Zrenjanin, 13. Mart 2013. PR Objave: Najava -\nKompanija MaxBet (www.maxbet.rs) sponzorisala je odlazak studenata Tehničkog fakulteta "Mihajlo Pupin" iz Zrenjanina na ovogodišnju Menadžerijadu koja se održava od 8. do 12. maja u Grčkoj. Ovaj fakultet predstavljaće 50 studenata u različitim disciplinama, a pored njih, ovogodišnjoj Menadžerijadi prisustvovaće studenti iz cele Srbije i šire!\nKompanija MaxBet sponzorisala je odlazak studenata Tehničkog fakulteta "Mihajlo Pupin" iz Zrenjanina na ovogodišnju Menadžerijadu koja se održava od 8. do 12. maja u Grčkoj. Ovaj fakultet predstavljaće 50 studenata u različitim disciplinama, a pored njih, ovogodišnjoj Menadžerijadi prisustvovaće studenti iz cele Srbije i šire!\nMeđunarodni susret studenata, poznatiji kao Menadžerijada, tradicionalno se održava skoro pola veka na prostoru Balkana. Ova manifestacija doprinosi povezivanju, saradnji i razmeni studenata. Menadžerijada kroz svoje programe širi i populariše sve sfere aktivnog studentskog života, naučni rad, takmičenja u znanju, sportska takmičenja i edukativne programe.\nStudenti Tehničkog fakulteta "Mihajlo Pupin" takmičiće se u naučnim disciplinama: Kviz znanja i Debata, kao i u sportskim disciplinama: muški fudbal, ženska odbojka, muška odbojka i stoni tenis. Kompanija MaxBet uviđa sve prednosti ovakvih okupljanja i stoga pruža pomoć studentima da zakorače prvim poslovnim koracima, jer će možda upoznati buduće poslovne saradnike i kolege.\nPoslednjih godina Menadžerijada broji preko 2500 učesnika sa 30 fakulteta iz čitave Evrope. Pored organizatora, studenata iz Srbije i redovnih učesnika, gosti Menadžerijade su i studenti iz mnogih država, te je tako prethodne godine domaćin "Evrovijade" bila Poljska, a gosti su bili i studenti iz Srbije, Rumunije, Rusije, Italije, Bosne i Hercegovine i drugih država.\nDruštvena odgovornost, tehnicki fakultet, saša marčeta, maxbet, sportske kladionice, menadzerijada\nq: 19 - t: 0.05598 sec


Lovefest u trci za najbolji evropski festival - Kragujevac online - Sve o gradu na jednom mestu\nTrenutno se nalazite na strani: Moj grad Dešavanja Festivali Lovefest u trci za najbolji evropski festival\nJoš samo dva dana do kraja glasanja\nLovefest je i ove godine nominovan za prestižnu nagradu najboljeg evropskog festivala, a do kraja glasanja ostalo je još samo dva dana. Festival ljubavi se zajedno sa još 72 muzička događaja takmiči u kategoriji “Best Medium Sized Festival”, a svi koji žele da ga podrže mogu da glasaju do 12. novembra.\nFanovi muzičkih festivala koji budu izabrali svoje favorite ulaze u trku za osvajanje VIP karata za pobedničke festivale, a za Lovefest možete glasati OVDE. Lista 10 najboljih festivala, na kojoj se prošle godine našao i Lovefest, biće objavljena nedelju dana po završetku glasanja. Pobednici svake od kategorija biće proglašeni na svečanoj ceremoniji dodele nagrada u Groningemu, na holandskom Eurosonic Noorderslag festivalu koji će biti održan 13. januara 2016. godine.\nDa podsetimo, Lovefest je tokom prethodnih godina od žurke za nekoliko stotina posetilaca prerastao u jedan od najboljih festivala u Evropi, koga je samo ove godine posetilo više od 70.000 mladih ljudi iz celog sveta. Od svog osnivanja do danas festival je ugostio najveće zvezde iz sveta elektronske muzike među kojima su Jeff Mills, Juan Atkins, Dubfire, Booka Shade, Fedde Le Grand, James Zabiela, Robert Hood, Kenny Larkin i mnogi drugi.\nPogledajte aftermovie ovogodišnjeg festivala http://bit.ly/1MGUiN7


JULIJA SKRIPALJ IZAŠLA IZ BOLNICE Ćerka ruskog špijuna prebačena na tajnu lokaciju | WebTribune\nHome U FOKUSU JULIJA SKRIPALJ IZAŠLA IZ BOLNICE Ćerka ruskog špijuna prebačena na tajnu lokaciju\nJulija Skripalj, ćerka bivšeg dvostrukog rusko-britanskog špijuna Sergeja Skripalja, puštena je iz bolnice, javljaju svetski mediji.\nSkripaljeva je otpuštena iz bolnice u ponedeljak kasno uveče i odvedena na sigurnu lokaciju. U izjavi za medije, njeni lekari su istakli da bi i Sergej Skripalj trebalo uskoro da bude pušten iz bolnice.\nNjen otac je ostao u bolnici i njegovo stanje se, prema svedočenju doktora, svakim danom sve više poboljšava.\nPodsetimo, Julija i njen otac otrovani su nervnim gasom u Solzberiju. Pronađeni su na klupi bez svesti i od tada su bili na intenzivnoj nezi u bolnici.\nBritanija veruje da je za ovaj slučaj odgovorna Rusija, pošto su Julija i Sergej Skripalj otrovani nervnim gasom “novičok” koji se proizvodi u Rusiji.\nZvanična Moskva to odbacuje i optužuje London da prikriva prave podatke i namerno izaziva diplomatski rat.\nRuski mediji istakli su da je Julija zatražila politički azil u Britaniji.\nBritansko ministarstvo unutrašnjih poslova odbilo je zahtev za vizu Julijinoj rođaki Viktoriji Skripalj, koja živi u Rusiji i želela je da poseti ćerku bivšeg špijuna kada je saznala da se probudila.\nRUSI ZAHTEVAJU: Smesta dokažite da je ono što radite Juliji Skripalj u skladu s njenom voljom\nRuska ambasada u Londonu zatražila je od Velike Britanije da što pre dostavi dokaze da se prema Juliji Skripalj, ćerki kontrašpijuna Sergeja Skripalja, postupa u skladu s njenom slobodnom voljom.\nRuska ambasada istovremeno je čestitala na oporavku Juliji Skripalj, koja je puštena iz bolnice u Britaniji, gde je s ocem prebačena 4. marta, nakon što su oboje otrovani nervnim agensom.\n“Čestitamo Juliji na oporavku. Ipak, treba nam hitan dokaz da ono što joj se čini, čini se njenom slobodnom voljom”, navela je ambasada u saopštenju.\nDirektorka bolnice Kristin Blanšard prethodno je potvrdila navode britanskih medija da je Julija Skripalj (33) otpuštena iz bolnice u Solzberiju, ali nije precizirala kada je izašla, dok je Bi-Bi-Si ranije danas naveo da je ona puštena kasno sinoć.\nOna je napomenula da to nije kraj lečenja Julije Skripalj. Direktorka bolnice je navela i da Sergej Skripalj napreduje u oporavku i ponovila da on više nije u kritičnom stanju.\nBi-Bi-Si je prethodno naveo da je Julija Skripalj puštena iz bolnice u ponedeljak kasno uveče i odvedena na “bezbednu” lokaciju.\nLekari su u petak saopštili da se i Julija i njen 66-godišnji otac osećaju mnogo bolje, a Julija je prošle nedelje izjavila da joj se iz dana u dan snaga sve više vraća, podseća britanska agencija.\nRuska agencija RIA Novosti navela je da je Julija zatražila politički azil u Britaniji.\nBritanija je optužila rusku vladu da je organizovala napad na Skripalje vojnim nervnim agensom, dok Moskva negira bilo kakvu umešanost u incident, koji je doveo do zategnutosti u odnosima Rusije sa Zapadom.


Energija zajednice: Do dekarbonizacije i demokratskog upravljanja kroz unapređenje energetskog menadžmenta - Energija, klima i životna sredina\nEnergija zajednice: Do dekarbonizacije i demokratskog upravljanja kroz unapređenje energetskog menadžmenta\nProjekat "Energija zajednice" posvećen je unapređenju sistema energetskog menadžmenta u Srbiji i većoj demokratičnosti u upravljanju energijom, kroz podizanje znanja i veština organizacija civilnog društva i medija da se uključe u praćenje potrošnje energije.\nKroz ovaj projekat nastojimo da doprinesemo dekarbonizaciji u Srbiji, kao i sveukupnoj transformaciji u energetskom sektoru, što podrazumeva prelazak na održiva rešenja, energiju iz obnovljivih izbora I participativno donošenje odluka.\nOvim projektom pružamo podršku procesu evropskih integracija Srbije I usaglašavanju sa dugoročnim ciljevima Evropske unije vezano za smanjenje emisije gasova sa efektom staklene bašte, poboljšanje energetske efikasnosti i sve veće oslanjanje na obnovljive izvore energije. Želimo da pomognemo u osnaživanju organizacija civilnog društva, koje kroz nadzor nad sprovođenjem zakonodavstva u oblasti energije mogu da približe proces evropskih integracija građanima Srbije i doprinesu odgovornom I transparentnom radu javnih vlasti, kao i ispunjavanju ciljeva EU u oblasti energije, klime I životne sredine.\nŽelimo da pomognemo lokalnim zajednicama kroz zalaganje za participativan proces donošenja odluka I kreiranja politika na najvišem nivou, koji će dovesti do toga da politike na pravi način odgovaraju na specifične potrebe lokalnih zajednica.\n1. Povećanje transparentnosti i odgovornosti javnih vlasti u procesu upravljanja energijom\n2. Unapređenje uloge i jačanje kapaciteta civilnog društva u praćenju i zagovaranju u oblastima energije, klime i životne sredine\n3. Podrška ekonomskom razvoju kroz nižu emisiju ugljenika unapređenjem politike energetske efikasnosti na lokalnom nivou\nProjekat realizuje Beogradska otvorena škola uz podršku Fondacije braće Rokfeler.


Etno Mreža | Druga godišnjica rada udruženja u Kladovu\nUdruženje „Misija kreativa“ koje okuplja tridesetak tkalja, keramičara, vajara i slikara, nastoji da udahne već pune dve godine i da po svojim rukotvorinama postane prepoznatljivo u Kladovu.Na drugi rođendan udruženja, u prostoru nekadašnje Galerije „Branka Stankovića“, koje je Udruženje dobilo na korišćenje, otvorena je etno soba i priređena stalna izložbena postavka eksponata koji odišu tradicijom istočne Srbije. Predivna galerija je već tridesetak godina napuštena i izložena propadanju.Fasada je oronula, podovi zapušteni, a jednospratnica bez vode i mokrog čvora.U „Misiji kreativa“, ipak, veruju da će ljudi dobre volje u gradu imati razumevanja za potrebe ovog sve aktivnijeg udruženja, i slediti primer podrške koju su pružile kompanije „Tekijanka“ i AD „Đerdap – turist“.\n- U tkačku radionu udruženja „Misija kreativa“ u Kladovu kroz javne radove Etno mreže iz Beograda do kraja ove godine uključeno je i pet žena sa biroa. Kladovske tkalje su u pravi čas postale poslednja karika prenošenja starog znanja koje se nedovoljno neguje i prenosi na nove generacije – rekla je na otvaranju izložbe rukotvorina akademski slikar iz Negotina Dušanka Botunjac, inače, dizajner Etno mreže za istočnu Srbiju.\nPredstavnik Kancelarije za dijasporu u Kladovu Ljubomir Gušatović, ispunio je obećanje dato pre dve godine članicama udruženja „Misija kreativa“ i za useljenje u novi prostor poklonio „Singer“ šivaću mašinu, koja, kako je rekao, ima samo jednu manu, a to je što ne može da radi sama.


Avion 'Er Fransa' tokom leta poslao hitan signal: Prinudno sletanje u Luksemburgu\nIzvor: B92, 20.Avg.2019, 12:40\nAvion "Er Fransa" tokom leta poslao hitan signal: Prinudno sletanje u Luksemburgu\nPosada aviona "Er Frans", na liniji Moskva - Pariz poslala je hitan signal u toku leta, zbog čega je letelica morala vanredno da sleti na luksemburški aerodrom.\nReč je o francuskom avionu s leta AF 1145, koji je poleteo s moskovskog aerodroma Šermetjevo u devet časova, a trebalo je da sleti u Pariz za oko tri sata i četrdeset minuta, objavio >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << je sajt Flajt radar.\nPosata "erbasovog" aviona, međutim, tokom leta je poslala hitan signal. Pošto se letelica u tom trenutku nalazila iznad područja Luksemburga, zatraženo je hitno sletanje.\nPrema pisanju Flajt radara, avion je uspeo i u toku su bezbednosne provere. Kada one budu završene, avion bi trebalo da dobije zeleno svetlo za nastavak leta.\nPredstavnik francuske avio-kompanije izjavio je da je signal poslat zbog problema s kočnicama, za koje se ispostavilo da su u redu, ali je pilot ipak odlučio da prinudno sleti.\nNezavisne Novine: Avion "Air France" poslao hitan signal pa prinudno sletio\nDRAMA NA NEBU Avion koji iz Moskve leti ka Parizu oglasio signal za vanrednu situaciju, počinje PRINUDNO SLETANJE\nIzvor: Blic, 20.Avg.2019\nAvion kompanije "Er Frans", koji se iz Moskve zaputio ka Parizu, poslao je signal za vanrednu situaciju i priprema se da sleti u Luksemburgu, objavila je internet stranica za praćenje letova "Flajtradar".


Pomoć Evropske unije za vrijeme pandemije korona virusa | EUME\nNaslovnica Info Press info Pomoć Evropske unije za vrijeme pandemije korona virusa\nPomoć Evropske unije za vrijeme pandemije korona virusa\nPandemija korona virusa pokazala nam je, više nego ikad ranije, koliko je integracija u Evropsku Uniju važa, te da, iako još nije članica, Crna Gora zna da pripada evropskoj porodici i da pomoć neće izostati.\nOsim novčane pomoći, zahvaljujući ranijim ulaganjima Evropske Unije u nauku i tehnologije, Crna Gora je sada bila spremnija da se suoči s pošasti kakva je pandemija.\nNa samom startu pandemije korona virusa, činilo se kao da je Crna Gora prepuštena samoj sebi, a dio javnosti je komentarisao da je pomoć Evropske unije zakazala.\nIpak, nije izostala.\nTo što se činila nepravovremena, kako je za Novu M kazala bivša ministarka evropskih integracija Gordana Đurović, samo je stvar percepcije.\n„Evropska unija se tradicionalno kritikuje kao sistem koji sporo donosi odluke, ali ova kriza je pokazala da, iako sistem javnog zdravstva nije zajednička evropska politika, EU je poslije svega par sedmica zatečenosti negativnim razvojem zdravstvene krize kako u zemljama članicama, tako i u okruženju, reagovala na način koji ona zna, a to je realokacijom raspoloživih budžetskih sredstava u okviru budžeta EU za 2020. godinu“, kazala je Đurović.\nU paketu podrške našle su se budžetske smjernice i za naš region, odnosno Crnu Goru.\n„Dio je direktna budžetska podrška, dio su grantovi za medicinsku opremu, dio Ipa realocirana sredstva, a dio naredne povoljne kreditne linije u okviru makrofinansijske pomoći. Mi kao država koja koristi euro kao valutu, očekujemo da zbog svoje veličine i otvorenosti, EU ima dodatni senzibilitet za naše potrebe u narednom periodu“, objasnila je Đurović.\nU komunikaciji i koordinaciji Operativnog štaba sa Evropskom komisijom i Delegacijom Evropske unije u Crnoj Gori, dogovoren je paket pomoći, koji je uključivao tri miliona eura hitne pomoći za nabavku medicinske opreme i 50 miliona eura dugoročne pomoći za sanaciju ekonomskih i socijalnih posljedica krize.\nJasno je, kako je navela Đurović, da pomoć Unije nije izostala.\n„Iz IPA-e ćemo imati direktnu budžetsku podršku, kada se odvoje dogovorena sredstva za dvije klinike i za jačanje kapaciteta Instituta za javno zdravlje. To su stvari koje su sada definisane kao prioriteti“, poručila je Đurović.\nEvropska unija je bila pojedinačno najveći donator Crnoj Gori za vrijeme pandemije koronavirusa. Ranije ulaganje Evropske Unije u nauku u Crnoj Gori, istraživanje i najnovije tehnologije, međutim, sada je dalo rezultata, pa je Crna Gora, zahvajući tome, pokazala je sposobna da se suprotstavi i pošasti kakva je korona virus.\n„Evropska Unija je jako puno ulagala u Crnu Goru u proteklom periodu. Mogu da pomenem samo neke od projekata, koji su nama jako bliski, a to je da je EU uložila značajna sredstva u opremanje tri nove laboratorije u Tehnopolisu u Nikšiću, vrijednosti od oko milion eura, koje će pomoći našoj inovativnoj zajednici, da izlazi sa novim proizvodima i uslugama na tržište i eventualno kroz nove programe podrške izađu na evropsko tržište“, rekao je Velibor Bošković iz Naučno-tehnološkog parka Tehnopolis.\nPodrška Evropske unije se, navodi Bošković, u doba Kovid 19 krize, ogledala i kroz saradnju sa pojedinim ambasadama država članica Evropske Unije.\n„Ono što moram da napomenem je da smo mi u proteklom periodu, uz podršku i pojedinih ambasada država članica EU, ali uz podršku Vlade Crne Gore, NKT i Ministarstva nauke, koordinirali kompletnom 3D štampom u Crnoj Gori, za podršku našem zdravstvenom sistemu, proizvodnji zaštitinih vizira, specijalizovanih maski i pojedinih djelova zaštitne opreme“.\nPandemija koronavirusa, zaključio je Bošković, dodatno je utvrdila ono što smo znali – da Crna Gora pripada evropskoj porodici, te da pomoć neće izostati ni u najizazovnijim vremenima.\nReportaža je nastala u okviru projekta EU4ME, koji finansira Evropska unija.\nIvana Popović, Nova M


GSP: pojačane mere higijene u vozilima javnog prevoza - Dan u Beogradu\nNaslovna » BG servis » GSP: pojačane mere higijene u vozilima javnog prevoza\nGSP: pojačane mere higijene u vozilima javnog prevoza (foto: Adrian Malec / Pixabay)\nGSP: pojačane mere higijene u vozilima javnog prevoza\nNeko drugi 11. mart 2020. BG servis Postavite komentar\nPojačane mere higijene uvedene su u svim vozilima javnog prevoza u Beogradu, ali je potrebno da se nivo higijene podigne na još viši nivo.\nSekretarijat za javni prevoz poslao je zahtev da svi operateri podignu nivo održavanja higijene u vozilima javnog prevoza.\nTo podrazumeva, pre svega, svakodnevnu pojačanu dezinfekciju unutrašnjosti vozila, vozačke kabine, rukodržača, validatora, sedišta. Ako bude data preporuka nadležnih službi, u ubotrebi će biti i zaštitne maske za vozno i kontrolno osoblje.\nZa ove potrebe svim prevoznicima preporučuje se umerena nabavka dodatnih sredstava za dezinfekciju i zaštitnih maski. Nabavku treba uskladiti sa stvarnim potrebama, bez stvaranja zaliha.\nSekretarijat za javni prevoz će zajedno sa prevoznicima pratiti razvoj situacije i u skladu sa tim dostavljati im dalje preporuke nadležnih državnih organa, koji su blagovremeno preduzeli sve potrebne mere.\nGrad Beograd prati svakodnevno razvoj situacije i preduzima mere iz svoje nadležnosti, saopšteno je iz Sekretarijata za javni prevoz. (Beoinfo)\nPrethodni Nada Pavlović u Jazz kantini Lisabon: Evergreen i jazz veče\nSledeći Novi filmovi u bioskopima (12. mart 2020)


Ajalon kaže da su mirovni aktivisti povezani sa teroristima\nZamjenik izraelskog ministra spoljnih poslova Dani Ajalon izjavio je a su organizatori konvoja brodova za pomoć pojasu Gaze povezani s terorističkim organizacijama, poput Hamasa i Al-Qaide, nazvavši slanje pomoći nasilnim i provokativnim pokušajem da se probije blokada uvedena prema tom palestinskom području.\nAjalon je na pres-konferenciji rekao da je oružje nađeno na brodovima upotrebljeno protiv izraelskih vojnika.Ajalon je kazao da se konvoj nije povinovao pozivima Izraela da stane, naglasivši da suverena zemlja ne bi dozvolila takvu provokaciju.\nNismo mogli dozvoliti otvaranje koridora za krijumčarenje oružja i terorista, istakao je on, prenose agencije.\nAjalon je naglasio da Izrael ne želi da se bori ni protiv jedne zemlje, ali da incident s flotom još nije gotov. Nakon sukoba konvoj je usmjeren ka izraelskoj luci Ashdod, blizu pojasa Gaze, gdje su već prije podneva uplovili prvi brodovi.\nU međuvremenu, izraelski premijer Benjamin Netanjahu i dalje kako javljaju agencije planira put za SAD, na poziv američkog predsjednika Baraka Obame (Barack) , saopštio je njegov portaparol Mark Regev.Netanjahu je trenutno u Otavi gdje mu je domaćin kanadski premijer Stefan Harper (Stephen) .


Ко је изгубио у Украјини?\nKo je izgubio u Ukrajini?\nOčigledno je da situacija u kojoj u Ukrajini imamo proameričku vlast u Kijevu i prorusku „krajinu“ na istoku, za sada bez jasnog pobednika. Prevratom u februaru prošle godine, Amerika je ostvarila značajan geopolitički preokret i preuzela kontrolu nad Kijevom, u kome su značajne akcije do tada imali i Rusi i Nemci. Kasnije je došlo do sukoba na istoku zemlje i do stvaranja neke vrste „republike ruske“ u Donjecku i Lugansku.\nKriza oko Ukrajine je donela i sankcije Rusiji i kontrasankcije Rusije, koje su pogodile evropsku, a pre svega nemačku privredu. Šteta od sankcija i pada cena nafte, koja je isto tako instrument pritiska na Rusiju, nanele su značajnu štetu Rusiji, ali je mnogo više pretrpela nemačka privredna mašinerija. Tako je Amerika uspela da jednim udarcem ubije nekoliko muva: da preuzme kontrolu nad Ukrajinom, da ponizi Rusiju i nanese joj štetu, da spreči nemačko-ruski strateški savez, da oslabi Nemačku i njenu poziciju u EU, i da stvori novo veliko i opasno geopolitičko žarište, koje može da se koristi u budućnosti. Prošle godine je, barem u prvoj polovini, delovalo da je u „igri oko Kijeva“ Amerika izašla kao pobednik.\nKako je vreme prolazilo, rizik po „nacionalni interes“ SAD je počinjao da dobija značajne razmere i da u budućnosti anulira strateške koristi od još jedne „obojene revolucije“ u izvedbi neokonsa. Proruske snage na istoku zemlje su uspele da se odbrane i da nanesu ozbiljne gubitke vojsci pod kontrolom Kijeva. To je pojačalo unutrašnju krizu u ovoj, resursima bogatoj, velikoj zemlji, u kojoj odavno caruju korupcija i kriminal kao nigde u Evropi. Osim toga, forsiranje sankcija prema Rusiji je dovelo i do tihe pobune u EU, a pre svega u Nemačkoj. To je dovelo i Merkelovu u žalosnu poziciju da daje protivrečne izjave i da u jednom momentu zvuči antiruski, a u drugom, proruski. Naravno, kako Nemačka od Drugog svetskog rata realno nema samostalnu spoljnu politiku, morala se i na štetu svojih vitalnih interesa privoleti geopolitičkoj liniji Brisela (a to znači i Vašingtona) u sankcijama prema Rusiji.\nNo, iako je Amerika uspela vrlo lako da pacifikuje otpore u Evropi, oni nisu nestali, već kao i sve potisnuto, gomilaju se i mogu lako eksplodirati na drugoj strani. Kod američkih analitičara je odmah primećen rast antiameričkog raspoloženja, ne samo na ekstremno političkim polovima, već i u poslovnoj zajednici koja ima ogroman uticaj na političku klasu EU. Isto tako se čuju, doduše, za sada samo na desnici, poput Marin le Pen, proruske i proputinovske izjave. Razumniji krugovi u Vašingtonu smatraju da ih neokonsi, poput Nulandove, nepotrebno konfrontiraju sa Rusijom, pa i poslovnim interesima Nemačke, što može dovesti i do jačeg približavanja ove dve zemlje u budućnosti. A kako je poznato, savez Berlina i Moskve je uvek kod Anglosaksonaca viđen kao najveća opasnost.\nDruga, a možda i još važnija posledica sukoba Zapada i Rusije oko Ukrajine, jeste antiameričko raspoloženje u Rusiji, koje neki opisuju i kao „buđenje ruskog medveda“. Do sada je ruska elita bila u velikoj meri prozapadno usmerena, pa čak i oni koji su smatrani tvrdom linijom, nisu imali radikalno drugačije pozicije. Danas je to drugačije – sankcije i kampanja protiv Rusije su dovele do toga da se ova ogromna zemlja okreće na druge strane, pre svega, prema Kini. Energetski sporazum sa kineskom državom, posle blokade Južnog toka i krize u Ukrajini, samo je segment nove „istočne politike“ Kremlja. Naravno, Kina, kao dominatniji ekonomski partner i kao onaj koji „koristi priliku“, želi jaku ekonomsku integraciju sa susedom, koji joj može doneti vitalne energente i sirovine, a pri tom ne postavlja teške uslove kao SAD ili EU. Savez najdinamičnije privrede planete sa najvećom zemljom na svetu, koja ima najveće prirodne resurse, ali i najnovije vojne tehnologije, zabrinjava političku elitu u Vašingtonu.\nStoga se i poseta Džona Kerija Putinu i Lavrovu u Sočiju, kod ozbiljnijih analitičara, poput Patrika Smita, tumači kao priznanje da je Vašington u ćorsokaku, to jest, da njegova agresivna spoljna politika, koju reprezentuju neokonsi, donosi više štete, no koristi samoj Americi. Očigledno je i da su u Vašingtonu porasli otpori neodgovornom i olakom posezanju za „obojenim revolucijama“, iako je i ovo što trenutno vidimo u Makedoniji još jedna u nizu (isto tako na energetskom putu ruskog gasa). Stoga i Keri, koji predstavlja američki establišment, želi da umiri Ruse i da pacifikuje po njih „opasne procese u Evroaziji“.\nDa je vrag odneo šalu svedoči i to da je o rizicima po američku dominaciju od mogućeg saveza Pekinga i Moskve, ali i Berlina i Moskve, progovorio i globalni guru menadžmenta, Isak Adižez. Cilj američke politike sada je da se dobijena bitka u Kijevu ne pretvori u veliki geopolitički poraz.


Povodom Evropskog dana tvrđava - Šetnja kroz nasleđe Petrovaradinske tvrđave\nDan tvrđava obeležava se širom Evrope\nEvropski dan tvrđava biće obeležen i u Novom Sadu, organizovanjem šetnje kroz nasleđe Petrovaradinske tvrđave u subotu, 28. septembra.\nDrugu godinu zaredom Evropska federacija utvrđenih gradova (EFFORT) iz Brisela organizuje Evropski dan tvrđava koji se obeležava širom Evrope tokom meseca septembra u cilju njihovog prezentovanja široj publici. Ovom događaju se ponovo priključuje i Udruženje građana "Scenatoria" koje će biti domaćin predavanja o Petrovaradinu tokom 19. veka.\nUz predavanje i šetnju kroz Podgrađe sociolog Ilija Galonja upoznaće sve prisutne o Petrovaradinu viđenom u pismima britanskog putopisca Džona Palgrejv Simpsona iz sredine 19. veka i zapisima Franca Šamsa pisca "Istorije Srema i Petrovaradina" sa početka 19. veka.\n"Čućemo priče o životu unutar Utvrđenog grada. Uživaćemo u pogledu i osetiti miris Dunava u ranu jesen. Ne propustite drugi Evropski dan tvrđava i šetnju posvećenu kulturnom nasleđu Petrovaradinske tvrđave", poručuju organizatori.\nProgram počinje u 11 časova, a okupljanje je kod restorana "Aqua Doria".\nevropa Istorija Novog Sada Novi Sad petrovaradinska tvrđava tvrđava


Pomoć u prevazilaženju izolacije djece u BiH – SARAJEVO.co.ba\nObjavljeno 04. 06. 2010 18. 01. 2017 od sarajevo.co.ba\nPomoć u prevazilaženju izolacije djece u BiH\nDanas je u prostorima VIP salona olimpijskog kompleksa Zetra održana press konferencija povodom održavanja 7. KID'S FEST-a.\nOrganizatori su potvrdili da su postignuti svi tehnički preduslovi potrebni za realizaciju ovogodišnjeg Festivala.\nZvanično otvorenje KIDS festivala će, kao i prethodne godine, obilježiti šarena parada u sklopu koje će povorka od nekoliko stotina učesnika proći centrom Sarajeva.\nTokom festivalskih dana uz bogati filmski program i ove godine će biti realizovano desetine kreativnih radionica uz učešće inostranih i lokalnih organizacija i aktivista. Potvrđen je dolazak holandskih perfomera OUT OF AREA čija je direktorica Anita Cosee najavila nezaboravni show program. Pored organizatora na današnjoj press konferenciji govorili su i predstavnici glavnih partnera Festivala.\nFlorence Bauer, predstavnica UNICEF-a, koji je ovogodišnji glavni partner KIDS festivala, izrazila je svoje zadovoljstvo izborom festivalskog slogana “Festival za svako dijete” koji je izveden iz generalnog slogana UNICEF-a.\n“Nadamo se da će održavanje KIDS festivala pomoći u prevazilaženju izolacije djece u Bosni i Hercegovini pomažući izgradnju međuentitetskih mreža i jačanje razumijevanja među djecom različitih etnicčih skupina” rekla je Maria Farrar Hockley, prvi sekretar Delegacije Evropske unije u BiH.\nOrganizatori očekuju da će KID'S FEST, koji se održava u periodu od 11. do 16. juna 2010. godine, posjetiti više od 40'000 mališana iz cijele Bosne i Hercegovine.\nNazad Messi tipuje na Englesku\nNaprijed Roditelji povodom regovanja Arzije Mahmutović


Olimpija slavi Brkića (VIDEO) - SPORTSKI ŽURNAL\nOlimpija slavi Brkića (VIDEO)\n27 februar, 2019 0\nNekadašnji vezista OFK Beograda i Zemuna vratio se na teren sa dva gola\nNisu imali milosti fudbaleri Olimpije na prolećnoj premijeri. Ubedljiva pobeda na terenu „fenjeraša“ Krškog (4:1) začinjena je sa dva gola najboljeg pojedinca meča Gorana Brkića.\nSrpski vezista u dresu „zmajčeka“, na najlepši način vratio se na teren, posle petomesečnog odsustva zbog povrede zgloba.\nNagrada novi ugovor\nSjajne partije Brkića, od dolaska u Olimpiju, nisu ostale nezapažene. Rođenog Pančevca uprava slovenačkog velikana nagradila je novim ugovor, pa je nedavno obnovio vernost sa klubom iz LJubljane do 2021.\n- Drago mi je što sam ostao, ekipa je odlična, krasi nas sjajna atmosfera i rezultati su sve to ispratili. Samo da nastavimo u ovakvom tempu – naglasio je Goran Brkić.\n- Još 14. septembra operisao sam zglob, vađena su strana tela. Trebalo je vremena da povratim staru formu, u najboljem trenutku došli su i golovi. Cilj smo ispunili, idemo dalje, velika iskušenja su pred Olimpijom – rekao je Brkić.\nNekadašnji „bombarder“ OFK Beograda, Metalca (GM), Zemuna, člana Premijer lige BiH Mladost Kakanj, sa nova dva hica stigao je do „kote 6“, otkako je stigao pod Bežigrad. Navijači Zmajčeka umeli su da nagrade njegov trud i u poslednjem okršaju skandirali su Brkićevo ime.\n- Maribor je trenutno vodeći na tabeli, imaju sedam bodova prednosti, ali ništa nije izgubljeno. Znamo koji su ciljeni, do međusobnog okršaja ostalo je još dva kola, igra se na našem stadionu. Smatram da pobedom u derbiju, vraćamo realne šanse da odbranimo šampionsku titulu.\nI u Kupu Slovenije, Olimpiju čekaju obaveze. Protivnik u polufinalu je Aluminij, mečevi su na programu trećeg i 24. aprila.\n- Ukoliko se plasiramo u finale, mogući je novi derbi sa liderom prvenstva. I dalje smo na dva fronta, jure se oba trofeja, to je u LJubljani uvek obaveza – dodao je Goran Brkić, junak prvog prolećnog trijumfa „zmajčeka“ nad Krškom.\nSlovenci očima ne veruju, Srbin ispisao istoriju Olimpije\nIlija Stolica trener Olimpije, Srbi u stručnom štabu\nBrkićevo remek-delo u finalu za duplu krunu Olimpije u Sloveniji


RS: Prosječna septembarska plata 831 KM - mojKontakt portal - Radio Televizija Kontakt\n“U poređenju sa avgustom ove godine, prosječna neto plata koja je isplaćena u septembru realno je veća za 0,3 odsto, dok je u odnosu na septembar 2013. godine realno veća za 2,5 odsto”, rekla je Čičkovićeva.\nOna je na konferenciji za novinare u Banjaluci rekla da je do povećanja prosječne plate došlo uglavnom zbog isplaćene veće plate u rudnicima i termoelektranama, gdje je zabilježen veći broj prekovremenih sati rada u septembru ove godine u odnosu na prethodni mjesec.\n“Najviša prosječna neto plata isplaćena je u području finansijske i djelatnosti osiguranja i iznosi 1.241 KM, dok je najniža plata u septembru u području administrativne i pomoćne uslužne djelatnosti i iznosila je 503 KM”, rekla je Čičkovićeva.\nOna je istakla da je u septembru ove godine u odnosu na avgust najveći nominalni rast plate zabilježen u područjima administrativne i pomoćne uslužne djelatnosti 21,3 odsto, vađenje ruda i kamena 5,1 odsto, te proizvodnja i snabdijevanje električnom energijom, gasom, parom i klimatizacija 3,2 odsto.\nČičkovićeva je rekla da su cijene proizvoda i usluga koji se koriste za ličnu potrošnju u Republici Srpskoj, mjerene indeksom potrošačkih cijena, u septembru ove godine u odnosu na avgust u prosjeku više za 0,4 odsto, dok su na godišnjem nivou niže za 0,3 odsto.\n“Najveći rast zabilježen je u odjeljku alkoholna pića i duvan 1,9 odsto, zatim u okviru odjeljka odjeća i obuća za 1,2 odsto, odjeljaka hrana i bezalkoholna pića i rekreacija i kultura viši su za 0,6 odsto, indeks odjeljka zdravstvo viši je za 0,5 odsto, dok je indeks odjeljka stanovanje viši za 0,4 odsto”, rekla je Čičkovićeva.\nOna je navela da su niže cijene u septembru zabilježene u odjeljcima namještaj i pokućstvo za 0,2 odsto, prevoz za 0,2 odsto i ostala dobra i usluge za 0,4 odsto.\nPrema njenim riječima, cijene proizvođača industrijskih proizvoda na domaćem tržištu u septembru ove godine u odnosu na avgust niže su u prosjeku za 0,1 odsto, a u odnosu na septembar prošle godine niže su za 0,3 odsto, dok su u odnosu na decemabar 2013. godine u prosjeku su više za 0,1 odsto.\nČičkovićeva je navela da je industrijska proizvodnja u septembru ove godine u poređenju sa septembrom prošle godine veća za 9,1 odsto.\n“U području snabdijevanja električnom energijom, gasom, parom i klimatizacija ostvaren je rast od 31 odsto i u prerađivačkoj industriji rast od 5,4 odsto, dok je u području vađenja rude i kamena zabilježne pad od 0,2 odsto”, rekla je Čičkovićeva.\nOna je rekla da je desezonirana industrijska proizvodnja u septembru ove godine u poređenju sa avgustom ove godine veća za 7,8 odsto.\nČičkovićeva je napomenula da je broj zaposlenih u industriji u septembru ove godine u odnosu na prosječan mjesečan broj zaposlenih u 2013. godini veći za 2,5 odsto, u odnosu na isti mjesec prošle godine veći je za jedan odsto i u odnosu na avgust ove godine za 0,5 odsto.\n“Broj zaposlenih u industriji u periodu januar – septembar ove, u poređenju sa istim periodom prošle godine, veći je za 1,6 odsto”, rekla je Čičkovićeva.\nBanjaluka: Odobreno 1.106 učeničkih stipendija


Žugić: Sistemske slabosti bankarskog sistema riješene prije pandemije – Bankar.me\nApril 25, 2022 BANKE, Članci, CRNA GORA, FINANSIJE, SVE VIJESTI 1 Comment\nOn je na sastanku sa potpredsjednicom Svjetske banke (SB) za Evropu i Centralnu Aziju, Annom Bjerde, kazao da je CBCG implementirala deset paketa mjera koje su poboljšale socijalni položaj građana, olakšale prevazilaženje recesije privredi i očuvale stabilnost sistema.\nŽugić je rekao i da su te mjere, prema ocjeni Međunarodnog monetarnog fonda (MFF), ublažile recesiju u Crnoj Gori.\n„Regulatorni okvir je značajno unaprijeđen i približavamo se punoj harmonizaciji sa pravnim sistemom EU“, naveo je Žugić na sastanku koji je organizovan u okviru Proljećnog zasijedanja MMF i SB.\nOn je dodao da se Crna Gora suočava sa brojnim globalnim izazovima koji negativno utiču na domaću ekonomiju, kao što su rat u Ukrajini, posljedice globalne pandemije, monetarno preobilje koje su kreirale vodeće centralne banke u borbi protiv kriza i prekinuti globalni lanci snabdijevanja.\nBjerde je saopšila da je i dalje prisutan visok nivo neizvjesnosti na globalnom nivou, ukazala na značaj realokacije turističkih tokova ka zemljama Zapadne Evrope i izrazila spremnost za nastavak započetih projekata u Crnoj Gori.\nSB kroz pet aktivnih projekata, ukupne vrijednosti oko 141 milion USD, u Crnoj Gori podržava regulaciju rječnih tokova i otpadnih voda, poljoprivredu, reformu administracije i energetiku.\nIz CBCG su saopštili da je Žugić na sastanku sa direktorom Holandsko-belgijske konstituence u SB, Koenom Davidseom, razmijenio stavove po pitanju ekonomske situacije u Crnoj Gori i članicama Konstituence.\n„Naglašeno je da Crna Gora podržava regionalni projekat SB i Evropske komisije u vezi sa modernizacijom platnih sistema zemalja Zapadnog Balkana, uz očekivanje da će on ubrzati integraciju Crne Gore u SEPA-u“, navodi se u saopštenju.\nŽugić se zahvalio na tehničkoj pomoći SB za projekat izrade tenderske dokumentacije za sistem instant plaćanja i uvođenje QR koda.\nNa sastanku u okviru Proljećnog zasjedanja MMF i SB, posvećenom regionalnim ekonomskim perspektivama, konstatovano je da je rat u Ukrajini izuzetno negativno uticao na globalni i regionalni ekonomski rast. Nakon ostvarenog rasta od 6,5 odsto u regionu Evrope i Centralne Azije, za ovu godinu je projektovan pad od 4,1 odsto, što je dvostruko veća kontrakcija od recesije u 2020. godini uzrokovane pandemijom.\n„Oporavak od krize uzrokovane globalnom pandemijom je i prije početka rata bio usporen zbog povećanja kamatnih stopa i geopolitičkih tenzija, smanjenja rasta i trgovine, inflatornih pritisaka, kontinuiranog rasplamsavanja kovida i smanjene makroekonomske podrške“, ocijenjeno ej na sastanku.\nPrognoza rasta bruto domaćeg proizvoda za narednu godinu za ovaj region iznosi 2,3 odsto.\nPOJMOVICBCG - Centralna Banka Crne Gore Guverner Radoje Zugic\nPrevious Kako naftne kompanije u EU profitiraju od rata u Ukrajini\nSljedeći PKCG: Stanovi skuplji zbog skoka cijena građevinskih materijala\nUhhhh sve je ok dok su u DC, ali ove hvalospjeve ograničiti u ekonomiji koju ovakvi profili sa ove photo čine uvijek sklone iznenadnim krizama.


Fejsbuk i zvanično pokrenuo svoju kriptovalutu nazvanu LIBRA – Bankar.me\nJune 18, 2019 Članci, PLANETA, SVE VIJESTI, TEHNO Leave a comment\nFejsbukova kriptovaluta mogla bi ovom gigantu društvenih mreža da obezbijedi novi dotok prihoda istorijskih razmjera. Prvi izvještaji ukazuju da će novi digitalni novčić nazvan Libra omogućiti Fejsbukovoj bazi od više od dvije milijarde korisnika na Fejsbuku, Instagramu i Vocapu transfer novca i kupovinu robe bez naknade.\nFejsbukova kriptovaluta mogla bi da procvjeta na tržištima u razvoju, pružajući stabilniju alternativu za transfer novca u područjima sa nestabilnim valutama i nestabilnim vladama. Kompanija očekuje da će „Libra“ olakšati transfer novca, tradicionalnu e-trgovinu, kao i plaćanje aplikacija ili igrica koje su u vlasništvu Fejsbuka.\n„Vjerujemo da bi ovo moglo da se pokaže kao jedna od najvažnijih inicijativa u istoriji kompanije“, kažu analitičari RBC Capital Marketsa u napomeni investitorima. RBC je postavio ciljanu cijenu od 250 dolara za dionice Fejsbuka, u odnosu na sadašnju cijenu od oko 187 dolara.\nFejsbuk se već udružio sa nizom kompanija, uključujući Visa-u i PayPal, koje su investirale u novu kriptovalutu i pomoći će u nadgledanju njene upotrebe. Kriptovaluta će se, kako se izvještava, povezati sa nekoliko valuta koje su vlade proglasile za sredstvo plaćanja (dekretni novac) kako bi se zaštitila od vrtoglavih promjena vrijednosti koje su ranije nanosile štetu drugim vodećim digitalnim valutama kao što je bitkoin.\nRukovodioci kompanije upozorili su u aprilu da bi Fejsbuk mogao da se suoči sa novčanom kaznom u iznosu do rekordnih 5 milijardi dolara za kršenje pravila o privatnosti korisnika. Fejsbuk je takođe među nekoliko tehnoloških kompanija, uključujući Gugl i Amazon, za koje se očekuje da će se suočiti sa federalnim nadzorom u narednim mjesecima zbog mogućih kršenja propisa o konkurenciji.\nZbog svega ovoga se očekuje da bi nova kriptovaluta mogla da bude spas i u potpunosti da preoblikuje poslovanje kompanije. Analitičar Barclais Ross Sandler predvidio je u martu da bi Fejsbukova digitalna valuta do 2021. mogla da donese prihode od čak 19 milijardi.\nPOJMOVIFacebook facebook kriptovalute libra\nPrevious U naredna dva mjeseca prodaja bivših poslovnica Atlas banke\nSljedeći Mark Kjuban otkriva koja vještina mu je donijela milione


Obama: Avion srušio projektil s teritorije koju drže proruske snage. Putin ovo može da zaustavi, ali neće : Nadlanu.com\nObama: Avion srušio projektil s teritorije koju drže proruske snage. Putin ovo može da zaustavi, ali neće\nObjavljeno 18. jul 2014. / 18:57:37\n"Njihova smrt je sramota neizrecivih razmera", ocenio je Obama u obraćanju novinarima, pozivajući na sprovođenje međunarodne istrage o nesreći. Pogledajte: Novi snimak pada malezijskog aviona\nObama je rekao i da predsednik rusije Vladimir Putin, ima najveću moć da zaustavi nasilje u Ukrajini, ali da nije odlučio da to učini, prenele su agencije.\nAmerički predsednik dodao je da separatistima u Ukrajini konstantno stiže pomoć Rusije, uključujući protivavionsko oružje. Saznajte kako je bračni par sa bebom izbegao smrt\nAmerička ambasadorka pri UN Samanta Pauer rekla je prethodno na sednici Saveta bezbednosti UN da SAD veruju da je raketa "SA-11" ispaljena iz oblasti pod kontrolom proruskih separatsta koji su se prethodno hvalili da su nabavili te rakete.\nTOKOM GAŠENJA ŠUMSKOG POŽARA: Nestao ruski avion sa 11…\nAvion sleteo sa piste: Povređeno 20 ljudi\nJEZIVO SVEDOČANSTVO: Pojavio se snimak iz aviona koji se…\nVRUĆE: Prve fotografije udesa aviona\nSAD ne mogu isključiti pomoć Rusije u lansiranju raketa kojima je oboren malezijski avion s 298 ljudi, dodala je ona, navodeći da je Rusija obezbedila te rakete kao i drugo teško oružje separatsitima.\n"Ako zaista separatisti koje podržava Rusija stoje iza tog napada na civilni avion, onda oni i njihovi podržavaoci imaju dobar razlog da skrivaju dokaza svog zločina", rekla je Pauerova i dodala da je zato "izuzetno važno da se istaga hitno sprovede".\nSavet bezbednosti UN pozvao je prethodno na "potpunu, temeljnu i nezavisnu međunarodnu istragu".


Tanjug 5. septembra 2019. 12:01\nBEOGRAD – Novi izvršni direktor Saveta stranih investitora u Srbiji (FIC) Aleksandar Ljubić ocenio je da je Srbija dobro mesto za ulaganje, da će se trend dolaska stranih investitora nastaviti, kao i da su svi zakoni koji se donesu u Srbiji manje-više u skladu sa evropskom regulativom, ali da je glavni problem primena zakona.\n„Kada imate slučaj da Poreska uprava daje jedan odgovor kompaniji u jednom gradu, a istoj kompaniji daje drugaciji odgovor u drugom gradu, kod nas u FIC-u se pali crveno svetlo. Pošto mi sedimo sa predstavnicima Vlade u zajedničkim telima, direktno im prenosimo probleme sa terena i učestvujemo u njihovom prevazilaženju“, kazao je Ljubić.\nOn je ocenio da je Srbija dobro mesto za ulaganje i da će se trend dolaska stranih investitora nastaviti.\nPrema njegovim rečima, Srbija ima komparativne prednosti u odnosu na druge zemlje: CEFTA sporazum, ugovor o slobodnoj trgovini sa Rusijom, Belorusijom i Kazahstanom kao i dobre odnose sa Bliskim istokom.\nNa pitanje šta bi trebalo učiniti da investitori dolaze još više, Ljubić je rekao da je potrebno završiti proces privatizacije, korporativizaciju javnih preduzeća i reformu javne uprave.\nPotrebno je i dosledno sprovođenje politike javnih nabavki, učiniti ih transparentnijim i dostupnim privredi, naveo je on.\n„Kompanije ne vole poremećaje na tržištu. FIC se zalaže protiv donošenja zakona po hitnom postupku bez javne rasprave, jer se dolazi u situaciju, posebno naše članice koje su delovi velikih multinacionalnih kompanija, da nemaju dovoljno vremena da se pripreme za primenu i započnu je u zakonskom roku, što je problem“, rekao je Ljubić.


"Koliko Srbija treba da bude mala da ne bi bila velika" - BIGportal.ba\n5 Marta, 2019 0610\nMinistar spoljnih poslova Ivica Dačič istakao je da incident sa paljenjem lutke sa likom Milorada Pupovca u Hrvatskoj ne predstavlja izolovan slučaj.\n“Problem je što se stvara antisrpska atmosfera i što se incidenti ne dešavaju samo u predizbornim kampanjama. Ovde je reč o načinu vladanja ove garniture u Hrvatskoj”, rekao je Dačić za TV Prva.\n“To se reflektuje i na druge oblasti – relativizovanje istorije, rehabilitaciju ustaškog režima, što se nigde u modernom svetu ne dešava kada je reč o fašističkim pozdravima”, dodao je ministar spoljnih poslova Srbije i istakao da se još uvek šalje poruka da Srbima nije mesto u Hrvatskoj.\nOn je naglasio i da Austriji nije upućena protestna nota zbog grafita sa oznakom “OVK” na konzularnom odeljenju u Beču.\n“Nismo to uradili jer Austrija ne snosi odgovornost kao država, osim zbog toga što nije obezbeđen konzulat i sada znaju da treba više da se obrati pažnja na naša konzularna predstavništva. Mi se trudimo i da mi ne obezbeđujemo njihova, ali to ne doprinosi da se spreče incidenti, to nije rešenje“, istakao je Dačić.\nMinistar se osvrnuo i na slavlje u Tuzima, kao i izjave iz Prištine u kojima se spominje ”svealbanska pobeda”.\n”U Hrvatskoj postoji nacionalistička i fašistička retorika, poziv na progon i proterivanje Srba, dok sa Prištinom imamo problem kao što su takse i opstruiranje dogovora sa Beogradom. Vi to nigde ne čujete u međunarodnoj javnosti. Uvek se sete Velike Srbije, uvek iskoriste priliku da kažu da je to opasnost”, rekao je Dačić citirajući i Čedomira Popova ”koliko to Srbija treba da bude mala da ne bi bila velika”.\nDačić je podsetio na sastanke koji očekuju visoke predstavnike Srbije u narednim danima.\n“Sutra dolazi italijanski premijer, dolaze i nemačka ministarka odbrane, kao i savetnici Angele Merkel, Bojko Borisov i američki specijalni izaslanik Hejl. To nam govori da još uvek ne uspeva da se izvrši pritisak na Prištinu. Pacoli je rekao ‘doviđenja nemamo o čemu da razgovaramo’, oni takvo ponašanje nisu očekivali. Godinama govorimo da to rukovodstvo dovodi svet pred svršen čin”, rekao je on i dodao da je položaj Srbije u ovom trenutku dobar.\n“Položaj Srbije je dobar, jer nismo označeni kao strana koja koči dijalog, vuče jednostrane poteze i izaziva incidente. Postigli smo da 13 zemalja povuče priznanje i da Kosove ne može da uđe u neke institucije”, istakao je Dačić.


"MARŠ ŽENA" Vašington predvodi globalne proteste protiv Trampa\nTanjug , Beta , CNN\n21.01.2017. 20:36 > 20:37\nZamenik gradonačelnika Vašingtona zadužen za javnu bezbednost i pravdu Kevin Donahju napisao je na svom Tviter profilu da se više od 500.000 ljudi okupilo u tom gradu kako bi učestvovali na protestnom maršu protiv predsednika SAD Donalda Trampa.\nAmerička prestonica nije objavila zvanične brojčane podatke, ali je Avenija nezavisnosti, jedna od glavnih vašingtonskih saobraćajnica, toliko puna demonstranata, da se ne može proći kroz 11 blokova, na površini od kilometar i po, prenosi AP.\nČak desetine hiljada ljudi uopšte ne mogu da priđu glavnom skupu.\nProtest je nazvan "Ženski marš" i deo je globalnog dana protesta protiv novog američkog predsednika.\nOsim u Vašingtonu, "Ženski marš" se održava i u još 300 američkih gradova i još toliko gradova širom sveta, sa ciljem da se istaknu prava žena, za koja demonstranti veruju da su dovedena u pitanje sa izborom Trampa.\nU SAD se ogromni "sestrinski protesti" odžavaju u gradovima među kojima su Boston, Njujork, Denver i Čikago, gde je policija saopštila da su protesti, koji su prvobitno planirani kao marševi, preinačeni u skupove jer se mnogo ljudi okupilo pa je kretanje otežano.\nBIJEM SE KAO DEVOJČICA! Milioni žena marširaju protiv Trampa od Srbije do ANTARKTIKA\n"Čikago tribjun" prenosi da je 150.000 ljudi izašlo na ulice tog grada, zakrčivši ulice u centru.\nDemonstranti su se okupili u 10 sati po lokalnom vremenu, a protesti su počeli u podne, uz učešće i nekih poznatih ličnosti, poput pevačice Keti Peri, glumice Skarlet Johanson i Amerike Ferera, Patriše Arket i reditelja Majkl Mur.\n"Maršu žena" u Vašingtonu prisustvovala je i pop diva Madona, koja je pred prisutnima održala anti-Tramp govor pun psovki i rekla da je "užasno mnogo razmišljala da digne Belu kuću u Vazduh".\n- Ovaj užasan trenutak tame morao je da se dogodi kako bismo se probudili - izjavila je Madona.\nOna je takođe rekla da marš predstavlja početak revolucije.\nHiljade žena u marševima širom sveta\nStotine žena okupilo se danas u Berlinu, Parizu, Sidneju i drugim gradovima širom sveta u znak solidarnosti sa Maršom žena koji se održava u Vašingtonu.\nU Parizu se više hiljada ljudi, među kojima mnogi američki radnici i studenti koji žive u Francuskoj, prošetalo do Ajfelovog tornja.\nMarš je protekao u veseloj atmosferi, a učesnici su nosili transparente na kojima je, između ostalog, pisalo "S našim sestrama u Vašingtonu" i "Posmatramo te gospodine Tramp".\nEn Tirakija iz Pensilvanije, koja je došla na odmor u Francusku, nosila je američku zastavu na kojoj je ispisano "Oduprimo se katastrofi". Ona je rekla da Tramp želi da uništi 50 godina napretka i da se vrati u vreme kada su iz fabrika izlazili dimovi a žene ostajale kod kuće i rađale decu.\nPariski marš organizovalo je više od 40 feminističkih i antirasističkih grupa.\nUčesnice skupa u glavnom gradu nemačke, ispred Ambasade SAD blizu Brandenbruške kapije, nosile su transparente s natpisima "Gospodine Tramp, ti nisi Berlinac", "Ne seksizmu", "Prava žena su ljudska prava" i "Naša tela, naši umovi, naša snaga".\nJedna od demonstranata Kejti Berdet, Amerikanka koja živi u Berlinu, rekla je da strahuje da će žene pod vlašću novog američkog predsednika Donalda Trampa izgubiti prava, ali da ima nadu jer se toliko ljudi suprotstavlja i učestvuje u protestima.\nDemonstranti su preplavili i popularni park u centru Sidneja.\nOrganizatorka Mindi Frajbend rekla je u obraćanju okupljenima da mržnja, netrpeljivost i rasizam nisu jedini problemi SAD.\nPortreti Trampa, ali i ruskog predsednika Vladimira Putina, kao i transparenti s natpisima "Ovo je samo početak", "Ljubaznost" i "Ljubav" mogli su se videli i u Pragu.\n- Zabrinuti smo zbog načina na koji neki političari govore, posebno tokom američkih izbora - izjavila je organizatorka protesta na kojem je učestvovalo više stotina ljudi.\nU znak podrške Maršu žena u Vašingtonu, ali i zbog rastućih nacionalističkih i rasističkih trendova širom sveta, protesti su organizovani u oko 600 gradova širom sveta, uključujući Veliku Britaniju, Grčku, Poljsku, Španiju, Portugal, Argentinu, Indiju, Srbiju.\nOčekuje se da će se maršu u američkoj prestonici pridružiti oko 500.000 žena.


You are at:Home»Prethodna izdanja»2014»82»Poverenje privatnih investicionih fondova\nPoverenje investitora u srednjoj Evropi sve više raste i sada se približava nivou koji je poslednji put zabeležen u periodu između 2003. i 2007. godine, navodi se u najnovijem istraživanju “Analiza poverenja privatnih investicionih fondova u srednjoj Evropi”, koje je sprovela konsultanstkorevizorska kuća Deloitte. Udeo ispitanika koji očekuju intenzivnije sklapanje poslova udvostručio se u odnosu na prethodno istraživanje i beleži 60%, što je ujedno i najviši zabeleženi nivo poverenja u protekle dve godine.\nEvropa se više ne doživljava kao da je na ivici propasti, što znači da se investitori, posebno u SAD, opet okreću Evropi, posebno srednjoj Evropi, pokazuje istraživanje.\n“Investitori su sve više optimisti, što je i potkrepljeno ovim istraživanjem”, objašnjava Darko Stanisavić, direktor u Deloitteu zadužen za privatne investicije.\n“Na povratak optimizma ukazuju brojne već zaključene transakcije, koje naglašavaju da je srednja Evropa sve privlačnija stranim investitorima. Među većim zaključenim poslovima je i preuzimanje SBB/ Telemach grupe, u čijem sastavu je srpska kablovska mreža SBB, od fonda Mid Europe Partners od strane američke kompanije Kolberg Kravis Roberts – KKR”, dodaje Stanisavić.\nUočljiv je značajan porast optimizma po pitanju efikasnosti finansijskih investicija, pri čemu čak dve trećine ispitanika smatra da će se ona poboljšati, što je najveći udeo od 2005. godine, a čak 60% ispitanika smatra da će se nivo njihovih aktivnosti značajno povećati…


Incident u srcu Evrope: Vojska jedne NATO zemlje izvršila invaziju na teritoriju druge - 13.06.2020, Sputnik Srbija\nPrilično neverovatno zvuči vest da je u 21. veku, u srcu Evrope, vojska jedne NATO članice izvršila invaziju teritorije druge NATO članice. I nije ispaljen... 13.06.2020, Sputnik Srbija\nsvet, vesti, evropa, nato\n09:44 13.06.2020 (Osveženo: 09:47 13.06.2020)\nPrilično neverovatno zvuči vest da je u 21. veku, u srcu Evrope, vojska jedne NATO članice izvršila invaziju teritorije druge NATO članice. I nije ispaljen nijedan metak, niti je izbio rat, već je usledilo izvinjenje i priznanje da se radi o grešci.\nBizaran incident dogodio se na češko-poljskoj granici, kod sela Pjelgrzimov, pre desetak dana, prenosi „Blic“. Poljske snage uspostavile su granični kontrolni punkt na prilično krivudavoj granici između dve zemlje i time blokirale put na češkoj strani koji vodi ka istorijski značajnoj kapeli.\nKako prenosi češki portal Denik, poljski vojnici sprečili su posetioce da priđu kapeli.\n„Kada vam vojnik sa automatskom puškom, u uniformi tuđe armije nešto naredi, to je užasan osećaj. Zašto poljska vojska odlučuje gde ću ja da se krećem po češkoj teritoriji“, upitao je Ivo Dokoupil, turistički radnik.\n5 Jun 2020, 20:16\nPoljska i Češka, odnosno Čehoslovačka, imale su u prošlosti ozbiljnije incidente na graničnim prelazima. Kratko su ratovale 1919. nakon napada Čehoslovačke. Zatim je uoči Drugog svetskog rata, 1938. Poljska anektirala deo čehoslovačke teritorije. Poslednji oružani sukob oko granica bio je u julu 1945. kada je Poljska okupirala dva regiona koja su sada u Slovačkoj.


Jokanović do 2019. u Fulamu!\nčetvrtak, 23 februar 2017 20:54\nJokanović je u Fulam došao decembra 2015. godine iz Makabija iz Tel Aviva.\nSrpski trener Slaviša Jokanović produžio je ugovor sa Fulamom do 2019. godine, saopštio je taj fudbalski klub.\n- "Nije nikakva tajna da sam želeo da ostanem u Fulamu i da nastavimo projekat koji smo započeli. Ovo je fantastičan klub pun istorije i tradicije i ja sam ponosan što sam deo toga", rekao je Jokanović.\n- "Imamo ekipu punu mladih i talentovanih igrača i možemo zajedno da rastemo", dodao je bivši trener Vojvodine i Partizana.\nFulam je trenutno na sedmom mestu na tabeli Čempionšipa sa 52 boda, odnosno ima šest bodova manje od Šefilda koji se nalazi na šestom mestu koje vodi u plej-of.


Coca-Cola sistem na putu da nadoknadi 100 odsto vode koju koristi - Retail Serbia\nCoca-Cola sistem na putu da nadoknadi 100 odsto vode koju koristi\nKompanija Coca-Cola i njene partnerske punionice širom sveta (Coca-Cola sistem) su na dobrom putu da do kraja 2015. vrate količinu vode jednaku onoj koju koristi u svojim proizvodima i proizvodnji.\nCilj bi trebao biti ispunjen pet godina pre roka jer je planirano da do 2020. godine bude vraćeno 100% vode zajednici i prirodi.\nU okviru globalnih projekata,Coca-Cola sistem je nadoknadio oko 94 odsto vode koja je korišćena za gotove proizvode u 2014. godini. Od 2004, kompanija je prirodi i zajednicama vratila više od 153 milijarde litara vode, kroz 209 projekata u 61 zemlji.\nCoca-Cola sistem je kroz prečišćavanje otpadnih voda u protekloj godini nadoknadio oko126 milijardi litara vode korišćene u proizvodnim procesima. Ovi zajednički napori potvrđuju da je Coca-Cola na dobrom putu da postane prva globalna kompanija za proizvodnju hrane i pića koja će nadoknaditi svu vodu koju koristi.\n,,Voda je najdragoceniji resurs za ljudski život i zdravlje globalnog ekosistema i privrede. Kao potrošač vode, Coca-Cola sistem ima posebnu odgovornost da zaštiti ovaj zajednički resurs. Zato smo postavili ambiciozan cilj da nadoknadimo svu vodu koju koristimo do 2020. godine. Iako smo ostvarili značajan napredak u ostvarivanju tog cilja, još smo odlučniji da vratimo zajednicama i prirodi svu vodu koju koristimo. Nastavićemo to da činimo i nakon što ispunimo cilj od 100 odsto.“ izjavio je Muhtar Kent, predsednik i generalni direktor kompanije Coca-Cola.\nCoca-Cola je u mogućnosti da vrati istu količinu vode koju koristi u gotovim proizvodima i njihovoj proizvodnji kroz projekte nadoknade, povećanje efikasnosti korišćenja vode u svojim punionicama i vraćanje vode vodenim tokovima i zajednicama kroz prečišćavanje otpadnih voda. Deo ostvarivanja cilja nadoknade je i angažovanje u različitim lokalnim projektima u oblasti vode za zajednice. Svaki projekat za cilj ima obezbeđivanje ili poboljšanje pristupa čistoj vodi i sanitarnim uslovima, zaštitu vodenih tokova, podršku očuvanju vode i podizanje svesti o ključnim lokalnim problemima koji se tiču vode.\nNakon definisanja projekata, kompanija i njene partnerske punionice rade na tome da oni ostanu održivi u okviru zajednica tokom dužeg vremenskog perioda i nastavljaju da nadoknađuju vodu. Ovi napori, kao i novi projekti, često se bave pitanjima osetljivosti lokalnih izvora vode i nadoknađuju dodatni obim prodaje s obzirom da poslovanje Coca-Cole nastavlja da raste iz godine u godinu.\n,,Sve više kompanija uviđa da je uzimanje u obzir prirode u procesu odlučivanja mudra poslovna strategija. Posvećenost Coca-Cola sistema vodi se zasniva na stavu da ulaganje u prirodu može da ima veoma veliku korist za kompanije i lokalne zajednice. TNC je ponosan na saradnju sa Coca-Colom i čestita kompaniji i njenim partnerskim punionicama na veoma značajnom dostignuću’’ izjavio je Mark Terček (Tercek), predsednik i generalni direktor organizacije Očuvanje prirode (TNC).\nDatum poslednje izmene 30 avgust 2015


Ogovaranje - nimalo ohrabrujuće činjenice o navici koju svakodnevno upražnjavamo - Moja Firma\nPOČETNA Magazin Saveti Ogovaranje – nimalo ohrabrujuće činjenice o navici koju svakodnevno upražnjavamo\nKako vam se čini ideja da odgovaranje na mejlove klijenata i saradnika prepustite jednom prosečnom osmogodišnjaku?\nZapravo, možda to već nesvesno i činite, pogotovo ako imate naviku da svakodnevno obavljate više stvari istovremeno. A ukoliko ste veštinu multitaskinga praktično doveli do savršenstva, imate dovoljno razloga i da odlučno demantujete brojne tvrdnje o njegovoj kontraproduktivnosti. Ni broj onih koji bi vas u tome podržali nimalo nije beznačajan, i verovatno biste bez problema naišli na celu svitu multitaskera koji se kunu u to da im ova navika podiže radnu sposobnost pri uspešnom završavanju gomile svakodnevnih obaveza.\nUpravo je njih grupa istraživača sa nekoliko svetski poznatih univerziteta prepoznala i kao idealnu ciljnu grupu za testiranje navedenih pretpostavki. Kontinuirano ih izlažući podacima iz više različitih elektronskih izvora, naučnici su želeli da dokuče kako tačno multitasking utiče na sposobnost ljudi da održe pažnju, upamte informacije i prebace fokus sa jednog zadatka na drugi. Zakljuci izvedeni na osnovu rezultata baš i ne idu u prilog zagovornicima multitaskinga, jer osim negativnog učinka na kvalitet rada, čini se da ova navika može ostaviti ozbiljnije posledice i na pojedine moždane funkcije.\nRazlog tome je činjenica da je naš mozak po prirodi dizajniran da se fokusira samo na jednu stvar u datom trenutku. Koliko god delovalo da time štedimo na vremenu, ispostavlja se da istovremenim obavljanjem više radnji ipak ne činimo sebi uslugu. Istraživači sa Stenfordskog univerziteta primetili su da su ispitanici skloni multitaskingu zapravo lošiji u ovoj disciplini od onih koji svoje zadatke obavljaju po principu jedan-po-jedan. Njihova nemogućnost organizovanja misaonih procesa za posledicu ima i otežano raspoznavanje značajnih informacija od onih manje važnih, što dalje usporava i njihovu sposobnost brzog preusmeravanja pažnje sa jednog zadatka na drugi. Umanjena efikasnost ljudi sklonih multitaskingu objašnjava se time što naš mozak naprosto ne poseduje kapacitet da izvršava dve ili više radnji istovremeno, zbog čega se nameće i pitanje da li je multitasking uopšte izvodljiv.\nStudija sa Londonskog univerziteta otišla je pak, malo dalje, i dala se u ispitivanje uticaja multitaskinga na koeficijent inteligencije. Ukoliko je verovati merenjima istraživača, IQ ispitanika tokom obavljanja više kognitivnih zadataka istovremeno pada za čitavih 15 podeoka, što je rezultat koji odgovara mentalnom kapacitetu prosečnog osmogodišnjaka. Sličnu posledicu po intelektualne funkcije ima i jedna neprospavana noć ili konzumiranje marihuane, što praktično znači da nema mnogo razlike u tome da li ćete odgovarati klijentu na mejl dok ste na važnom sastanku ili, na primer, ostajati budni po celu noć, odnosno konzumirati tetrahidrokanabinol. I kao što nije baš najbolja ideja da odgovaranje na poslovne mejlove prepustite osmogodišnjem detetu, isto bi se moglo reći i za naviku da se dohvatite obavljanja više stvari u isto vreme.\nMada se dugo verovalo da multitasking izaziva samo privremeno pogoršanje kognitivnih sposobnosti, rezultati još jedne studije su i ovu pretpostavku dovele u pitanje. Treća grupa istraživača, ovoga puta sa Univerziteta u Saseksu (Engleska), rešila je da uporedi količinu vremena koje ljudi provode izloženi informacijama iz različitih izvora sa njihovim snimcima magnetne rezonance glave. Iako zadaci koji su im povereni na prvi pogled nisu suviše zahtevni (na primer, istovremeno odgovaranje na SMS poruke i praćenje TV programa), snimci magnetne rezonance pokazali su smanjenu gustinu moždane mase u njihovom prednjem korteksu.\nBudući da je ova moždana regija odgovorna za kontrolu emocija i sposobnost izražavanja empatije, nameće se zaključak da navika multitaskinga nepovoljno utiče i na emocionalnu inteligenciju. Sem toga, smanjena moždana masa u prednjem režnju često se dovodi u vezu sa fizičkim oštećenjima mozga, te se postavlja pitanje da li su posledice multitaskinga na duže staze zapravo ozbiljnije nego što se to isprva pretpostavljalo. Navedena istraživanja svakako nisu dovoljna da bi se odredilo da li ova navika može dovesti do oštećenja moždanih funkcija, mada je neurolog koji je vodio studiju Univerziteta u Saseksu pokušao da da objašnjenje:\n„Mislim da je važno stvoriti svest o tome da korišćenje različitih uređaja može izazvati promene u našem načinu razmišljanja, a te promene bi se mogle odvijati na nivou same moždane strukture.“\nTeško da bi se na osnovu ovakve pretpostavke mogli izvesti i neki konkretniji zaključci. Ono što je sigurno jeste da dokazi koji idu u prilog dobrim stranama multitaskinga gotovo i ne postoje, a to se svakako odnosi na zadatke koji zahtevaju povećan nivo koncentracije, organizacije i obraćanja pažnje na detalje. Čak i bez negativnih posledica na fizičku strukturu mozga, neminovno je da najpre ispašta kvalitet obavljenih zadataka – što je, na kraju krajeva, možda i sasvim dovoljan razlog za odustajanje od ove navike.\nPoslednja izmena dana\t9. avgusta 2017. u 02:48


Zaštitnik građana: Porodica u Srbiji ugrožena narastajućim siromaštvom, sve više porodičnog nasilja - Izazov\nNovi magazin 14. maja 2018. 16:10\nPorodica u Srbiji ugrožena je narastajućim siromaštvom, a posebno zabrinjava što slučajevi porodičnog nasilja ne samo da ne jenjavaju, već su u prastu u odnosu na prethodni period, upozorio je danas zaštitnik građana Zoran Pašalić povodom 15. maja Međunarodnog dana porodice.\nOn je istakao da ;narastajuće siromaštvo i rizik od siromaštva, posebno ugrožavaju određene osetljive kategorije stanovništva, kao što su porodice koje se brinu o teško bolesnom ili detetu sa smetnjama u razvoju ili invaliditetom.\nKako je saopšteno, ;Pašalić je rekao da je nasilje u porodici teži oblik kršenja prava članova porodice, posebno deteta jer utiče na pravilan razvoj, bezbednost, nepovredivost psihičkog i fizičkog integriteta, zbog čega se „ne sme tretirati kao privatna stvar ni smatrati ličnim problemom članova porodice“.\nOn je istakao da je međugeneracijska solidarnost i briga o starima u velikoj meri urušena poslednjih nekoliko decenija.\n„Stariji, bolesni i osobe sa invaliditetom su najčešće i žrtve svih vidova diskriminacije, a neretko i porodičnog nasilja. Nedovoljno razvijeni servisi podrške starijim licima i njihovim porodicama znatno otežavaju njihov položaj i položaj porodica u kojima žive, kao i pristup pravima“, ocenio je Pašalić.


Manja verzija Teslinog Cybertruck-a za evropsko tržište\nKada su Ilon Mask i njegov tim dizajnirali Cybertruck, razmišljano je pre svega o tržištu SAD-a na kojem su decenijama najprodavaniji automobili poput Forda F-150. Međutim, situacija u Evropi je drugačija.\nCybertruck, Teslin revolucionarni futuristički kamion od nerđajućeg čelika, predstavljen je prošle godine i na tržište će verovatno stići za dve godine. Pre svega, ovaj električni automobil namenjen je američkom tržištu, gde su Pick-upovi decenijama bili vladari najprodavanijih vozila, a Tesla je svestan da su malo preračunali kada je reč o dimenzijama Cybertruck.\nIako dobar za put, prvi predstavljeni prototip se ne uklapa u svaku garažu. Ranije u intervjuu s Jai Lenom, Ilon Mask objavio je da bi konačni model proizvodnje trebao biti oko 5% manji od onog koji je prikazan javnosti. Međutim, kako ni ovako manji Cybertruck ne bi bio pogodan za vožnju uskim evropskim putevima, verovatno će ga morati dodatno smanjiti za tržište Starog kontinenta.\nO tome se raspravljalo na Tvitteru, pa je Mask potvrdio da je veoma verovatno da će Cybertruck dobiti još manju verziju za evropske puteve. Kada su u pitanju dimenzije, moraće najviše da rade na širini. Cybertruck je izvorno širok nešto više od 2 metra, što nikako nije praktično za evropske gradove i puteve. Mask se složio sa ovom izjavom i potvrdio je da će Cybertruck morati da “smrša”, pre nego što krene ozbiljno da se prodaje u Evropi.\nKada je u pitanju prodaja Pick-upova, u Evropi se godišnje proda manje od 200.000. Ako to uporedimo sa preko tri miliona prodanih prošle godine u SAD-u, jasno je zašto je američko tržište daleko važnije za Teslin električni Cybertruck.


MK Grupa i AIK BANKA donirali 30.000 evra Crentru za podršku porodici “Putokaz” u Nišu – Plodna Zemlja\nRad Centra Putokaz\nMK Grupa i AIK BANKA donirali 30.000 evra Crentru za podršku porodici “Putokaz” u Nišu\nMK Group i AIK Banka, donirale su 30.000 evra Centru za podršku porodici „Putokaz” u Nišu. Ovaj Centar je 2014. godine osnovala Fondacija SOS Dečija sela Srbija kako bi pružila pomoć porodicama iz Niša, koje su u riziku od izdvajanja dece. Za proteklih šest godina, otkako Centar postoji, više od 1500 niške dece i 260 porodica, koristilo je ovaj vid podrške. Donacija Centru „Putokaz“ deo je kontinuiranih društveno-odgovornih aktivnosti koje je kompanija MK Group usmerila ka deci i porodicama u lokalnim zajednicama u kojima posluje.\n„Kao društveno angažovana institucija koja je čvrst oslonac domaćoj nauci, privredi i razvoju, AIK Banka posebnu pažnju posvećuje mladim ljudima, obrazovanju i trudi se da bude podrška društvu u svim zajednicama u kojima posluje. Drago nam je što smo ovom donacijimo zajedno sa MK Group pomogli Centar za podršku porodici „Putokaz” u Nišu u njihovoj humanoj misiji,” istako je Periša Ivanović, Pomoćnik pri Izvršnom odboru AIK Banke.\n“Kompanija MK Group godinama unazad pomaže rad i aktivnosti Fondacije SOS Dečija sela Srbija, odnosno decu i mlade bez roditeljskog staranja iz cele Srbije, fokusirajući se na zapošljavanje i osamostaljivanje mladih iz alternativne brige. Pored izgradnje Kuće za mlade pri SOS Dečijem selu u Kraljevu, MK Group kontinuirano obezbeđuje zimovanja na Kopaoniku i edukacije za mlade, tako da je ova donacija nastavak naše kontinuirane saradnje. Donacija namenjena Centru za podršku porodici „Putokaz“ u Nišu izuzetno je značajna, jer nam pomaže da nastavimo svoj rad sa porodicama u riziku od izdvajanja dece i gubljenja starateljstva,“ rekla je Vesna Mraković Jokanović, nacionalna direktorka Fondacije SOS Dečija sela Srbija.\n„Grad Niš već godina podržava SOS Dečija sela Srbija i Centar za podršku porodici „Putokaz“. Njihov rad značajno doprinosi poboljšanju uslova života niških porodica koje se nalaze u riziku. Iako Centar pomaže pojedicima, posledično pruža podršku i celoj lokalnoj zajednici. Iskustvo nam je pokazalo da u Fondaciji SOS Dečija sela Srbija imamo dobrog saradnika i partnera i sigurni smo da će se tako biti i u budućnosti,“ istakla je Dušica Davidović, zamenica gradonačelnice Niša.\nNa koji način je Centar za podršku porodici u Nišu uticao na poboljšanje života njegove porodice ispričao je jedan od roditelja uključenih u aktivnosti:\n“Podrška “Putokaz”-a mi je veoma važna i zaista mi mnogo znači. Razgovor i savetovanje su mi pomogli da razumem zašto se moje dete ne slaže sa drugom decom. Naša porodična savetnica povezala me je sa školom i Centrom za socijalni rad, što mi je značilo da bolje shvatim šta treba da radim kao roditelj. Moje dete je u Centru dobilo podršku u učenju, a učešće na radionicama je pomoglo da se bolje slaže sa drugarima. Materijalna pomoć je za našu porodicu bila važna, ali mi je još važnije što sam shvatio da nemam samo ja probleme, kao i da imam sa kime da ih podelim.”\nDa podsetimo, saradnja kompanije MK Group i Fondacija SOS Dečija sela Srbija uspešno se realizuje već dugi niz godina, i predstavlja svetao primer dugogodišnje društveno-odgovorne saradnje u Srbiji. Kompanija MK Group je 2012. godine, sa 220 hiljada evra, finansirala izgradnju kuće u kojoj je smeštena „Zajednica mladih“ pri SOS Dečijem selu u Kraljevu. Od tada MK Group, na čelu sa predsednikom Miodragom Kostićem i potpredsednikom Aleksandrom Kostićem kontinuirano pomaže SOS Dečija sela Srbija, a u znak zahvalnosti za podršku g. Kostić je 2015. godine odlikovan Bedžom časti od strane međunarodne organizacije SOS Dečija sela.\nTagoviAIK banka Centar za podršku porodici "Putokaz" Donacija MK Grupa\nIzložba na otvorenom na Kalemegdanu Pre i posle čišćenja, LIDL obeležio kraj ekološke akcije “Čisto iz ljubavi”\nMOL Srbija BESPLATNE edukacije o pravilnom korišćenju dečijih auto-sedišta\nCoca-Cola sistem je usrećio mališane iz SOS dečijih sela\nMobi Banka novac predviđen za proslavu preusmerila u HUMANITARNE svrhe


Vučić odgovara Tačiju: Biće da njega zanima samo teritorija - Studio B\nBeograd 1°C u 13:00\nVučić odgovara Tačiju: Biće da njega zanima samo teritorija\nVučić odgovara Tačiju: Biće da njega zanima samo teritorija Tanjug\nPolitikaPolitika Pocetna 15. 05. 2018. 20:07:05\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je, povodom izjave Hašima Tačija da razmena teritorije ili podela Kosova i Metohije nikada nije bila tema i da se o tome neće ni razgovarati, da je teritorija upravo ono jedino što Albance interesuje.\n„Biće da njega interesuje samo teritorija, a da ga ljudi nikad nisu zanimali i da je jedino što oni nama govore ‘nemojte da vas zanima vaša srpska teritorija, jer to sa teritorijom je završeno, to pripada nama Albancima i sad mi više o tome nećemo da pričamo, hajde da pričamo o vašim ljudima’. Ma nemojte? Hajde malo da pričamo da li ste vi zainteresovani za teritoriju, pa ćete videti da je to jedino što ih interesuje“, poručio je Vučić.\nPrema rečima predsednika, suština je u tome kako ćemo da pregovaramo sa njihovim mentorima, tutorima, sa onima koji su im donosili tzv. nezavisnost, sa onima koji su bombardovali Srbiju.\n„To je naš posao, da vidimo možemo li nešto da izborima iako smo užasno loše radili od 1999. do 2011. godine. Užasno, užasno loše. Ni pre toga nije bilo dobro, i nije bilo idealno, da ne krivim samo ovu generaciju. Mnogo generacija je napravilo greške, katastrofalne, za koje plaćamo visoku cenu“, istakao je Vučić.\nDa li ćemo uspeti da izvučemo nešto iz ambisa, nadam se da hoćemo i borićemo se za to, naglasio je predsednik Srbije.\nKomentarišući navode medija da je od zapadnih sila dobio plan za rešenje pitanja Kosova, predsednik je izjavio da će građane Srbije obavestiti „kada bude postojalo nešto“ što bi u zvaničnoj formi dobio, a da je na bilo koji način prihvatljivo.\n„Kad bude postojalo nešto što bih u zvaničnoj formi dobio, a da je na bilo koji način prihvatljivo, ili nešto o čemu bismo morali da razgovaramo ili da se izjašnjavamo, biće mi veoma drago i biću veoma rad da vas s time upoznam, kao i sve druge građane Srbije“, rekao je Vučić novinarima u Diseldorfu.\nPredsednik je naglasio da je „veoma pažljiv“ po tom pitanju.\n„Da postoji slamka za koju bismo mogli da se uhvatimo i da nešto prihvatimo, da konflikte rešimo, da postoji slamka koja bi nam značila sigurnost, bezbednost za naše ljude na Kosovu, stabilnost u budućim odnosima, sa velikom s radošću bih vas o tome obavestio. To sada nije slučaj“, poručio je Vučić.\nBlic je ranije objavio da su Sjedinjene Američke Države i zapadne zemlje predsedniku Vučiću dostavile plan rešenja kosovskog problema, navodeći da je plan bolji po Srbiju od svih ranijih, ali da i dalje nije prihvatljiv za Vučića.\nKosovski predsednik Hašim Tači izjavio je ranije danas da nije nikada, niti će razgovarati o podeli Kosova ili razmeni teritorija.\nTači je u intervjuu za televiziju Klan Kosova rekao da je razlika između Beograda i Prištine ta što je Beograd zainteresovan samo za teritoriju Kosova, ne i za njene građane, kao i da izaziva napetosti sa teritorijalnim ciljevima.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić danas je, komentarišući navode medija da je od zapadnih sila dobio plan za rešenje pitanja Kosova, izjavio da će građane Srbije obavestiti „kada bude postojalo nešto“ što bi u zvaničnoj formi dobio, a da je na bilo koji način prihvatljivo.\n„Kad bude postojalo nešto, što bih u zvaničnoj formi dobio, a da je na bilo koji način prihvatljivo, ili nešto o čemu bismo morali da razgovaramo ili da se izjašnjavamo, biće mi veoma drago i biću veoma rad da vas s time upoznam, kao i sve druge građane Srbije“, rekao je Vučić novinarima u Diseldorfu.


Paunović: Na KiM se krše ljudska prava osoba sa invaliditetom | Kancelarija za ljudska i manjinska prava\nPaunović: Na KiM se krše ljudska prava osoba sa invaliditetom\nBeograd, 3. decembar 2018. - Ovogodišnje obeležavanje Međunarodnog dana osoba sa invaliditetom, Srbi koji žive na Kosovu i Metohiji, među kojima i veliki broj osoba sa invaliditetom, dočekuju u strahu za svoj život i zdravlje. Uvođenje taksi Prištine dovelo je do kršenja osnovnih ljudskih prava garantovanih svim međunarodnim ugovorima, što je nedopustivo u 21. veku, istakla je Suzana Paunović, direktorka Vladine Kancelarije za ljudska i manjinska prava.\nVlada Srbije je tokom ove godine preduzela brojne mere koje su bile usmerene na rešavanje ključnih problema sa kojim se suočava oko 700 hiljada osoba sa invaliditetom koje žive u Srbiji, istakla je Paunović. Preduzete su mere usmerene na rešavanje problema pristupačnosti objekata i u tom smislu izrađena je Mapa pristupačnosti objekata za osobe sa invaliditetom.\nKroz dva nivoa finansiranja iz buxeta Republike Srbije podržan je rad 35 saveza udruženja osoba sa invaliditetom i 543 lokalne organizacije u preko 70 gradova i opština, a u Srbiji trenutno posluju 52 preduzeća za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba sa invaliditetom sa važećom dozvolom za rad, navela je Paunović.\nPaunović je podsetila da je Republika Srbija ratifikovala Konvenciju o pravima osoba sa invaliditetom 2009. godine, i da je veliki broj aktivnosti Vlade usmeren na sprovođenje obaveza iz ovog dokumenta i preporuka dobijenih od strane Komiteta za prava osoba sa invaliditetom.\nKomitet za prava osoba sa ivaliditetom upitio je Srbiji 37 preporuka na čijem sprovođenju Vlada Srbije intenzivno radi. Kancelarija za ljudska i manjinska prava podržala je izradu Analize sprovođenja dobijenih preporuka koju je izradila Nacionalna organizacija osoba sa invaliditetom. Ova analiza pokazala je da je za nepune dve godine preduzeto niz mera na sprovođenju 25 preporuka Komiteta za prava osoba sa invaliditetom UN, 5 preporuka tehničke prirode je u celosti sprovedeno, a država će nastaviti da intenzivno radi na sprovođenju još 7 preporuka, ocenila je direktorka Kancelarija za ljudska i manjinska prava.


Tanjug 30. avgusta 2018. 13:28\nBEOGRAD – Ministar kulture i informisanja Vladan Vukosavljević rekao je danas da do tragičnog događaja u Narodnoj biblioteci Srbije, kada su preminula dva radnika firme „Empex“, nije bilo nikakvih propusta u održavanju i kontroli bezbednosnih sistema nacionalne biblioteke za šta je, pored pomenute, bila zadužena i firma „Gardal“.\nMinistar je naveo da su u poslednje četiri godine, a svake godine se raspisuju javne nabavke, za poslove protivpožarne zaštite i kontrole sistema za protivpožarnu zaštitu angažovane firme „Empex“ iz Beograda i „Gardal“ iz Niša, licencirane od strane države za obavljanje tih poslova.\n„Do časa kada je tragedija nastala nismo ustanovili nijedan propust u formalnom delu zakonom predviđenog angažovanja ekspertskih preduzeća, odnosno licenciranih firmi za sprovođenje kontrole i nadzor nad protivpožarnim sistemom. Kontrole su vršene redovno u skladu sa propisima, izveštaji su dostavljani direktoru i Upravnom odboru biblioteke i ništa nije ukazivalo na bilo kakvu opasnost i nedoslednost sistema ili bilo šta što bi zahtevalo vanredne mere“, rekao je Vukosavljević.\nPošto je bila najavljena kontrola MUP-a, kako su objasnili Vukosavljević i upravnik NBS Laslo Blašković, pozvani su stručnjaci iz firme „Empex“ u vanrednu kontrolu da provere da li je sve u redu, iako su još na snazi izveštaji iz prethodnih kontrola i tom prilikom je došlo do pogibije radnika.


Savet ministara Evropske unije raspravljacce u ponedeljak o referendumu o drzavnom statusu Crne Gore. Kako je najavljeno, evropska 25-torka cce pozvati sve strane da glasanje bude odrzzano u demokratskim uslovima, bez jednostranih poteza u daljim fazama tog procesa.\nEvropski izaslanik za referendum Miroslav Lajcak je rekao da "EU priznaje pravo Crnoj Gori na referendum, jer je ono zapisano u Ustavnoj povelji. EU je potpuno neutralna u pogledu rezultata referenduma i maksimalno je zainteresovana da taj proces bude cist, legitiman, transparentan i ustavan".\nOn kazao rekao da ne moze da zamisli da bi vlast u Podgorici odlucila da proglasi nezavisnost, u slucaju da rezultat bude ispod 55 odsto. "To bi znacilo krsenje zakona, u cijoj izradi je asistirala EU".\nLajcak je najavio razgovore celnika Srbije i Crne Gore. "Bice pregovora i u jednom i u drugom slucaju. To je neizbezno i Beograd je spreman za to".


Klub prijatelja Garancijskog fonda APV sve brojniji - AgroFin\nNaslovna VESTI Klub prijatelja Garancijskog fonda APV sve brojniji\nKlub prijatelja Garancijskog fonda APV sve brojniji\nKompanije-članice daju pogodnosti korisnicima garancija\nGarancijski fond AP Vojvodine potpisao je na 85. međunarodnom poljoprivrednom sajmu sporazume o poslovnoj saradnji sa kompanijom KITE i Zadružnim savezom Vojvodine. Reč je o učlanjenju u Klub prijatelja Garancijskog fonda, čije kompanije-članice daju pogodnosti korisnicima garancija, na proizvode i usluge.\nI DDOR Novi Sad u Klubu\nGarancijski fond AP Vojvodine i Akcionarsko društvo za osiguranje „DDOR Novi Sad“ potpisali su Sporazum o poslovnoj saradnji sa ciljem realizacije projekta „Klub prijatelja Garancijskog fonda AP Vojvodine“. U ime Fonda, sporazum je potpisao direktor Đorđe Raković, dok su u ime kompanije „DDOR Novi Sad“ svoje potpise stavili predsednik Izvršnog odbora Đorđo Markeđani i član Izvršnog odbora Mauricio Vala.\n– Drago nam je što smo postali prijatelji i u okviru realizacije ovog projekta, što smo stekli karticu Kluba prijatelja – izjavio je Markeđani, i dodao:\n– Kroz ovaj projekat, Garancijski fond i sam DDOR kao finansijska institucija obezbediće veću pristupačnost klijentima. Ovo je korak dalje u našem već dobrom odnosu sa institucijama AP Vojvodine. Poljoprivreda je sektor koji je izuzetno važan za razvoj Vojvodine, a vrlo je mali broj osiguranih poljoprivrednih proizvođača.\nOsim partnerske kartice, članovima Uprave „DDOR Novi Sad“ direktor Garancijskog fonda Đorđe Raković svečano je uručio i VIP kartice „Kluba prijatelja“. Obraćajući se novinarima, on je istakao:\n– Mi smo poslednjih meseci radili na realizaciji projekta „Klub prijatelja Garancijskog fonda AP Vojvodine“ kojim će praktično biti obuhvaćeni svi naši klijenti i druga pravna i fizička lica koja žele da u svom poslovanju ostvare određene benefite. Danas smo započeli sa DDOR-om, koji će po posebnim uslovima odobravati svoje linije osiguranja iz oblasti poljoprivrede. Do kraja sajma potpisaćemo još nekoliko sporazuma o saradnji u okviru realizacije projekta „Klub prijatelja“, tako da će naši klijenti ove godine moći da ostvare neočekivano dobre benefite.\nNove kreditne linije sa bankom Poštanska štedionica\nGarancijski fond AP Vojvodine i Banka Poštanska štedionica a.d. Beograd proširuju svoju poslovnu saradnju. U okviru Sajma poljoprivrede, na štandu Privredne komore Vojvodine, direktor Garancijskog fonda AP Vojvodine Đorđe Raković i predsednik Izvršnog odbora Banke Poštanska štedionica mr Bojan Kekić potpisali su ugovore kojima se proširuje postojeći Sporazum o poslovnoj saradnji na još tri konkursa.\n– Zahvaljujem se Garancijskom fonda na tome što već tri godine izuzetno sarađujemo i potpisujemo ugovore za sve aktivnosti koje ima Garancijski fond. Poverenje i poštovanje je princip kojeg se mi držimo prema klijentima, i očekujem da ćemo ih u budućnosti imati puno zajedničkih – istakao je predsednik Izvršnog odbora Banke Poštanska štedionica mr Bojan Kekić.\nInače, Banka Poštanska štedionica je prva banka koja je potpisala ugovor sa Garancijskim fondom na realizaciji kredita za izgradnju poljoprivrednih objekata.\n– Mi smo prošle godine potpisali ugovor o saradnji sa Bankom Poštanska štedionica koji je uspešno realizovan, i sada smo u situaciji da kompletiramo celu našu ponudu tako da klijenti mogu da dođu i do povoljnih kredita za igradnju poljoprivrednih objekata, za nabavku repromaterijala u poljoprivredi i kupovinu objekata u privredi. Svakako da je veliko zadovoljstvo raditi sa bankom koja je na našem tržištu zabeležila najveći rast u poslednje dve godine, i ima preko 160 filijala širom Srbije. Očekujem da ćemo nastaviti već postojeću dobru saradnju – naglasio je direktor Garancijskog fonda Đorđe Raković.\nIZVORNovosadski sajam / GFV\nPrethodni tekstCene na berzama u periodu od 14. do 18. maja 2018.\nSledeći tekstNedimović: Isplata subvencija do sredine juna


Emotikoni i žargon ulaze u nastavu srpskog jezika\nKada biste čuli da će se u osnovnim školama na časovima\nsrpskog jezika obrađivati emotikoni - možda biste reagovali jednim LOL. Ovaj savremeni uzvik je dovoljno rasprostranjen, da ne iziskuje poseban prevod.\nIako je emodžilogija daleko od toga da postane posebna grana lingvistike, nekakav podoblik ove oblasti će se ipak izučavati - i to u okviru srpskog jezika.\nKako prenosi Blic, od naredne školske godine, učenike drugog i šestog razreda čeka manje lektire i književnih dela za obradu, a jedna od novina je i da će broj časova biti posvećen razvijanju jezičke i kulture pisanja, u šta spada i obrađivanje emotikona.\nZamenica direktora Zavoda za unapređivanje obrazovanja i vaspitanja (ZUOV) Dejana Milijić Subić, izjavila je za Tanjug da je "ograničen jezički izraz jasan problem".\n"To nije problem samo kod nas, već svuda u svetu gde internet caruje. Veliki broj časova biće posvećen razvijanju jezičke kulture i kulture pisanja, obrađivanja emotikona pravim rečima", kaže Milijić Subić, prenosi 021.rs.\nizvor: 021.rs, BBC, Blic, Tanjug, agencije, foto: Brett Sayles, Pexels\nap vojvodina edukacija internet komunikacija Novi Sad obrazovanje srbija


Zaštitite se od falsifikovanih toner kaseta\nDa biste se zaštitili od falsifikovanog potrošnog materijala za štampanje, pre kupovine uvek treba da sledite sledeće jednostavne korake\nSve kutije sa originalnim HP toner kasetom imaju HP bezbednosnu nalepnicu koja se nalazi na traci za otvaranje kutije.\nU Evropi, na Bliskom istoku i Africi, neke ali ne i sve originalne kutije HP kertridža za inkjet štampače, takođe imaju HP bezbednosnu nalepnicu. Ako postoji, HP bezbednosna nalepnica se nalazi u gornjem desnom uglu na vrhu kutije ili na levoj ili desnoj tabli kutije.\nNova nalepnica HP Mobile Authentication odlikuje se QR kodom i holografskom slikom. Izvršite vizuelnu proveru valjanosti nalepnice prateći sledeće korake:\nPomerajte kutiju gore-dole, kako biste videli da se “OK” i “√” pomeraju u suprotnim pravcima.\nPomerajte kutiju zdesna ulevo, kako biste videli da se “OK” i “√” pomeraju u istim pravcima.\nPored toga, najnovije nalepnice pružaju jedinstveni kôd koji možete potvrditi pomoću aplikacije na smart phone-u/pametnom telefonu. Da biste to uradili, jednostavno slikajte kôd za brzi odgovor (QR) odštampan na nalepnici pametnim telefonom kako biste pristupili HP potvrdi identiteta (HP Mobile Authentication) putem mobilnog uređaja (sl. 2, sledeća stranica). QR kôd može se pročitati pomoću velikog broja besplatnih čitača QR kodova, kao što je i-nigma, ili pomoću čitača koji se dobija uz aplikaciju HP eSupplies (ako je dostupno). Ako ne možete da snimite QR kodove pametnim telefonom, posetite web lokaciju HP Mobile Authentication pomoću mobilnog uređaja na URL adresi prikazanoj na novim bezbednosnim nalepnicama (www.hp.com/go/ok) i unesite serijski broj nalepnice da biste je potvrdili.\nValidan odgovor ukazuje na to da je kertridž bezbedan za kupovinu.\nOdgovor koji nije validan, ukazuje na to da kertridž nije originalan.\nValjanost nove bezbednosne nalepnice možete proveriti putem interneta. Posetite URL naveden na novoj bezbednosnoj nalepnici te upišite serijski broj nalepnice.*\n*HP-ov softver HP Mobile Authentication dostupan je samo za bezbednosne nalepnice označene QR kodom.\nNačin provere starijih bezbednosnih nalepnica\nU zavisnosti od kertridža, regiona i datuma na pakovanju, originalno pakovanje HP kertridža može da koristi bezbednosne nalepnice sa sledećim holografskim svojstvima:\nNalepnica čija se boja menja (slika 3)\nOkrenite kutiju s jedne na drugu stranu da biste vidjeli kako se boja mijenja.\nKada je pozadina tamna, polovina natpisa „ORIGINALNI TONER“ je svetla i obrnuto.\nPomeranje nalepnice sa slikom (slika 4)\nPomerajte kutiju gore-dole, kako biste videli da se “OK” i “√” pomeraju u suprotnom pravcu.\nPomerajte kutiju zdesna ulevo, kako biste videli da se “OK” i “√” pomeraju u istom pravcu.\nSlika 3: Proverite staru lasersku bezbednosnu nalepnicu tako što ćete okretati kutiju levo-desno.\nDa biste dobili opširne informacije o proveri HP bezbednosnih nalepnica, pogledajte list sa informacijama „Provera kupovine“ koji je dostupan za preuzimanje ovde.\n2. korak: Pregledajte pakovanje\nKutije i materijali za pakovanje koji se koriste za originalne HP kertridže su doslednog i vrhunskog kvaliteta [pogledajte Sliku 5]. HP ne podržava prodaju proizvoda u pakovanjima koja su oštećena ili su lošeg kvaliteta\nNestandardno pakovanje i pakovanje koje izgleda kao da je otvoreno može da bude pokazatelj toga da je kertridž za štampač falsifikovan\nHP ne prodaje pojedinačne kertridže bez pakovanja\nSlika 5: Kutije i materijali za pakovanje koji se koriste za originalne HP kertridže su doslednog i vrhunskog kvaliteta.\n3. korak: Ispitajte kertridž za štampač prilikom otvaranja pakovanja\nOriginalni HP kertridži za štampač se uvek isporučuju nekorišćeni. Ne sme biti oštećenja, curenja mastila ili prašine tonera na telu kertridža, ne sme biti primetnih ogrebotina ili znakova prethodne upotrebe na samom kertridžu za štampač.\nNijedan poklopac ne sme da bude polomljen i svi treba da budu konzistentni sa onima koji se nalaze na originalnim HP proizvodima.\nSlika 6: Originalni HP kertridži za štampač se uvek isporučuju nekorišćeni.\n4. korak: Kupujte samo od poznatih prodavaca i maloprodaja\nHP prodaje opremu za štampanje preko ovlašćenih prodajnih kanala. Da biste izbegli falsifikovane proizvode, treba da izbegavate sumnjive prodajne ponude. Ako ponuda zvuči „previše dobro da bi bila istinita“, onda to verovatno i jeste. Da biste se zaštitili od sumnjivih ponuda, treba da kupujete samo od ovlašćenih prodajnih kanala i poznatih prodavaca kompanije HP. Putem HP Smart Partner Locator-a, koji je dostupan na lokalnoj HP web prezentaciji, možete da pronađete spisak Supplies partnera kompanije HP za svoju zemlju. Jednostavno posetite lokaciju www.hp.com -> kliknite na link „Find your HP Partner“ i pretražite lokalne dobavljače.\n5 korak: Korišćenje softvera za potvrdu identiteta (HP Mobile Authentication)\nBesplatan softver kompanije HP a za potvrdu identiteta proverava da li su kertridži, koji su instalirani u vaše HP uređaje za štampanje, originalni:\nOpcija ‘‘Potvrda identiteta HP Inkjet kertridža‘‘ je osnovni deo softvera za većinu ink jet štampača\nSoftver ‘‘Potvrda identiteta HP toner kaseta‘‘ je kompatibilan sa velikim brojem postojećih HP LaserJet štampača i multifunkcijskih uređaja koji su uvedeni još od 2004. godine i on je besplatan i dostupan na www.hp.com/go/TonerCheck.\nImajte u vidu da će ovaj softver samo jednom proveriti kertridž za štampanje; svako buduće uklanjanje i ponovno instaliranje kertridža za štampanje dovešće do obaveštenja da je kertridž za štampanje „upotrebljen“.\nDodatne informacije o tome kako da uočite sumnjive kertridže, potražite u delu Korisni likovi i sadržaji za preuzimanje.


Čavić pokrenuo čistku: Smjene i otkazi u banjalučkoj Elektrokrajini - mojKontakt portal\nRukovodilac i tehnički rukovodilac u Radnoj jedinici (RJ) Elektrodistribucija Banjaluka Mirko Šurlan i Dragomir Špikić smijenjeni su, a iduće sedmice bez posla bi trebalo da ostanu i izvršni direktori za ekonomska i pravna pitanja u Elektrokrajini Rodoljub Topić i Rajko Srdić, kao i članovi Nadzornog odbora tog preduzeća.\nNaime, vršilac dužnosti direktora Elektrokrajine Dragan Čavić smijenio je Šurlana i Špikića u petak i zatražio popis nenaplaćenih potraživanja, sudskih sporova, stanje zaliha repromaterijala, personalno stanje itd.\nNa rukovodeća mjesta u RJ Elektrodistribucija Banjaluka za direktora je postavljen Predrag Drljača, brat izvršnog direktora za tehnička pitanja u Elektrokrajini Nenada Drljače.\nZa tehničkog rukovodioca u banjalučkoj Elektrodistribuciji postavljen je Vladimir Radusinović, piše Capital.\nPored ovih kadrovskih promjena, Čavić je za savjetnika za tehnička pitanja imenovao inženjera elektrotehnike Vladimira Arnauta koji je i do sada bio zaposlen u Elektrokrajini, ali nije obavljao rukovodeće funkcije.\nNaloženo je i da svi postupci javnih nabavki budu realizovani otvorenim postupkom, bez zaključivanja direktnih sporazuma, preko kojih se godinama, prema tvrdnjama iz Elektrokrajine, izvlačio novac, pogotovo za finansiranje izbornih kampanja.\nNajavljena je reorganizacija sektora nabavki i investicija u Elektrokrajini.\nSvi investicioni poslovi, izgradnja te održavanje elektro mreže, tvrdi se, neće više biti dodijeljivani privatnim kompanijama kao što je to bio slučaj do sada, već će ti poslovi biti rađeni sopstvenim kapacitetima jer u Elektrokrajini imaju sve preduslove za to. Ranije je pisano da su ranije u tom preduzeću sklapali ugovore sa spoljnim pravnim licima za najbanalnije poslove.\nPored toga, u Elektrokrajini je 170 radnika zaposleno na određeno vrijeme i svi oni koji su u administraciji, što je 50 odsto, ostaće bez posla, odnosno neće im biti produžen ugovor, saznaje portal Capital.\nRodoljub Topić i Rajko Srdić su na mjestima izvršnih direktora u Elektrokrajini postavljeni kao kadrovi SNSD i sada su na tapetu da budu zamijenjeni. Izvor Capitala tvrdi da će Srdić sasvim sigurno biti smijenjen, dok Topić lobira po opštinskim odborima da dobije podršku da ostane na poziciji izvršnog direktora za ekonomske poslove.\nSkupština akcionara ZP Elektrokrajina na dnevni red sjednice zakazane za 1. april stavila je odluku o razrješenju i o imenovanju člana NO ispred PREF-a te o raspisivanju konkursa za članove NO tog preduzeća ispred Matičnog preduzeća “Elektroprivreda RS” i Fonda za restituciju RS.\nPrije Čavića, zavisnim preduzećem Elektrokrajina je u dva mandata rukovodila Seka Kuzmanović iz SNSD.\nPrevious Previous post: Iz BiH lani zbog vakcina uopšte nije izvožena svinjetina, uvoz cvjeta\nNext Next post: Vozači za kazne duguju čak 63,15 miliona KM, iz ovih gradova su rekorderi\n10. 12. 2019., 11:40


Prodaje se Ford Capri koji je pripadao Henriju Fordu II - Auto Republika\nIako možda nije veliko ime kao njegov deda Henri Ford, istoimeni naslednik Fordove imperije je bio, moguće još značajnija ličnost u istoriji ovog američkog proizvođača. Istina, stariji Henri je osnovao Ford, i od njega napravio tada najvećeg proizvođača na svetu, ali je mlađani Henri II bio taj koji je zatekao kompaniju u rasulu tokom Drugog svetskog rata, i od nje izgradio izuzetno cenjenog i poštovanog proizvođača širom sveta.\nKao vladar tako velike firme, Henri II je imao pristup najboljim vozilima koje je njegova kompanija mogla da ponudi, a kako je većinu vremena provodio u Mičigenu, tako se uglavnom nalazio za volanom nekog luksuznog Lincolna.\nAli tokom poseta Evropi, želeo je sportistu koji je prikazivao Ford u najboljem svetlu. Početkom osamdesetih godina prošlog veka, ta čast je pripala modelu Capri, koji je svakako velika Fordova legenda. Proizvodio se 18 godina (od 1968. do 1986) u tri generacije, i u tom periodu je pronašao preko 1,9 miliona kupaca.\nJedan s(p)retković sa dubokim džepom će sada moći da postane vlasnik Caprija iz 1981. godine koji je Henriju pripadao. Kako prenosi aukcijska kuća Car & Classic, ovaj konkretni primerak je lično izabran, dok se još nalazio na proizvodnoj traci i mnogo veća pažnja je posvećena završnoj izradi, pre nego što je Capri kompletiran.\nTakođe je dobio i dodatno farbanje i bolju zaštitu od korozije pre nego što je poslat specijalnoj firmi za izradu enterijera. Na takvoj lokaciji su ugrađena nova sedišta i trostepeni menjač, pošto Henri u svojim starijim godinama nije imao volje da ručno menja brzine.\nS mehaničke strane, izbor je pao na novi 2,8-litarski benzinac sa šest cilindara i direktnim ubrizgavanjem goriva. Razvijao je 160 konjskih snaga što je zapravo bilo više nego što se američki rođak Mustang mogao pohvaliti sa V8 motorom ispod haube. Da bi bio siguran da je Capri bez greške, jedan od inženjera ga je lično vozio iz Kelna u Nemačkoj (gde se ovaj sportista inače proizvodio) do Eseksa u Velikoj Britaniji, i uručio ključeve svom gazdi.\nCapri je ostao u Henrijevom vlasništvu svega godinu dana, pošto se penzionisao, i prodao ga čoveku po imenu Ron Melor. Ovaj je bio jedan od bliskih saradnika u britanskoj diviziji Forda i mnogo češće je vozio automobil pošto se na satu trenutno nalazi brojka od 68.958 milja (110.333 kilometara), ali se napominje da je tokom poslednjih 28 godina prešao samo 6.800 milja (10.880 km).\nEksperti smatraju da će novi vlasnik morati da izdvoji oko 35 hiljada britnskih funti (oko 48.760 američkih dolara) da bi eventualno postao vlasnik ovog specijalnog Caprija, a pored automobila, u spomenutu sumu je uračunata i tajna dokumentacija o razvoju mnogih evropskih Fordova koju je lično napisao dizajner Stiv Saksti.\nDeluje kao dogovor u kom se dobija deo istorije američkog proizvođača za neke normalne novce, zar ne?\ntags: aukcija Ford Capri henri ford II klasik\nprevious Atelje Next Level prikazao Jeep Gladiator sa šest točkova\nnext Prodaje se Jaguar XJ220 (1993. godište) koji nikada nije registrovan\nFordova zmija otrovnica preti Ramovom dinosaurusu\n04/12/2020 - 08:28