njene ekonomije. Druga, da političke odluke na kratak rok, najduže nekoliko godina, mogu da se igraju sa njenom vrednošću, a onda takve odluke bivaju kažnjene neumitnim ekonomskim zakonitostima. Kvarenje vrednosti nacionalne valute koje se dešavaju kada se obezvređuje vrednost valute štampanjem novca, ima katastrofalne posledice po ekonomski sistem. Dakle, bezgranično i olako političko igranje sa vrednošću novca urušava ekonomski sistem zemlje u kojoj se to dešava. Igra može biti dvostruka, inflatorna i deflatorna - navodi Drašković.\nFoto: Ivan Vdovin Alamy / Profimedia\nPrvi broj "Blica" koji je izašao 16. septembra 1996. godine, koštao je samo jedan dinar, a današnji 50 dinara\nOn dodaje da je mehanizam održavanja stabilnosti kursa kompleksan.\n- Stabilan kurs dinara omogućuje privredi i stanovništvu da sa izvesnošću planira svoje ekonomske odluke, što je prednost. Međutim, dugoročno održavan de fakto fiksni kurs, koji ne uvažava stvarno stanje nacionalne ekonomije, na dug rok se pokazivao kao greška u ekonomskoj i monetarnoj politici. Precenjen kurs dinara stimuliše uvoz i destimuliše izvoz. Uvozna roba je jeftinija, a domaća za izvoz je u inostranstvu skuplja. Taj mehanizam na dug rok slabi domaću privredu i favorizuje stranu. Potcenjen kurs ima za posledicu da bi se domaća tražnja za uvoznom robom smanjila, jer bi uvozna roba na srpskom tržištu, iskazana u dinarima, bila skupa - kaže profesor.\nPolemike o precenjenom kursu dinara unazad 25 godina su se vodile i na stranicama "Blica", ali iz NBS je odgovor uglavnom bio isti iako su guverneri bili različiti.\n- NBS je poslednjih devet godina posvećena očuvanju stabilnosti na svim poljima, uključujući i devizno tržište. Uz efikasnu strategiju deviznih intervencija, koje su se koristile i ranije, čak neretko i u većem obimu, uz ipak prisutne visoke oscilacije deviznog kursa, i odlučnu posvećenost da održi relativnu stabilnost kursa dinara prema evru. Značaj te stabilnosti za ostvarenje osnovnih ciljeva NBS, ali i za čitavu ekonomiju i građane, uspela da je očuva uprkos raznim izazovima, pre svega iz međunarodnog okruženja, s kojima se suočavala naša zemlja.\nGrađani vrednost svoje valute mere po kupovnoj moći, koja je za 25 godina varirala. Ono što je ostala konstanta to je da se ona i tada i sada određivala vrednošću dinara u odnosu na marku, odnosno evro. Te, ali i druge okolnosti dovodile su i davne 1996. godine, ali i danas do polemika oko plivajućeg ili fiksnog kursa dinara.\nProfesor Drašković kaže da ta dilema postavljena veštački.\n- Smatram da kurs treba da bude promenjiv i da bude korigovan određenim koeficijentom deficita, odnosno suficita u robnoj razmeni sa inostranstvom. U našem slučaju bi to značilo da bi kurs dinara prema evru iz godine u godinu bio korigovan nagore. Ovakva politika kursa značila bi pritisak na kreditnu zaduženost stanovništva i privrede koja se ugovara u čvrstoj vezi sa evrom. Posledice precenjenog kursa, iza kojeg ne stoji stvarni rast nacionalne ekonomije, ima za posledicu dolazak na ivicu bankrotstva, kao što je to bio slučaj sa Argentinom s kraja prošlog i početkom ovog veka - navodi Drašković.\nBezvredan u vreme hiperinflacije\nU vreme hiperinflacije od 1991. do 1993, odnosno sve do januara 1994. godine, dinar je postao bezvredna novčana jedinica koja je u transakcijama na tržištu zamenjena naturalnom razmenom i obračunima, a transakcije su obavljane u nemačkim markama. Pre novčane reforme koja je sprovedena 24. januara 1994. godine najveća pojedinačna novčana jedinica iznosila je 500 milijardi dinara. Monetarnom reformom kurs dinara prema nemačkoj marki uspostavljen je na odnos 1:1.


NATO u Istočnoj Evropi ostaje onoliko koliko je potrebno - 19.11.2017, Sputnik Srbija\nSnage NATO-a ostaće u Istočnoj Evropi i zemljama Baltika onoliko koliko to bude bilo potrebno, izjavio je generalni sekretar Alijanse Jens Stoltenberg. 19.11.2017, Sputnik Srbija\nvesti, svet, istočna evropa, jens stoltenberg\n© AP Photo / Virginia MayoGenralni sekretar NATO-a Jens Stoltenberg\nSnage NATO-a ostaće u Istočnoj Evropi i zemljama Baltika onoliko koliko to bude bilo potrebno, izjavio je generalni sekretar Alijanse Jens Stoltenberg.\n„Nemoguće je precizirati konkretan datum, ostaćemo dokle god to bude bilo potrebno“, rekao je on kanadskom radiju Si-Bi-Si, odgovarajući na pitanje dokle će Alijansa održavati povećano prisustvo u Baltiku i u Ukrajini.\n18 Novembar 2017, 23:30\nStoltenberg je prokomentarisao i nedavna pisanja nemačkih medija da NATO snage u Istočnoj Evropi nisu u stanju da se odbrane u slučaju vojnog napada, rekavši da je Alijansa spremna da brani sve saveznike u slučaju bilo kakvog napada.\n„Uzimajući u obzir stalne promene u bezbednosnoj situaciji, NATO se takođe menja. Mi povećavamo vojno prisustvo i poboljšavamo borbenu gotovost. Prvi put u istoriji smo rasporedili snage na istoku Alijanse. Pored toga, radimo na tome da budemo što efikasniji kada je reč o premeštanju snaga kako po Evropi, tako i po Severnoatlantskom regionu“, istakao je.\nStoltenberg je naglasio i da NATO igra ključnu ulogu u borbi protiv terorizma širom sveta, kao i da nastoji da spreči moguće pretvaranje Avganistana u utočište međunarodnog terorizma.\n„NATO ima važnu ulogu, posebno u sferi pomoći zemljama Bliskog istoka i Severne Afrike u borbi protiv terorizma. To što naše snage čine u Avganistanu — to je naša najveća operacija. Razlog zbog čega se nalazimo u Avganistanu jeste da ne dozvolimo toj zemlji da se pretvori u utočište međunarodnog terorizma“, zaključio je Stoltenberg.