Klubovi Eurolige u košarci se pridružili Crvenom krstu u pružanju pomoći ugroženim migrantima - Crveni krst Crne Gore\nKlubovi Eurolige u košarci se pridružili Crvenom krstu u pružanju pomoći ugroženim migrantima\nEuroliga u košarci (Euroleague Basketball), sa svojih 60 klubova članova, posvećuje ovonedjeljne utakmice, u okviru Eurolige Turkish Airlinesa-a i Eurokupa, davanju podrške Međunarodnoj federaciji društava Crvenog krsta i Crvenog polumjeseca u pružanju pomoći ugroženim migrantima.\nNa svih 30 utakmica koje se igraju ove nedjelje širom Evrope, u okviru oba takmičenja, fanovima će biti prikazana poruka da podrže kampanju Crvenog krsta i Crvenog polumjeseca #ProtectHumanity (Zaštiti humanost). #ProtectHumanity kampanja ima za cilj odgovor na humanitarne potrebe migranata, njihovu zaštitu, prevenciju gubitka života i poštovanje dostojanstva na svakom mjestu, pod raznim okolnostima.\nIgrači oba tima će na utakmici prikazati poruku na centralnom dijelu terena prije početka utakmice, obezbjeđujući tako da poruku vide i televizijski gledaoci širom svijeta.\nTim koji iz Crne Gore učestvuje u takmičenju jeste Budućnost Voli, koji u srijedu, 4. novembra, od 19h, igra sa timom Unics Kazan utakmicu Eurokupa. Gledaocima ove i ostalih utakmica koje se održavaju u ovoj nedjelji, biće predstavljen način na koji oni svojim donacijama mogu dati doprinos u odgovoru na humanitarne potrebe migranata. Sve donacije Crvenom krstu/ Crvenom polumjesecu se mogu ostvariti preko elektronske platforme http://amma.do/EuroleagueBasketball, koja je kreirana u saradnji sa Euroligom u košarci. Prikupljena sredstva će biti iskorišćena za humanitarni odgovor Crvenog krsta/ Crvenog polumjeseca na migrantsku krizu.\nCrveni krst Crne Gore podsjeća košarkaške fanove iz Crne Gore, ali i cijelu crnogorsku javnost, da je i naša organizacija pokrenula akciju za prikupljanje pomoći migrantima u Jugoistočnoj Evropi. U saradnji sa sva tri mobilna operatera u Crnoj Gori (Telenor, Telekom i M-tel), aktiviran je humanitarni broj. Slanjem poruke na broj 14543, u okviru sve tri mreže, se ostvaruje donacija, a cijena poruke je 1 euro (sa PDV-om). Otvoreni su i žiro računi za pomoć migrantima, i to: 520-5188-31, kod Hipotekarne banke i 510-92015-57, kod Crnogorske komercijalne banke, kao i devizni računi, tako da se sredstva mogu uplaćivati i iz inostranstva, dok se putem sajta Crvenog krsta Crne Gore mogu uplaćivati on-line donacije.


Vreme - Čovek koji je obeležio 2016 – Donald Tramp i njegovi ljudi: Neizvesnost i strah\nVREME 1356-7, 29. decembar 2016. / VREME\nČovek koji je obeležio 2016 – Donald Tramp i njegovi ljudi:\nZa mnoge je noćna mora postala stvarnost: Donald Tramp 20. januara zvanično postaje predsednik SAD. Neuračunljiv, nekontrolisan, politički neiskusan i neobrazovan, sa kabinetom sačinjenim od generala i milijardera, Tramp širom sveta izaziva strah. Podseća na poslovičnog slona u radnji sa porcelanom koji nije svestan kakvu štetu može da napravi\nDonald Tramp je pobedom nad Hilari Klinton postao peti izabrani predsednik SAD sa manje osvojenih glasova građana od rivala. Značajnije je, međutim, što je pobedio uprkos brojnim drugim okolnostima.\nPobedio je uprkos svim očekivanjima i istraživanjima javnog mnjenja, uprkos vrhu Republikanske stranke, uprkos daleko većem budžetu kojim je u kampanji raspolagala Hilari Klinton i što su je najznačajniji mediji favorizovali; pobedio je uprkos svojim pompeznim izbornim obećanjima, aferama i repovima iz prošlosti; uprkos neprimerenim izjavama u medijima, na promotivnim skupovima ili u TV debatama; uprkos nadimcima i vređanjima kojima je obasipao svoje rivale; uprkos stavu da je 140 karaktera u tvitu jače od tekstova u tradicionalnim medijima i uprkos igri "volim te – mrzim te" s istim tim medijima; uprkos simpatijama ekstremne desnice i podršci koju su mu pružali simpatizeri Kju Kluks klana i neonacisti; i, naposletku, uprkos neiskustvu u obavljanju bilo koje javne funkcije. Svemu tome uprkos, njujorški milijarder Donald Tramp će za malo više od tri nedelje biti ustoličen za 45. američkog predsednika.\nSamo jednom, i to prilično važnom očekivanju, Trampova pobeda nije bila uprkos: očekivanju zvanične Moskve. "Niko nije verovao u pobedu novoizabranog američkog predsednika Trampa sem nas", rekao je ruski predsednik Vladimir Putin na tradicionalnoj godišnjoj konferenciji za medije.\nODNOS SA PUTINOM: Posle 20. januara sve oči sveta pratiće da li će dosadašnje očijukanje i međusobno hvaljenje Donalda Trampa i Vladimira Putina doneti i drugačiji odnos između dve supersile, posledično i po svetski poredak. Ameriku, istina, nakon novembarskih izbora i dalje drmaju tvrdnje obaveštajnih agencija o sistematskom nastojanju Rusije da se hakovanjem umeša u izbore u SAD sa ciljem i da se obezbedi Trampova pobeda. Ipak, u SAD je od izbora porastao broj onih koji o Putinu imaju pozitivno mišljenje, takav stav ima čak više od trećine republikanaca. Odlazeći predsednik SAD Barak Obama veruje da se zbog takvog odnosa prema Rusiji "Ronald Regan prevrće u grobu".\nOnako kako je gotovo sve iznenadio svojom pobedom, tako je danas veoma malo onih koji su spremni da se zakunu da će se sa iznenađenjima završiti čim Tramp položi zakletvu pred stepeništem Kongresa. Od izbora ih je svakako bilo – svejedno da li je u pitanju izbor kandidata za njegov kabinet, razgovori sa državnicima mimo diplomatskih doktrina SAD ili to što je sa skoro istim žarom nastavio da seje tvitove, da odgovara na kritike ili da, ničim izazvan, najavljuje novu trku u naoružavanju.\nTrampova pobeda nije toliko ponizila etablirane istraživače javnog mnjenja, kao u slučaju Brexita, koliko je pokazala zaprepašćujuću lakoću kojom se mejnstrim – političara i medija – oslanja isključivo na takva istraživanja, pritom ignorišući druge markere raspoloženja javnosti. Mediji su se tek nakon izbora setili da su im ti markeri sve vreme bili pred nosom. Hilari Klinton to još nije učinila.\nNOVI TIP POLITIČARA: Svesni svih njegovih mana, Trampovi birači su od njega tražili promene, u njemu su videli lidera koji te promene može da donese. Oni su spas od političara kakve znaju i vođenja politike kakvo su upoznali pronašli u nekome ko sa svim tim u svojoj biografiji nema nikakve veze. Baš zbog toga što se slično nezadovoljstvo može pronaći na brojnim tačkama širom planete, moguće je da je Trampova pobeda odškrinula vrata za novu generaciju političara – za harizmatične i slatkorečive pojedince bez ikakvog političkog bekgraunda, ljubitelje ili čak i učesnike rijaliti programa, one koji u cilju pobede ne prezaju ni od širenja potpuno izmišljenih vesti, populiste bez ličnih uverenja koji izbornu platformu, kako je to neko rekao za Trampa, grade kao stendap komičari koji će reći bilo šta da bi od publike dobili najveći aplauz.\nTako će Tramp u Belu kuću ući s obećanjem da će duž granice s Meksikom izgraditi "prelepi zid" i da će u Ameriku vratiti poslove koji su globalizacijom izmešteni u zemlje s jeftinijom radnom snagom. Ah, da, i da će se ratosiljati ilegalne imigracije. Ah, ne, pak samo "negativnih elemenata" u njihovim redovima. Sa Trampom u Beloj kući višedecenijska pravila u američkoj politici završila su u korpi, zbog njega strepe politički establišmenti u svim zemljama koje čekaju izbori.\nPREDSEDNIKOVI LJUDI: Tokom debate kandidata za predsedničku nominaciju Republikanske stranke 2011, guverner Teksasa Rik Peri hteo je da navede tri ministarstva za čije se ukidanje zalaže radi štednje. Nakon što je naveo dva (za obrazovanje i za trgovinu), Peri je zablokirao: "Ne mogu da se setim trećeg, ne mogu. Izvinite. Ups." Nakon eksplozije smeha guverner se ipak setio famoznog trećeg ministarstva koje bi rado ukinuo: ministarstva za energetiku.\nPet godina kasnije Periju je stigao poziv od izabranog predsednika SAD Donalda Trampa da u novom kabinetu bude na čelu upravo ministarstva za energetiku.\nRik Peri bio je među Trampovim rivalima za republikansku predsedničku nominaciju, ali se rano povukao iz trke. U tabor budućeg predsednika SAD prešao je tek nakon što je njegov prvi "pik" Ted Kruz u maju zvanično okončao svoju predsedničku kampanju.\nKao da je Tramp Perijevim izborom želeo da pokaže da nema problem sa svojim dojučerašnjim rivalima u trci za nominaciju koji su o njemu ružno govorili. U principu su, međutim, uslovi da uđu u razmatranje za položaj u novoj administraciji bili lojalnost i podrška Trampu, naročito u trenucima kada se činilo da su svi protiv njega. Otuda ne čudi što je za ministra stambene izgradnje i urbanog razvoja predložio neurohirurga Bena Karsona, takođe takmaca iz unutarstranačke bitke za nominaciju, ili to što je u razmatranju za jedno od mesta u kabinetu bio Kris Kristi, guverner Nju Džerzija.\nPominjanje Mita Romnija, republikanskog predsedničkog kandidata na prošlim izborima, kao mogućeg državnog sekretara, ne treba, s druge strane, posmatrati u tom svetlu, jer je Romni bio jedan od najoštrijih Trampovih kritičara. Sve se više čini da je Tramp želeo da Romni zagrize udicu a onda da ga trijumfalistički odbaci, prethodno obezbedivši da ponizni dolazak Romnija na večeru u Tramp taueru bude ovekovečen na fotografijama.\nKASTING ZA BELU KUĆU: Proces izbora kandidata za budući Trampov kabinet mnoge je pre asocirao na kasting za kakav rijaliti program nego na odgovoran pristup popunjavanja ključnih pozicija u predsedničkoj administraciji. A takav utisak samo je pojačala najava da će Tramp i nakon inauguracije 20. januara iduće godine biti potpisivan kao izvršni producent novog serijala rijaliti programa The New Celebrity Apprentice, iako, istina, neće više imati neposredni angažman u produkciji.\nUpravo po logici izbora učesnika rijalitija – što kontroverznije, to bolje i gledanije – malo koji Trampov kandidat za kabinet nije izazvao burnu reakciju i u javnosti i među političarima. Takav je izbor senatora iz Alabame Džefa Sešnsa za ministra pravde i ujedno vrhovnog tužioca SAD: Senat 1987. godine nije želeo da potvrdi njegov izbor za federalnog sudiju zbog optužbi da je javno hvalio Kju Kluks klan, istovremeno kudeći organizacije za zaštitu ljudskih prava i prava afroameričkog stanovništva. Sešns je takođe osvedočeni protivnik ilegalne imigracije i istopolnih brakova, a kao senator glasao je protiv zabrane armiji SAD da sprovodi torturu, kao i protiv ukidanja politike koja nije dozvoljavala gej osobama u redovima armije da se o tome javno izjašnjavaju.\nBOSOVI I "BESNI PAS": Kontroverzan je i izbor velikog protivnika zaštite životne sredine Skota Pruita, državnog tužioca Oklahome, za direktora Agencije za zaštitu životne sredine, ali i člana Predstavničkog doma Kongresa, Toma Prajsa, jednog od najvatrenijih predvodnika krstaškog rata protiv Obamakera – za budućeg ministra zdravlja, u čijoj je nadležnosti i Obamin najdraži potpisani zakon. I to nije sve: guvernerku Južne Karoline Niki Hejli Tramp je odabrao da predstavlja SAD u Savetu bezbednosti UN, iako joj je diplomatsko i spoljnopolitičko iskustvo – ravno nuli.\nČLANOVI KABINETA "BESNI PAS", RASISTA I "BOSS": General Džejms Matis,...\nTramp je za mnoge članove kabineta predložio kandidate koji ni dana u svom životu nisu proveli na javnoj funkciji. Uz pomenutog Bena Karsona, u toj grupi su boss Ekson mobila, Reks Tilerson, viđen za novog državnog sekretara; bankar Stiven Mnučin, kandidat za ministra finansija; penzionisani general Džejms "Besni pas" Matis koji bi trebalo da vodi ministarstvo odbrane (Matis je u vojsci proveo 44 godine, ali do sada nije obavljao nijednu civilnu funkciju); biznismen Endrju Pazder, koji bi mogao da se nađe na čelu ministarstva rada; Betsi Dejvos, kandidatkinja za ministarku za obrazovanje, te investitor Vilbur Ros, najverovatnije budući ministar trgovine.\nPO NALIČJU SVOJEM: Krojeći kabinet, sva je prilika, po svom liku, Tramp je uzeo u obzir ne samo uspešnost pojedinih kandidata u biznisu i privatnim preduzećima koje su vodili, već, kao i u svom slučaju – a zna da to publika voli – njihovo bogatstvo. Prema procenama medija, budući Trampov kabinet zajedno sa drugim važnim pozicijama u administraciji, mogao bi da bude "težak" 13 milijardi dolara, u šta je uračunato i Trampovo lično bogatstvo od oko 3,7 milijardi dolara. Tramp još nije završio popunjavanje svog kabineta, pa bi budući kabinet mogao da po bogatstvu njegovih članova bude pet puta "teži" od Obaminog i, kako navodi "Boston gloub", čak oko 34 puta "teži" od kabineta Džordža Buša mlađeg na kraju njegovog drugog mandata.\nSvu kontroverznost Trampovog budućeg kabineta pokazuje izbor Stivena Mnućina i Gerija Kona, viđenog za direktora Nacionalnog ekonomskog saveta: obojica imaju pedigre bankara u Goldman Saksu, protiv kojeg je, kao ovaploćenja mutnih interesa Vol strita i velikog donatora Hilari Klinton, Tramp strastveno govorio svojim biračima. Prozivanje te banke koristio je i u napadima na Teda Kruza, čija supruga (ponovo) radi u Goldman Saksu.\n...i Reks Tilerson\nGENERALI: Među svoje favorite Tramp je uvrstio čak tri generala – dvojicu je predvideo u kabinetu (Matis i Džon Keli, kandidat za ministra državne bezbednosti), a jednog (Majkl Flin) za svog savetnika za nacionalnu bezbednost.\nOvoliko poverenje u generale čudi utoliko što tokom kampanje Tramp nije pokazivao uobičajeno poštovanje prema vojnoj eliti: štaviše, ostao je poznat po svojoj izjavi da "više zna o borbi protiv Islamske države nego generali".\nTrampov biograf Majk d’Antonio veruje da Trampova fasciniranost vojskom datira iz vremena kada je kao trinaestogodišnjak poslat u vojnu akademiju. "On od tada veruje da određena holivudska verzija generala iz Drugog svetskog rata predstavlja pravo liderstvo", navodi D’Antonio.\nTramp je inače fasciniran američkim generalima iz Drugog svetskog rata, posebno Daglasom Makarturom i Džordžom Patonom. A nekoliko izvora bliskih 45. američkom predsedniku tvrdi da mu je film Džordža Skota o generalu Patonu jedan od najomiljenijih. Za samog Matisa Tramp veruje da je najbliži onome što je bio general Paton.\nOdnedavno bivša novinarka portala "Politiko" Džulija Jofi pre nekoliko nedelja na Tviteru je napisala: "Tri generala i možda četvrti. Da li možemo odmah da pređemo na stvar i ovo nazovemo huntom?"\nSUKOB INTERESA: Od izbora 8. novembra američki mediji ne prestaju da pišu o svim mogućim sukobima interesa koje bi budući predsednik SAD mogao da ima. Iako tamošnje zakonodavstvo ne prepoznaje mogućnost da se predsednik nađe u takvoj situaciji, u medijima je prisutna dilema o tome da li će potezima budućeg predsednika upravljati američki ili njegovi lični, poslovni interesi?\nSlična pitanja postavljaju se i u vezi sa nominovanjem Reksa Tilersona za novog državnog sekretara. Hoće li čovek koji je u Ekson mobilu od 1975. godine, nakon odlaska iz kompanije uspeti da kao šef diplomatije (bez iskustva) zanemari činjenicu da je taj naftaški gigant prisutan u više od 50 zemalja na svih šest kontinenata. Pažnju u američkoj javnosti izaziva i bliska veza Tilersona sa ruskim predsednikom Vladimirom Putinom, od kojeg je pre nekoliko godina čak dobio Orden prijateljstva. Odnos sa ruskim predsednikom postalo je posebno osetljivo pitanje nakon objavljenih nalaza američke obaveštajne zajednice o sistematskim ruskim naporima da kroz hakovanje američkih institucija omoguće pobedu Donalda Trampa.\nPrognoze američkih medija su da će barem polovina do sada poznatih kandidata za mesta u Trampovom kabinetu bez problema dobiti podršku senatora. Postoje, dakako, i oni s kontroverznim biografijama i minulim radom prema kojima određenu uzdržanost pokazuju čak i u Republikanskoj stranci. Republikanci u Senatu imaju 52 mandata, i kada bi bili jedinstveni, Tramp ne bi morao da brine jer demokrate, zahvaljujući pravilu koji su sami doneli, ne mogu sa svojih 48 senatora da blokiraju proces izbora članova kabineta.\nUkoliko to bude bilo potrebno, na scenu će stupiti ubeđivačko-pregovaračko umeće šefa većine u Senatu Miča Mekonela, koji će podršku možda morati da zatraži od večitih rivala. Za to ima poseban motiv: među kandidatima za kabinet je i njegova supruga Ilejn Čao, bivša ministarka za rad u administraciji Džordža Buša mlađeg, a danas Trampov pik za ministarku za saobraćaj.


In Store | Analize | Dodatak o privatnim robnima markama: PL utakmica postaje sve zanimljivija\nIpsos: Stavovi potrošača o privatnim robnim markama\nDodatak o privatnim robnima markama: PL utakmica postaje sve zanimljivija\nNa globalnom nivou, stavovi potrošača prema privatnim robnim markama radikalno su evoluirali do tačke na kojoj više ne trpe stigmu proizvoda koji se smatraju inferiorni kvalitetom… Kod nas, priča donekle slična, a opet i različita. Pomeranja u pozitivnom pravcu su očigledna, naročito u domenu ocene potrošača o sve većoj zastupljenosti kvalitetnih proizvoda u portfoliju privatnih robnih marki, i ona su pre evolutivna (postepena), nego skokovita\nAutor: Dejan Radosavljević Ipsos\nPrivatne marke su napravile značajan iskorak u odvajanju od svog tradicionalno generičkog, me-too pozicioniranja da bi sami postali go-to brendovi sa sopstvenim identitetom. Trgovinski lanci usvajaju sve sofisticiranije pristupe razvoja sopstvenog portfolija PL brendova kroz proaktivno praćenje trendova i inovacije proizvoda.\nOve inovacije i promene u evoluciji percepcije potrošača pokreću potrošačku tražnju i rast tržišta u oblasti privatnih robnih marki.\nKupci više ne prave (preveliku) razliku između nacionalnih brendova i privatnih robnih marki, jer trgovci usredsređuju svoje napore na isporuku kvalitetnijih PL brendova koji zauzimaju sve više prostora na policama. Ipak, trgovci na malo nastavljaju da inoviraju i podstiču razvoj svojih privatnih robnih marki, nastojeći da proaktivno odgovore na trenutne i nove trendove u oblasti FMCG-a.\nStavovi potrošača prema privatnim robnim markama radikalno su evoluirali do tačke na kojoj više ne trpe stigmu proizvoda koji se smatraju inferiorni kvalitetom. Promena načina razmišljanja potrošača izazvana je, pre svega poboljšanjem kvaliteta u ponudi privatnih robnih marki.\nDa bi osvojili današnje „pametne kupce“, proizvođači privatnih robnih marki ulažu napore da prošire svoje kategorije proizvoda nudeći ekskluzivne palete proizvoda, usklađujući se sa njihovim stavovima o: zdravlju, transparentnosti i održivosti. U tom procesu, PL proizvodi postaju sve pouzdaniji kao visokokvalitetne opcije i uporišta na potrošačkim listama za kupovinu, ravnopravno s brendiranim alternativama.\nKljučni momenti u aktuelnom razvoju i napretku PL portfolija na globalnom nivou karakteriše:\nReaktivnost na potrebe potrošača poboljšava percepciju privatnih etiketa i njihovo pretvaranje u ekskluzivne robne marke.\nTrenutnu poziciju jačaju samo privatne marke koje nude inovacije, obično po pristupačnijim cenama. Ovo privlači potrošače koji traže ponude zasnovane na ceni.\nSve veći značaj za demografske niše znači da su privatne robne marke privlačne za sve potrošače.\nBrendovi privatnih robnih marki postaju pristupačniji potrošačima, jer se nude ne samo u prodavnicama, već i u različitim kanalim, poput e-trgovine.\nKod nas, na brdovitom Balkanu, priča donekle slična, a opet i različita (jer mi uvek moramo biti „specifični“). Naime, kada su u pitanju stavovi potrošača prema PL brendovima, čini se da je stanje stvari pozitivno, ali se ne može konstatovati nekakav previše istaknut rast poverenja lokalnih potrošača prema privatnim robnim markama.\nDakle, pomeranja u pozitivnom pravcu su očigledna, naročito u domenu ocene potrošača o sve većoj zastupljenosti kvalitetnih proizvoda u portfoliju privatnih robnih marki, i ona su pre evolutivna (postepena), nego skokovita.\nČinjenica da tek 10% svih učesnika u istraživanju iskazuje stav da u posmatranom periodu nije kupovala nijedan PL proizvod, već sama po sebi govori nešto\nNa drugoj strani, prepoznatljivost (brand awareness) privatnih robnih marki je izuzetno visoka a u igru je ušao još jedan, veoma značajan „igrač“ koji je svojom razuđenom ponudom portofolija PL-a, čitavu „igru“ učionio još zanimljivijom i dinamičnijom (Lidl).\nOno što je tržišnoj utakmici lokalnih (a bogami i globalnih) trgovaca na domaćem tržištu učinilo još interesantnijom, je i činjenica da se većina njih (dm, Lidl, Lilly, Delhaize, Idea) svojski potrudila, ne samo oko inoviranja i unapređenja svog PL portfolija, već i u domenu veoma ozbiljnog investiranja u brend komunikacije. Sve je to rezultiralo slikom iz perspektive kupovnog ponašanja domaćih potrošača (graf 2).\nOva perspektiva baca jedno sasvim specifično svetlo na ponašanje lokalnih kupaca, koje ukazuje na neke sličnosti domaćeg potrošača sa onim iz razvijenih zapadnoevropskih tržišta.\nPre svega, činjenica da tek 10% svih učesnika u istraživanju iskazuje stav da u posmatranom periodu nije kupovala nijedan PL proizvod, već sama po sebi govori nešto. Zatim, podatak da na listi od šest vodećih privatnih robnih marki imamo predstavnike dve kategorije koje spadaju u domen specijalizovanih brendova, specijalizovanih retail lanaca (dm i Lilly) govori još više o vrlo razvijenim i vrlo fokusiranim potrebama i preferencijama potrošača kada su u pitanju PL proizvodi u ponudi domaćih trgovinskih lanaca.\nOno što, ipak, čitavu situaciju u vezi sa PL brandovima čini veoma specifičnom je činjenica da, i pored toga što gotovo ¼ srpskih potrošača obavi makar jednu veću kupovinu u maloprodajnim objektima Lidla, gde je najveći deo ukupnog prodajnog asortimana iz kategorije PL-proizvoda, oni se još uvek nisu našli na listi najčešće kupovanih PL brendova među kupcima u Srbiji.\nIpak, čini se da se objašnjenje za ovakvu situaciju nalazi prevashodno u domenu percepcije, pažnje i razumevanja Lidl PL portfolija, koji je ipak posve specifičan i karakterističan. Naime Lidl i dalje razvija strategiju kreiranja šireg portfolija takozvanih quazi brandova, gde većina robnih kategorija ima, sopstvene, autohtone PL brendove koji gotovo da ni na koji način ne asociraju svoje „poreklo“ (veza sa retailerom). Nasuprot tome, većina preostalih trgovaca na domaćem tržištu se opredelilo za forsiranje dva ili tri PL brenda unutar svog PL portfolija, što, čini se u znatnoj meri utiče na predstavljene podatke.\nVećina Lidl kupaca li nije svesna činjenice da većim delom kupuju Lidl PL proizvode, ili još uvek nije u mogućnosti da ih (zbog relativno kratke istorije postojanja ovog lanca na domaćem tržištu) lako prepozna i identifikuje. U tom kontekstu ne iznenađuje podatak da PL proizvode Lidla, njihovi potrošači u daleko većem procentu identifikuju kao one koje najčešće troše unutar specifične robne grupe.\nBilo kako bilo, PL utakmica na domaćem tržištu, čini se, svakim danom postaje sve zanimljivija i dinamičnija na opšte zadovoljstvo i radost lokalnih kupaca.


„Čas istorije sa Medijanom“\nPočetak/Društvo/„Čas istorije sa Medijanom“\nNizom aktivnosti Gradska opština Medijana obeležila je stotu godišnjicu Solunskog fronta. Priređen je prijem za delegaciju Društva za negovanje tradicija oslobodilačkih ratova Srbije do 1918. godine iz Beograda i organizovan je prijem za učenike generacije u školskoj 2017/2018. godini osnovnih i srednjih škola sa područja najveće niške opštie.\n„To je bio jedan od odlučujućih događaja za okončanje Prvog svetskog rata. Udarni deo proboja izvela je slavna srpska vojska i odigrala glavnu ulogu na Solunskom frontu, koji je umesto sporedne predstave, kako se mislilo, postao glavna scena velike svetske drame. Ova je scena večeras posvećena učesnicima Solunskog fronta“, dodao je Kocić i naglasio: „Naši gosti večeras su brojni učenici osnovnih i srednjih škola sa područja Gradske opštine Medijana. Pozivam ih da pažljivo odslušaju večerašnja kazivanja, da zapamte šta mogu, ono što ne mogu neka potraže u istorijskim spisima, čitaju, uče. Ovo je čas novim generacijama, ali i nama koji živimo u sadašnjem vremenu. Da pamtimo,čuvamo, pričamo uspomene solunaca! Večeras, u predvečerje „solunske drame“ prisećamo se hrabrih srpskih vojnika čiji potomci, zapamtite, sede ovde među nama, kao što je praunuk slavnog vojvode Živojina Mišića, Đorđe Stojanac i ja ga ovom prilikom pozdravljam.“\nNajveća niška opština je stotu godišnjicu proboja Solunskog fronta obeležila u saradnji sa Društvom za negovanje tradicija oslobodilačkih ratova Srbije do 1918. godine iz Beograda, Narodnim pozorištem i Studentskim kulturnim centrom u Nišu.\nGO Medijana Solunski front


Početak/Društvo/E-recepte produžite pozivanjem izabranog lekara\nVaženje E-recepta automatski je produženo sa šest na devet meseci. Time će građani moći da nesmetano preuzimaju lekove u apotekama, bez odlaska kod izabranog lekara zbog obnavljanja terapije, navodi se na sajtu Vlade.\nIpak, mnoge Nišlije se žale na to da im recepti nisu automatski produženi i da nisu uspeli da preuzmu lekove.\n“Iako je ministar zdravlja rekao da će E-recepti za starije pacijenate biti automatski produženi za još 3 meseca, ispostavilo se da nisam mogla svojim roditeljima da podignem lekove iz razloga što im E-recepti nisu produženi automatski”, požalila se Dragana Niškim Vestima.\nProcedura je, kako saznajemo, ipak malo drugačija u odnosu na očekivanja građana. U dopisu Ministarstva koji su apoteke dobile jasno stoji da je pacijent u obavezi da pozove svog izabranog lekara telefonom kako bi mu lekar produžio recepte.\n“Ovim putem vas obaveštavamo da se od 18.03.2020. za sve hronične terapije koje su bile propisane pacijentima u prethodnom periodu pomera isticanje poslednjeg obnovljivog recepta i primenjuje automatsko obnavljanje identične terapije sa istom dužinom kao što je bila prethodna, bez neophodne posete izabranom lekaru. Procedura propisivanja nije izmenjena, pacijent je dužan da se obrati svom izabranom lekaru telefonskim putem”, stoji u saopštenju.\nSvi koji imaju hronična oboljenja i primaju redovnu terapiju, potvrđuju i u niškim apotekama, moraju se najpre javiti svom izabranom lekaru putem telefona kako bi im recept bio produžen i time će im biti dostupna redovna terapija.\napoteka e-recept izabrani lekar terapija\nTerapije hroničnim bolesnicima i putem Kol centra i mejla


PPF grupa kupila “Telenor banku”\n“Telenor grupa” potpisala je ugovor o prodaji 100 odsto vlasništva “Telenor banke” AD Beograd PPF grupi, saopšteno je iz te kompanije.\nKako se navodi u saopštenju, sticanje većinskog vlasništva u “Telenor banci” od strane PPF grupe uslovljeno je korporativnim i regulatornim saglasnostima Narodne banke Srbije što je najvažniji korak u daljem procesu, kao i Komisije za zaštitu konkurencije Republike Srbije i Agencije za zaštitu konkurencije Republike Crne Gore.\nPPF je najveća investiciona grupa u centralno - istočnoj Evropi koja ulaže u različite sektore, poput bankarstva i potrošačkih finansijskih usluga, telekomunikacija, nekretnina i biotehnologije, navodi se u saopštenju.\nPPF grupa posluje u 22 zemlje na tri kontinenta. PPF Grupa investira u višestruke segmente tržišta, kao što su bankarstvo i finansijske usluge, telekomunikacije, biotehnologija, osiguranje, nekretnine, rudarstvo i poljoprivreda. PPF Grupa prisutna je na tržištima Evrope, Rusije, SAD-a i Azije, i raspolaže imovinom u vrednosti većoj od 38 milijardi evra.


Društvo i ekonomija: EBRD nastavlja - novih 300 miliona u Srbiju - BalkaniYUm.TV '); } //]]>\nEBRD nastavlja - novih 300 miliona u Srbiju\nDirektor Evropske banke za obnovu i razvoj Danijel Berg izjavio je danas da EBRD planira da i ove godine u region Zapadnog Balkana uloži više od milijardu evra.\nOd te sume Srbiji je evropska investiciona banka namenila više od 300 miliona.\nBerg je gostujući na RTS-u rekao da će EBRD preko banaka u mala i srednja preduzeća uložiti više od 100 miliona, a pokazuje interesovanje i za privatizaciju velikih sistema, poput Aerodroma Nikola Tesla i Telekoma.\nOn je povodom privatizacije Aerodroma i Telekoma rekao da je EBRD u kontaktu sa Vladom, sa kojom sarađuje i u domenu upravljanja, reforme državne uprave i javnih preduzeća.\n"Mislim da su to samo dva od mogućih projekata na kojima možemo da radimo. Imamo i neke velike strane investicije i nadamo se da će odlučiti da dođu u Srbiju", rekao je Berg i dodao da je dolazak Kine u ovaj deo sveta veoma koristan.\nBerg je podsetio da je Kina nedavno postala deoničar EBRD-a i dodao da se nada saradnji i sa kineskim investitorima koji dolaze u ovaj region.\nOn je podsetio da je prošle godine potpisana "Inicijativa upravljanja investicionom klimom".\n"Vlada ima pred sobom teške odluke u domenu privatizacije i kako bi klima za investicije bila atraktivnija. Mnogo je posla i Vlada bi odmah trebalo da počne da radi", rekao je Berg.\nPrema njegovim rečima, EBRD ulaže više od milijardu evra u Zapadni Balkan i Srbija je u centru toga.\n"Svake godine se trudimo da imamo iznad 300 miliona evra investicija u Srbiji. Neke godine će biti i više, kada radimo velike projekte. Prošle godine imali smo neke velike projekte tako da su te investicije porasle", rekao je Berg.\nU EBRD-u misle da će ekonomski rast u Srbiji biti oko dva odsto i možda nešto malo veći iduće godine, rekao je prvi čovek te evropske banke.\nPoručio je da je za ekonomski rast bitno sprovesti reforme ali i privući male i velike investicije.\nDodao je i da je veoma važan dolazak kineskih investitora i ulaganje u smederevsku železaru.


Korona virus, revakcinacija i zakazivanje u Srbiji: Stile nove doze Fajzer vakcine, najava novog kontigenta iz Rusije - Ozonpress :: internet portal\n„To je tri puta više nego što smo vakcinisali“, rekao je Kon za TV Prva u ponedeljak, 1. februara.\nU četvrtak, 28. januara Vučić je rekao da je Srbija do sada ugovorila nabavku oko 6,5 miliona vakcina, koje „ne može da dobije u toj količini“.\nNaglasio je da su „neke bogate zemlje uzimale i do šest puta više vakcina nego što imaju stanovnika“, kao da su, kako je rekao, želele da vakcinišu „i sve kučiće i mačiće“, a zbog toga ostale zemlje ne mogu da vakcinišu svoje stanovnike.\n„Ali šta da se radi – može im se. Što kažu deca: ‘Tako su u mogućnosti'“, rekao je Vučić.\nDodao da će i Srbija da se potrudi da „tako bude u mogućnosti“.\nSituaciju oko nabavke vakcina ranije je opisao kao „kada u ratu kada naručujete tenkove i helikoptere, a oni ne dolaze“.\n„Neće se dešavati kao u nekim zemljama da se građani vakcinišu samo jednom dozom“, rekao je Vučić.\n„Mi smo tu izuzetno konzervativni, mislim da nijedna zemlja nije konzervativnija od nas, kad dobijamo vakcine uvek pola čuvamo za revakcinaciju, imate zemlje koje uopšte u ovom trenutku ne razmišljaju o revakcini“, rekla je Ana Brnabić novinarima u četvrtak, 28. januara.


28.01.2022 / 12:08 Regija - Crnogorski predsjednik\nCrnogorski predsjednik i lider opozicionog DPS-a Milo Ðukanović je mišljenja da je izvijesno da će aktuelna vlada Zdravka Krivokapića 4. februara postati prošlost.\nÐukanović je, kako je saopšteno iz DPS-a, na sjednici stranačkog odbora Glavnog grada naglasio da ova stranka može biti ponosna na doprinos koji je u prethodnih 18 mjeseci dala na polju demokratskog razvoja društva i da je uspjela da, kako je naveo, odbije "napad velikosrpskog nacionalizma i sve vrijeme, i iz opozicije, na adekvatan način vodila računa o državnim interesima".\n"Od uspješnosti posla koji je potrebno obaviti u 'našoj kući', zavisiće i brzina kojom će se DPS vraćati u poziciju društveno-političke relevantnosti u kakvoj smo bili do 30. avgusta 2020. godine", rekao je Ðukanović.\nNa sjednici stranačkog Odbora Podgorice konstatovano je da partijska reforma ima zadovoljavajuću dinamiku ali da je od izuzetne važnosti da taj proces bude završen na temeljan i kvalitetan način.\nÐukanović je istakao i da je potrebno dovršiti proces reforme DPS-a kako bi se uspješno suočili sa izazovima koje partiju čekaju u narednom periodu i kako bi pokazali da su razumjeli poruku koju su im birači poslali na izborima 30. avgusta.\nPolitika DPS-a, istakao je, prije svega je politika kontinuiranih reformi o "moramo pokazati kako smo razumjeli poruku birača sa izbora kako bismo nastavili da širimo i učvršćujemo povjerenje sa građanima, a to se radi jedino direktnim i neposrednim kontaktom sa biračima".


Turistička organizacija Podgorice najavljuje bogat Novogodišnji program na Trgu nezavisnosti\nProslavu otvaraju - „Zvjezdice“!\n- Novogodišnji program u Glavnom gradu počinje u sjutra u 12 sati, velikim Dječijim novogodišnjim koncertom. Naše mališanje zabavljaće hor „Zvjezdice“ i solisti, uz pratnju dječijih animatora Davora Dragojevića, Žarka Žabca i Šante Pante - najavljuje Turistička organizacija Podgorice.\nU 21,30, nastupiće crnogorski bend „Neon“, dok će sugrađane i goste koji budu na Trgu nezavisnosti u Novu godinu uvesti najpopularniji hrvatski kantautor Toni Cetinski.\nPrve večeri 2018. godine za dobru zabavu biće zadužen Vlatko Stefanovski, a nakon njega spektakularnim solističkim koncertom novogodišnji program na Trgu zatvoriće naš Sergej Ćetković.\n- Očekujemo da će Podgorica za vrijeme novogodišnjih praznika biti izbor ne samo naših sugrađana, već i brojnih gostiju i turista iz drugih gradova Crne Gore i zemalja Regiona, da će hotelski kapaciteti u gradu biti popunjeni, čime bismo svi zajedno stavili pečat na izuzetno uspješnu 2017. godinu, i sa dobrim rezultatima ušli u Novu 2018.- ističu u TOP.


Najviši čovek u Americi preminuo u 38. godini zbog prekomernog lučenja hormona rasta - eKlinika\n15:00 - 24. 08. 2021.\nNeobuzdano lučenje hormona rasta najčešći uzrok smrti u ranim godinama kod prekomerno visokih ljudi Foto: Shutterstock\nNajviši čovek u Americi – Igor Vovkovinskiy bio je visok 2,35 metara i preminuo je od srčanog problema u 38. godini u Minesoti. Vovkovinskiy je rođen u Ukrajini i patio je od stanja zvano gigantizam hipofize koje je uzrokovalo prekomerno lučenje hormona rasta. Iz Ukrajine je u SAD stigao 1989. godine kada ga je majka dovela da se leči na čuvenoj klinici Mayo.\nOperacije nisu uspele da zaustave rast\nDve operacije su mu spasile život, ali nisu uspele da zaustave njegov rast. Ginisova knjiga rekorda je sa 27 godina proglasila Vovkovinskog za najvišu osobu u Americi. Na takmičenju za pesmu Evrovizije 2013. godine Vovkovinsky je izašao na scenu držeći ukrajinsku pevačicu Zlatu Ognevich u naručju koja je, spram njega, izgledala sićušno i nalik lutki.\nDva trenutka slave\nVovkovinsky je uživao u još jednom trenutku slave 2009. godine, kada ga je tadašnji predsednik Barack Obama primetio kako se „štrči“ iznad gomile ljudi na političkom skupu. Vovkovinsky je tada nosio majicu sa natpisom „Najveći Obamina podrška na svetu“ nakon čega se Obama upoznao i rukovao sa Igorem.\nPrema Ginisovoj knjizi rekorda najviša osoba na svetu trenutno je Turčin po imenu Sultan Kosen, visok 2,51 metar. A najviši čovek u modernoj istoriji SAD bio je Robert Wadlow, visok 2,72 metra koji je takođe patio od poremećaja hormona rasta, a umro je 1940. godine, u 22. godini života.\nporemećaj hormona rasta\n07. 09. 2021. 15:00\nAstraZeneca saopštila da je njihov novi lek protiv covid 19 uspešno prošao test na ljudima\n20. 08. 2021. 14:50\nVirus Zapadnog Nila potvrđen kod ljudi u Srbiji, preminule dve osobe: Simptomi na koje treba obratiti pažnju\n08. 08. 2021. 17:00


Regulisano upravljanje ambalažom i ambalažnim otpadom | ENERGETIKArs.com\nNalazite se na Home » Zaštita Okoline » Regulisano upravljanje ambalažom i ambalažnim otpadom\nObjavljeno: 11:30, 17. маја 2015.\nBANJALUKA, Vlada Republike Srpske, na prijedlog Ministarstva za prostorno uređenje, građevinarstvo i ekologiju, donijela je Uredbu o upravljanju ambalažom i ambalažnim otpadom kojom se propisuju način postupanja i obaveze učesnika sistema za upravljanje ambalažom i ambalažnim otpadom.\nU Ministarstvu za prostorno uređenje, građevinarstvo i ekologiju Srni je rečeno da se odredbe ove uredbe odnose na ambalažu koja se proizvodi, odnosno stavlja na tržište, uvezenu ambalažu i sav ambalažni otpad koji je nastao u industriji, zanatstvu, maloprodaji, uslužnim i drugim djelatnostima, u domaćinstvima ili na neki drugi način.\n„Provođenjem obaveza propisanih ovom uredbom uspostavljaju se uslovi zaštite životne sredine koje ambalaža mora ispunjavati i sistem integralnog upravljanja ambalažom i ambalažnim otpadom od nastanka ambalaže, preko njenog preuzimanja i sakupljanja, transporta, skladištenja, tretmana, ponovne prerade i upotrebe, reciklaže, do konačnog odlaganja“, navode u resornom ministarstvu.\nUredbom se utvrđuju i savremena načela, vrste i klasifikacije ambalaže i ambalažnog otpada, planiranje upravljanja ambalažom i ambalažnim otpadom, te posebni zahtjevi za dizajniranje, proizvodnju i upotrebu ambalaže i upravljanje ambalažnim otpadom.\nUredba propisuje i izvještavanje o vrstama i količinama ambalaže i ambalažnog otpada koje je obaveza proizvođača, uvoznika, pakera, odnosno punioca i isporučioca, a uredba, s ciljem uspostovljanja sistema upravljanja ambalažom i ambalažnim otpadom, utvrđuje Plan upravljanja ambalažnim otpadom koji je bitan preduslov za dobijanje dozvole za pravne subjekte – operatere sistema koji se bave upravljanjem abmalažnim otpadom.\nPlanom se utvrđuju: godišnji ciljevi u upravljanju ambalažom i ambalažnim otpadom, količina ambalažnog otpada koju je neophodno ponovo iskoristiti, količina sirovina u ambalažnom otpadu koje je neophodno reciklirati, količina pojedinih materijala u ukupnoj masi reciklažnih materijala u ambalažnom otpadu koje je neophodno reciklirati, količina otpada za koje je neophodno obezbijediti prostor za preuzimanje, sakupljanje, razvrstavanje i privremeno skladištenje ambalažnog otpada i način organizacije centara za sakupljanje, razvrstavanje i privremeno skladištenje, način ponovnog korištenja, prerade ili odlaganja i drugo neophodno za funkcionisanje sistema.\nIstovremeno, Planom bi trebalo da se uvaže potrebe i mogućnosti Republike Srpske u postupanju sa otpadnom ambalažom.\nCilj je da se prvo postupa sa onim vrstama otpadne ambalaže za koje u Republici Srpskoj postoje prerađivački kapaciteti i koji će dati najveće efekte za privredu Republike Srpske.\nBudući sistem upravljanja ambalažnim otpadom zasniva se na postojećoj komunalnoj infrastrukturi i njenom daljem jačanju i razvoju, na način da privredni subjekti preko operatera sistema – organizacija koje ispunjavaju uslove za dobijanje dozvole za upravljanje ovom vrstom otpada snose troškove upravljanja ambalažnim otpadom.\nS tim u vezi, operater sistema za upravljanje ambalažnim otpadom mora na odgovarajući način obavijestiti javnost i krajnje korisnike o svrsi i ciljevima sakupljanja ambalažnog otpada, o pravilnom upravljanju, o mogućnostima otpremanja takvog otpada, te o mogućnostima ponovnog korištenja i recikliranja takvog otpada. Srna\nTags: ambalazni otpad,privreda,upravljanje


Erjavec: BiH ne može sama da razmrsi dejtonski čvor\nSrna 16.03.2014 10:54\nSARAJEVO - Ministar spoljnih poslova Slovenije Karl Erjavec predložio je da se u novom pristupu EU za BiH najozbiljnije razmotri nova međunarodna konferencija, kojom bi se BiH "napravila modernom decentralizovanom evropskom zemljom".\nU pismu upućenom visokom predstavniku EU Ketrin Ešton, komesaru za proširenje EU Štefanu Fileu, te ministrima spoljnih poslova članica EU, Erjavec ističe da Unija treba pokrenuti i predvoditi odgovarajući proces uz podršku međunarodnih partnera, koji treba biti dobro pripremljen sa isplaniranim vremenskim okvirima i dobrim završetkom.\n"Krajnji cilj tog procesa treba biti široka ustavna reforma. Najvjerovatnije, biće potrebna nova međunarodna konferencija, s obzirom na to da je teško očekivati da BiH sama razmrsi dejtonski čvor. Od suštinskog je značaja da građani prihvate novi ustav, a ne da se nameće izvana. U međuvremenu, BiH se treba omogućiti da napreduje na evropskom putu", smatra Erjavec.\nErjavec u pismu, koje je sarajevski "Dnevni avaz" dobio na uvid, naglašava da se već sada trebaju pokrenuti aktivnosti na oživljavanju ekonomije u BiH.\nOn predlaže da EU, Svjetska banka i Međunarodni monetarni fond koordinišu svoje aktivnosti u BiH.\nErjavec se snažno protivi svakom daljem rezanju IPA fondova za BiH i predlaže da oni budu maksimalno iskorišteni za jasno definisane i ciljane projekte.\nSlovenački šef diplomatije predlaže i sveobuhvatnu reformu javne uprave i policije, navodeći da je "jasno pokazano da policijske strukture u BiH nisu uvezane i da im očajnički treba jasna koordinacija".


Kina uvela nove carine na američku robu - 23.08.2018, Sputnik Srbija\nUživo: Kiša prekinula meč u taj-brejku trećeg seta!\nKina uvela nove carine na američku robu\nRecipročne carine Kine na američku robu stupile su na snagu minut nakon uvođenja novih američkih dažbina, objavila je Centralna televizija Kine. 23.08.2018, Sputnik Srbija\n© REUTERS / Damir SagoljRadnik postavlja zastave SAD i Kine u blizini Zabranjenog grada u Pekingu pre posete američkog predsednika Donalda Trampa Kini\nRecipročne carine Kine na američku robu stupile su na snagu minut nakon uvođenja novih američkih dažbina, objavila je Centralna televizija Kine.\nNovi šok iz Amerike, Tramp još jače udara na Kinu\n2 Avgust 2018, 10:37\n„Kineska strana je kao odgovor na uvođenje od strane SAD povećanih carina od 25 odsto na uvoz kineske robe u vrednosti od 16 milijardi dolara 23. avgusta u 12:01 časova po pekinškom vremenu zvanično stavila na snagu odluku o uvođenju carina od 25 odsto na uvoz američke robe u vrednosti od 16 milijardi dolara“, navodi televizija.\nRanije se Peking žalio na postupke Vašingtona Svetskoj trgovinskoj organizaciji. U izjavi se navodi da Sjedinjene Američke Države „ne uzimaju u obzir mišljenje drugih“, a njihove odluke predstavljaju kršenje principa STO.\nTrgovinski odnosi SAD i Kine\nPočetkom aprila Sjedinjene Američke Države su objavile listu od 1.300 kineskih proizvoda, protiv kojih bi mogle biti uvedene carine kao odgovor na kršenje prava na intelektualnu svojinu na američke proizvode od strane Kine. Sa druge strane, Državni savet Kine odlučio je da uvede carinu od 25 odsto na 106 vrsta robe uvezene iz SAD.\nKina se žali STO zbog novih američkih carina\n23 Avgust 2018, 07:16\nU maju su se strane dogovorile da neće voditi trgovinski rat i da će prestati sa nametanjem recipročnih carina. Međutim, nisu uspele da postignu sporazum, a Vašington je najavio nove carine.\nSjedinjene Američke Države su sredinom juna uvele carinu od 25 odsto na robu iz Kine, što je uticalo na skoro desetinu kineskog izvoza u Ameriku. Nove naknade uticaće na uvoz kineske robe koja sadrži industrijski značajnu tehnologiju u vrednosti od 50 milijardi dolara. Carine su počele da se naplaćuju 6. jula.\nKina je odmah najavila da će uvesti uvoznu carinu od 25 odsto na 659 vrsta robe uvezene iz Sjedinjenih Američkih Država. Carina za 545 vrsta robe u vrednosti od oko 34 milijarde dolara počela je da se naplaćuje 6. jula, a za ostale kategorije datum stupanja na snagu biće objavljen kasnije.\nKasnije je Vašington najavio da će uskoro uvesti nove carine na kinesku robu u vrednosti od 16 milijardi dolara. Peking je na to izjavio da će odreagovati „za minut“.


sarajevo - Sputnjik Srbija\n21:12 15 Jun 2021\nSmrtnost od zagađenosti vazduha u BiH veća od SAD\nSarajevo, Tuzla i Lukavac su danas među najzagađenijim gradovima Evrope, a prema pisanju portala „Avaz“, smrtnost od zagađenosti u BiH je 2.000 osto veća u odnosu na SAD.\nDodik: Ljudi iz Sarajeva zadojeni starom tradicijom muslimana\nPredsednik Republike Srpske Milorad Dodik rekao je da su pravosudne institucije na nivou BiH pod snažnim političkim uticajem iz Sarajeva i stranaca i u kontinuitetu pokazuju loše namere, što je „nepodnošljiva situacija kojom se pokušava održati privid stalnog progona i pod paskom držati rukovodstvo RS“.\nDiplomatija na sarajevski način: Zašto je božićna jelka sklonjena iz parlamenta\nTokom službene posete Sarajevu premijera Pakistana Navaza Šarifa, predsedavajući Savetu ministara BiH Denis Zvizdić odveo je gosta u džamiju, Gazi Husrev-begovu biblioteku i na grob Alije Izetbegovića, a za vreme posete bila je sklonjena božićna jelka iz hola zgrade Parlamentarne skupštine (PS) BiH, javlja RTRS.\nPonižavanja RS kroz nametnuta rešenja visokih predstavnika BiH i Sarajeva referendumom će nestati, a Srbi će shvatiti da imaju adekvatan odgovor na sve odluke koje neko donosi u ime njih. Nećemo oklevati da održimo referendum u budućnosti po raznim pitanjima i zato protivnici veruju da će, ako ovo spreče, umanjiti volju srpskog naroda da se dalje bori.\nBilo da se održi ili ne održi referendum u Republici Srpskoj u 25. septembra, u Bosni i Hercegovini posle tog datuma više ništa neće biti isto. Sarajevo je svesno da je sadašnji referendum u RS faktički samo „pokazna vežba“ potencijalnog referenduma koji bi zaista mogao da uzdrma Bosnu.\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić je pred put u Sarajevo rekao da je regionalna stabilnost veoma važna i da će Srbija učiniti sve da se ona očuva.


“Mozzart” poklonio dve sportske opreme FK “Budućnost” – NOVA NAŠA REČ\n9 Novembra, 2019 Nova Naša Reč Leskovac 0\nU današnje vreme sveopšte besparice veliki broj sportskih klubova u Srbiji muku muči sa obezbeđivanjem neophodnih sredstava za takmičenje. Mnogo je klubova koji jedva sastavljaju kraj sa krajem, jer para nema, a sve je manje sponzora u našem sportu koji su spremni da odreše kesu i pomognu sportskim klubovima.\nU tom i takvom opštem sivili kladionica “ MOZZART” je istinski raritet koja već godinama zdušno pomaže sportskim kolektivima u Srbiji. Tako je u okviru „Akcije doniranja dresova sportskim klubovima u Srbiji” predata sportska oprema od dve garniture sportske opreme od ove poznate kompanije fudbalskom klubu „Budućnost” iz Orašja, koji se godinama uspešno takmiči u zoni „Jug”. Sportsku opremu u ime kladionice “ MOZZART” uručili su Velibor Kuculović, regionalni menadžer zajedno sa Draganom Stević, menadžerom podregiona, a ispred zonaša iz Orašja opremu su preuzeli Jovan Tasić “alfa i omega” kluba, trener Milun Pejić, kapiten Aleksandar Stojiljković i igrači Stefan Janković i Nikola Milenković.\n– Sa posebnim zadovoljstvom smo uručili dva kompleta sportske opreme predstavnicima fudbalskog kluba “Budućnost” čije rezultate i uspehe pratimo i znamo da su ih postigli sa puno sportske ljubavi afirmišući na najbolji način sve postulate istinskog amaterizma. Pored “Akcije doniranja dresova sportskim klubovima u Srbiji” naša kompanija ima još “Akciju 100 košarkaških terena u Srbiji” gde smo mnogo toga uradili u korist košarke i za potrebe košarkaškim klubovima. I u narednom periodu nstavićemo sa ovim akcijama i pomaganjem i donacijom sportskim klubovima, jer bavljenjm sportom mladi ljudi mogu mnogo toga pozitivnog i dobrog da nauče, jer misija sporta je stvaranje zdravog i pozitivnog duha kod mladih ljudi i stvaranje novih prijateljstava – rekao nam je Velibor Kuculović, regionalni menadžer kladionice “MOZZART” posle uručenja dva kompleta sportske opreme predstavnicima FK “Budućnost” iz Orašja, koji je, inače , i sam veliki zaljubljenik u sport, a jedno vreme bio je jedan od najagilniji u upravi tadašnjeg prvoligaša ekipe Vlasine iz Vlasotinca.\nJovan Tasić je nekada bio izuzetno dobar igrač Budućnosti i Vlasine, a sada je izrastao u jednog od najboljih fudbalskih radnika na jugu Srbije, gde zajedno sa predsednikom kluba Nebojšom Milčićem, veoma uspešno kormilari brodom zonaša iz Orašja.\n– Nema tih reči zahvalnosti koje bih mogao da izgovorim povodom doniranja dva kompleta sportske opreme od tako uspešne i respektibilne kompanije kao što je kladionica “MOZZART”. Oni na ovaj način mnogo pomažu sportu u Srbiji, jer nema tog kluba koji ima viška sportske opreme. Oba kompleta sportske opreme su od najboljeg materijala, i nama iz kluba ostaje da se nadamo dobrim igrama i još boljim takmičarskim rezultatima našeg kluba, – rekao nam je Jovan Tasić.\nU vanrednom 6. kolu zone “Jug” fudbaleri su obukli novu opremu da bi se fotografisali u njoj, a uz to uspeli su da pobede sa 4:0 protivničku ekipu FK “Akademija 10″ iz Prokuplja.\nNova oprema obučena sefte, po pravilu, donosi sreću, reče nam, Slavko Stojiljković, ekonom kluba, koji je zadužen da brine o sportskoj opremi kluba.


Dodik danas u Zagrebu, za Komšića i Džaferovića je to privatna poseta - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Dodik danas u Zagrebu, za Komšića i Džaferovića je to privatna poseta\n0Piše: Beta 16. septembra 2020. 12.07\nSarajevski mediji Dodikovu iznenadnu posetu Hrvatskoj dovode u vezu sa njegovom ranijom najavom da će, osim zvaničnom Beogradu, i vlastima Hrvatske dostaviti dokument, odnosno zaključke Narodne skupštine i Vlade RS o, kako je navedeno, „antidejtonskom ponašanju visokog predstavnika, međunarodne zajednice i Ustavnog suda BiH“.\n„Koliko sam razumeo, i Hrvatska je nezadovoljna ponašanjem visokih predstavnika, barem su to iskazivali kroz određene stavove. Isto tako, Srbija, Republika Srpska i polovina Federacije BiH oličene u Hrvatima smatraju da visoki predstavnik treba da ode“, rekao je tada Dodik.\nHrvatski član Predsedništva BiH Željko Komšić izjavio je da je Dodikova poseta Zagrebu privatna i da ima lične ciljeve.\nKomšić je istakao da Dodik u privatnu posetu zvaničnicima Hrvatske donosi poruku, koja je ujedno i cilj njegove politike – da entitet RS i Srbija budu jedna država.\n„Bez obzira na to kako će u Zagrebu ta poruka biti primljena, sa odobravanjem ili ne, mi u Bosni i Hercegovini znamo šta nam je činiti, a u Zagrebu, kako im je volja“, rekao je on.\nKomšić je istakao da „nikad neće biti ostvareno ono što su Milošević i Tuđman zamislili u Karađorđevu“.\nNa ovu Dodikovu posetu Zagrebu reagovao je i predsedavajući Predsedništva BiH Šefik Džaferović, navodeći da današnji sastanci Dodika za hrvatskim zvaničnicima „nemaju nikakve veze s Predsedništvom Bosne i Hercegovine niti za državu BiH znače bilo šta“.\nDžaferović je kazao da je to „njihov izbor, kao što su njihov izbor i posledice koje će iz takvih postupaka nastupiti“.\n„Izbor zvaničnog Zagreba je da ignoriše institucije BiH, njihov izbor su i posledice koje će iz toga proizaći. Reč je o privatnoj poseti koju je prihvatio zvanični Zagreb, ignorišući institucije BiH“, rekao je Džaferović.\nMilorad Dodik, Šefik Džaferović, Zagreb, Željko Komšić


Urednici 13 listova, među kojima su britanski " The Independent", njemački "Die Zeit", francuski "Liberation", italijanska "La Republica", španski "El Pais" apeluju na Evropu da prevaziđe svoju "problematičnu prošlost" i pokaže da je "kontinent sazdan na principima solidarnosti, jednakosti i slobode".\n"Sve više i više ljudi umire u očajničkom pokušaju da pobjegne od rata i progona", kaže se u pismu i dodaje da sa svakim mjesecom koji prođe postaje očigledno da "Evropa čini premalo, prekasno".\n"Doživljavamo izbjegličku katastrofu, ali nespremnost za djelovanje otkrila je i ozbiljnu političku krizu", upozoravaju urednici medija.\nZbog toga se od političkih lidera povodom predstojećeg sastanka ministara unutrašnjih poslova i pravde EU 14. septembra, traži da deluju.\n"Iskoristite šansu! Djelujte odlučno! Okončajte humanitarnu tragediju i spriječite da još više ljudi izgubi svoje živote!".\nPredlozi novinara odnose se na uspostavljanje sigurnih metoda za potraživanje azila u Evropi, osnivanje sistema za prihvat izbjeglica u zemljama na evropskim spoljnim granicama i suspenodvanje Dablinskog sporazuma.\nU pismu se takođe podržava "pravedna raspodjela" izbjeglica među članicama EU, povećanje pritiska na druge zemlje, kao što su Iran, Rusija, Saudijska Arabija, Turska i SAD da djeluju u pravcu okončanja rata.\n"Naši politički lideri moraju da pokažu hrabrost i mudrost da ne bi pali na testu na koji je stavljena naša zajednička evropska civilizacija. Moramo da djelujemo i moramo da djelujemo sada", zaključuje se u apelu vodećih evropskih listova.


zid sa Meksikom | Novosti.RS\nTag zid sa Meksikom\nBAJDEN REALIZUJE TRAMPOVU IDEJU: Američki predsednik pokreće zaustavljeni projekat?\n07. 04. 2021. u 19:59\nISTORIJSKA ODLUKA: Meksički predsednik pohvalio Bajdenovu odluka o zidu\nPREDSEDNIK Meksika Andres Manuel Lopez Obrador pozdravio je danas odluku američkog predsednika DŽozefa Bajdena da zaustavi novu izgradnju pograničnog zida između dve zemlje, ističući da je u pitanju “istorijski čin”.\n14. 02. 2021. u 00:15\nBAJDEN OTVARA VRATA MEKSIČKIM KARTELIMA: Novi predsednik SAD stopira finansiranje Trampovog zida koji čuva Amerikance od ilegalnih migranata\nPREDSEDNIK SAD DŽozef Bajden ukinuo je dekret svog prethodnika Donalda Trampa, kojim je proglasio vanredno stanje na granici sa Meksikom, kako bi obezbedio finansiranje izgradnje zida.\n12. 02. 2021. u 07:49\nZATIRE SVE ŠTO JE PRETHODNIK URADIO: Bajden stopirao finansiranje Trampovog zida ka Meksiku\nPredsednik SAD DŽozef Bajden ukinuo je dekret svog prethodnika Donalda Trampa, koji je proglasio vanredno stanje na granici sa Meksikom, kako bi obezbedio finansiranje izgradnje zida.\n11. 02. 2021. u 23:44\nKRIJUMČARSKO „ČUDO“: Otkriven jedan od najsofisticiranijih tunela u istoriji SAD (VIDEO)\n10. 08. 2020. u 09:25\nHANA RUŠILA U TEKSASU: Pao deo zida na granici sa Meksikom (VIDEO)\nHANA, prvi uragan ovogodišnje sezone na Atlantiku, oslabila je do nivoa tropske depresije, nakon što je juče pogodila Teksas.\n27. 07. 2020. u 08:39\n08:05 KREĆE ISPLATA 30 EVRA: Ministar Siniša Mali saopštio naciji odlične vesti\n08:12 MINIMALAC IDE NA 600 MARAKA? Kakav će biti ishod pregovora Vlade, sindikalaca i poslodavaca o primanjima radnika\nOVE godine doći će do povećanja plata radnika u Republici Srpskoj, a prvo će se promeniti iznos najniže zarade koja je sada 520 maraka, a očekujemo da ide na 600 KM, što je rast za oko 15 odsto.\n(UŽIVO) Novi kontingent AstraZeneka vakcina stiže u Srbiju\n12. 05. 2021. u 07:56


Šta donose izmene Zakona o restituciji - BGnekretnine blog\nŠta donose izmene Zakona o restituciji\nagencija za restituciju, poljoprivredno zemljište, Zakon o restituciji\nNovosti, Zakoni i Ugovori 020 Jul 2015\nIzmene i dopune Zakona o restituciji olakšaće i ubrzati proces vraćanja oduzete imovine, najavljuju u nadležnoj Agenciji. Međutim, vraćanjem imovine nacionalizovane posle Drugog svetskog rata, nisu zadovoljni svi građani, jer u vlasništvu države ostaje imovina onih koji nisu podneli zahteve za povraćaj, smatrajući da će njihov deo pripasti rođacima, a ne državi.\nNeizvesna je sudbina poljoprivrednog zemljišta koje se nalazi pod stacioniranim zalivnim sistemima. Više sreće izmene zakona donose onima koji potražuju građevinsko, zemljište koje je ukrupnjavano, i ono koje se nalazi u postupku legalizacije.\n"Postojanje legalizacije neće biti prepreka za vraćanje zemljišta u naturi. Ne govorim o objektima koji su izgrađeni u skladu sa zakonom i za koje postoji građevinska dozvola, nego o potpuno bespravno sazidanim objektima, kojih ima, nažalost mnogo u Srbiji. Jedostavno, nismo mogli da dopustimo tu situaciju da nečije nepravo postane jače od nečijeg prava", ističe Strahinja Sekulić, direktor Agencije za restituciju.\nRadna grupa predložila je i terminološka usklađivanja pa se pojam imovina menja u svojinu. Ukoliko se usvoje predložene izmene zakona, pravo na postupak restitucije imaće i građani čije su nepokretnosti bile u vlasništvu oduzetih preduzeća.\n"Mi smo sada predvideli da se takva imovina može vratiti vlasniku oduzetog preduzeća u onom udelu u kome je vlasnik imao udeo u vlasništvu samog preduzeća", ukazuje Gordana Stamenić, predsednica Radne grupe za izradu zakona.\nZa Mrežu za restituciju ovo su prve suštinske izmene Zakona. Predlažu dodatni rok za dopunu zahteva za vraćanje oduzete imovine, kako bi građanima koji ih nisu podneli sticajem raznih okolnosti, bilo omogućeno to pravo.\n"Tražili smo jedan dodatni rok od tridesetak dana ili rok za dopunu, kako god da ga nazovemo, da bi se omogućilo da se ti zahtevi na neki način preciziraju. Ona lica koja nedvosmisleno imaju pravo, a za tu imovinu je već podnet zahtev, znači ne širi se krug imovine koja se potražuje, da jednostavno i oni dođu u mogućnost i ostvare svoje pravo. Zato će to biti jako brzo", navodi Mile Antić iz Mreže za restituciju.\nPredložene izmene Zakona poslate su resornim ministarstvima na mišljenje, a pred poslanicima Skupštine zakon će se naći uskoro.


U toku radovi na sanaciji više divljih deponija u MZ Stari Grad – Visoko.ba\nJKP “VISOKO“ putem Službe za čistoću i odvoz komunalnog otpada, a uz saradnji sa Službom za lokalni ekonomski razvoj, komunalne poslove, zaštitu okoline i javne nabavke Grada Visoko danas realizuju radove na sanaciji više divljih deponija u MZ Stari Grad na lokalnoj saobraćajnici Klisa – Visočica.\nNavedene lokacije nesavjesni građani koriste za nekontrolisano odlaganje građevinskog, komunalnog i drugog otpada, te tako dolazi do stvaranja više deponija, koje pored loše ekološke slike predstavljaju i opasnost za zdravlje naših sugrađana.\nU MZ Stari Grad na lokalnoj saobraćajnici Klisa – Visočica prilikom saniranja navedenih divljih deponija radnici iz nadležne službe realizuju sljedeće aktivnosti: mašinski i ručno uklanjaju krupni i sitni građevinski, komunalni i drugi otpad, te mašinski utovar na kamione i odvoz istog.\nMolimo sve građane u svim naseljima Grada Visoko, koji su do sada na ovakav način odlagali svoj građevinski, animalni, komunalni i drugi otpad, da to više ne rade, već da svoj otpad odlažu po propisima na mjesta koja su predviđena za odlaganje istog.\n← Šta kada seks postane dosadan i predvidljiv: Vjerujte, nije sve izgubljeno, on voli gledati kada… Zašto ne biste probali?!\nJavni poziv za predlaganje kandidata za dodjelu javnih priznanja Grada Visoko za 2021. godinu →\nNerzz Bešlagić: Vrhunski modeli od kože i krzna za zimsku sezonu


TV Mreza | STANOJKOVIĆ: BORBA UNUTAR SL TEK PREDSTOJI\nSTANOJKOVIĆ: BORBA UNUTAR SL TEK PREDSTOJI\nS.MITROVICA. 23.jun - Komentarišući preliminarne rezlultete CIK-a, prema kojim je Srpska lista osvojila skoro 6% glasova, politikolog Ljubomir Stanojković kazao je u emisiji “Sporazum” da među njenim članovima ne vlada preveliko jedinstvo, a borba unutar ove partije tek predstoji jer će se uskoro odlučivati i o dodeli ministarskih mesta.\nIstiče da politiku koju vodi ova stranka ne kreiraju njeni članovi, već Marko Đurić i zvanični Beograd.\n“Oni nisu tu da previše razmišljaju i da se bore za interese srpske zajednice. O njihovm stavovima više će voditi računa Beograd, nego oni sami”, kaže Stanojković.\nSa druge strane, za političkog analitičara Beljulja Bećaja Srpska lista trenutno predstavlja jednu zagonetku koja ne ide u prilog autentičnim interesima sprskog življa.\n“Samtram da je Srpska lista zapravo instrument Beograda. I ukoliko već imamo jednu latentnu podelu samih Srba na Kosovu po pitanju njihovog odnosa prema politici, smatram da će se to negativn odraziti na budućnost ovdašnjih Srba. I lista Srpska, po mom sudu, a moguće je da grešim, ne reflektuje adekvatan, autentični interes srpskih građana na Kosovu”, smatra Bećaj.\nDopisnik albanskog Top Channel-a u Beogradu Idro Sefer ipak smatra da na Kosovu treba da postoji više srpskih politčkih partija jer je, kao kaže, normalno da judi razmišljaju drugačije.\n“Mislim da je ova sitacija prilično teška jer odnosi Srba i Albanaca su odraz neuspeha Briselskog dijaloga koji je poprilično zastao. U poslednje dve godine smo imali više tenzija nego pomaka ka normalizaciji odnosa”, kaže Seferi i dodaje da ostaje nejasno na koji način će se dijalog u Briselu nastaviti.\n“PAN teško da formira Vladu, Kurti moralni pobednik”\nIako je koalicija PAN osvojila najviše glasova na prevremenim parlamentarnim izborima, biće teško da formira Vladu, smatraju Beljulj Bećaj, Ljubomir Stanojković i Idro Seferi. Slažu se da je najveće iznenađenje bio izborni rezultat pokreta Samoopredeljenje.\nVest na parlamentarnim izborima je za Beljulja Bećaja bila neočekivana “pobeda” Samoopredejenja, a to, prema njegovom mišljenju dokazuje da su građani razočarani u političke partnere koji su bili na vlasti proteklih 18 godina.\nIstiče da je prethodna Vlada ostavila krupna pitanja koja su ostala nerešena.\n“Trebamo izbeći bilo kakvu Vladu koja se odnosi na stvaranje brojeva. Trebamo svi skupa da izvučemo pouku iz prošlih promašenih rešenja koja su podrazumevala da ćemo, samim tim što ćemo imati velike koalicije, velike brojeve, imati mogućnosti da rešimo sva velika pitanja na Kosovu”, poručuje Bećaj.\nDa je pokret Samoopredeljenja moralni pobednik parlamentarnih izbora slaže se i politikolog iz Gnjilana, Ljubomir Stanojković, koji dodaje da projekat PAN, koju čine ABK, DPK, IK i još devet manjih stranaka, nije uspeo.\n“Nakon svega ovoga stvara se jedna turbulencija oko toga ko je zapravo pobednik i nakoji način će se formirati vlada”.\nNakon vanrednih parlamentarnih izbora na Kosovu više ništa neće biti isto, poručuje dopisnik albanskog Top Channel-a u Beogradu Idro Sefer.\n“Ukoliko ne budu imali još jednu stranku pored Srpske liste, oni neće moći toliko lako da imaju vladu koja će da traje. Iako je bude bilo ja mislim da ona neće trajati, jer ukoliko opozicija budu DSK i Samoopredeljenje onda može ponovo doći do izglasavanja nepoverenja vladi i budu vanredni parlamentarni izbori”, kazao je Seferi.\nStanojković veruje da, bez obzira na ratnu retoriku koju su albanski političari propagirali tokom predizborne kampanje, Srbi nemaju razloga za strah.\nGosti emisije Sporazum govorili i o dijalogu koji se pod pokroviteljstvom Evropske unije vodi u Briselu, odnosno ko ga treba voditi i na koji način treba biti nastavljen, formiranju Specijalnog suda za ratne zločine, kao i o formiranju Zajednice srpskih opština.\nTokom emisije predstavljeno je istraživanje koje je nevladina organizacija Aktiv sprovela u okviru projekta Point One, a tiče se prvih reakcija građana srpske nacionalnosti na vanredne parlamentarne izbore na Kosovu.


O nama - Centar za empirijske studije kulture jugoistočne Evrope\nCentar za empirijske studije kulture jugoistočne Evrope (CESК) jeste nezavisni istraživački institut koji se bavi proučavanjem uticaja globalnih trendova (globalizacije, neoliberalnih politika, ekonomske krize, post-socijalističke transformacije) na društva jugoistočne Evrope, posebno u domenu kulture i javnih politika u oblasti obrazovanja, nauke, religije i umetnosti.\nCentar za empirijske studije kulture sarađuje sa velikim brojem istraživača u regionu jugoistočne Evrope, ali njegovo jezgro čini osmoro članova među kojima sedmoro nastavnika i saradnika sa univerziteta u Nišu, Beogradu i Novom Sadu. Među aktivnim članovima CESК-a je sedmoro doktora nauka (pet iz oblasti sociologije, jedan iz oblasti istorije umetnosti i jedan u oblasti menadžmenta u kulturi)\nOd svog osnivanja 2010. godine, Centar za empirijske studije kulture jugoistočne Evrope je realizovao više od 20 istraživačkih projekata.\nCentar trenutno realizuje realizuje Horizon 2020 projekat 693537 ”Closing the Gap between Formal and Informal institutions in the Balkans” (2016 – 2019) kao deo konzorcijuma od devet organizacija u kome je rukovodeću ulogu ima Universty College London, UCL, www.ucl.ac.uk/ssees/, (UK). Partnerske organizacije na projektu su i Riga Stradinš University, www.rsu.lv, (Letonija), Univerzitet u Mariboru, www.um.si, (Slovenija), Institute for Democracy Societas Civilis Skopje, IDSCS, www.idscs.org.mk, Social Research Kosova, www.srk-ks.com, Institute of Ethnology and Folklore Research, www.ief.hr, (Croatia), Center for Intradisciplinary Social Applied Research CISAR, www.cisar.ba, (Bosnia and Herzegovina), Center for Historical and Anthropological Research QKHA (Albania).\nPored toga u 2015 i 2016. godine realizovao je i istraživanja „Socio-ekonomski status, uslovi rada i stilovi života zaposlenih/angažovanih u civilnom sektoru u kulturi u društvima jugoistočne Evrope“ finansirano u okviru programa Regionalne platforme za kulturu „Кooperativa“ (2016, u saradnji sa Asocijacijom Nezavisna kulturna scena Srbije); „Кultura, umetnost, deca – mogućnosti za participaciju dece u savremenom kulturnom i umetničkom stvaralaštvu“ (2016, u saradnji sa Fondacijom POINT); „Izlaz sa margine – istraživanje nezavisnih kulturnih scena u društvima jugoistočne Evrope i kreiranje mera za unapređenje njihovog položaja“ (2015, u okviru programa Balkan Arts and Culture, te finansijsku podršku European Cultural Foundation i Swiss Agency for Development and Cooperation (SDC)).\nU periodu 2014 – 2016. godine realizovao je projekat ”Life Strategies and Survival Strategies of Households and Individuals in South-East European Societies in the Period of Economic Crissis” (SCOPES) u saradnji sa Univerzitetom u Cirihu www.uzh.ch, Institutom društvenih nauka ”Ivo Pilar” iz Splita www.pilar.hr/2008/10/podruni-centar-split, Univerzitetom u Mariboru i Ekonomskim institutom iz Sarajeva, eis.ba, a uz finansijsku podršku Swiss National Science Foundation.\nU 2012 i 2013 godini CESК se bavio istraživanjem otpora prema društveno ekonomskim promenama zu okviru regionalnog istraživanja „Resistance to Socio-Economic Changes in Westen Balkan Societies“ (2012-2013) zajedno sa partnerima iz Bosne i Hercegovine, Makedonije i sa Кosova; 2012. godine realizovano je istraživanje „Polja simboličkih sukoba u Srbiji“, a 2011. godine istraživanje „Socijalni i kulturnih kapital u Srbiji“.Ova poslednja tri istraživanja finansijski su podržana u okviru Research Promotion Programme in the Western Balkans (RRPP) kojim rukovodi Univerzitet u Friburgu (Švajcarska).\nU istom ovom periodu članovi CESК-a su bili uključeni u čitav niz manjih istraživanja i angažovani na izradi strategija kulturnog razvoja gradova u Srbiji i Crnoj Gori (Niša, Novog Sada, Vranja, Novog Pazara, Кotora, Tivta, Herceg Novog); kao moderatori strateškog planiranja ustanova kulture u jugoistočnoj Srbiji (Galerije savremenih likovnih umetnosti iz Niša, Leskovačkog kulturnog centra, Doma kulture Pirot, Narodnog muzeja Vranje i Narodnog muzeja Zaječar), na istraživanju i izradi preporuka za unapređenje statusa društvenih nauka u Srbiji; na ispitivanju finansijske održivosti organizacija civilnog društva u kulturi u Srbiji i planovima za njeno unapređenje i kao evaluatori domaćih i međunarodnih projekata u oblasti kulture.


Boj u zapuštenom dvorištu\nBoj u zapuštenom dvorištu\nŠta je donela dugo pripremana konferencija održana u prošli četvrtak u Berlinu? Nasuprot željama i prognozama naših „prijatelja“ u bližem i širem okruženju da će se, mimo zvanične najave, na dnevnom redu naći „Dejton 2“, sazivač Angela Merkel nije promenila temu skupa. Nije se razgovaralo ni o Bosni, ni o politici, nego, kako je i najavljeno, o ekonomskoj saradnji balkanskih zemalja na putu u EU. I to, reklo bi se, bez velikih ambicija i spektakularnih rezultata, jer glavni ciljevi skupa bili su širi i manje transparentni…\nZatim, bila je to prilika da se na stotu godišnjicu Velikog rata Nemačka predstavi balkanskim narodima u novom ruhu. Ne kao osvajač dva puta tokom prve polovine XX veka, nego kao zemlja koja svoju sve veću ekonomsku i političku moć koristi da bi pomogla razvoju zemalja Balkana.\nDalje, nemački primer ekonomskog i političkog uspona usred krize koja je manje ili više zahvatila ostale članice, trebalo je da osveži privlačnost EU i udahne novu energiju procesu evrointegracija, koji je posle prijema Hrvatske upadljivo malaksao.\nNapokon, pored evroentuzijazma Balkanaca i balkanoentuzijazma Evropljanja, skup je trebalo da demonstrira i ekskluzivno pravo EU da se širi u regiji. Jer, u „evropskom dvorištu“ već odavno se igraju SAD, a tokom dugog „evrousporavanja“ u njemu su zaigrale i neke druge vanevropske sile.\nPrvi cilj konferencije (promocija nemačkog vođstva) ostvaren je, ali već s drugim (promena imidža izazivača dva svetska rata) baš i nije sasvim tako. Pokušaji nemačkih naučnika i novinara da revidiraju istorijske uzroke Velikog rata izazvali su negativno raspoloženje u srpskom delu Balkana. A svi ostali ekonomski i politički ciljevi konferencije ostali su „na dugom štapu“.\nPre svega, ispostavilo se da su investiciona očekivanja siromašnih Balkanaca znatno ispred aktuelnih potencijala nemačke EU. Merkelova im je otvoreno stavila do znanja da u EU nema para za veću podršku. Odnosno da novac za megaprojekte koje su naivno uprtili u Berlin treba sami da obezbede regionalnim „udruživanjem rada i sredstava“ i da mogu da računaju samo na manja dopunska ili inicijalna sredstva. Naprosto, EU još troši milijarde da bi stabilizovala svoje posrnule članove, poput Grčke, Španije i Portugala. Sada su došle i EU sankcije i ruske kontrasankcije, koje su ugrozile velike evropske izvoznike i čitave nacionalne privrede. A najugroženiji traže obeštećenje na kasi u Briselu. Uostalom, upravo nemačke kompanije su još prošle godine odustale od hirdoenegetskog megaprojekta na Drini, koji je mogao da udruži Srbiju, Crnu Goru, Federaciju i Srpsku, a eventualna podrška obnavljanju pruge Užice-Sarajevo imala bi manje ekonomski, a više politički efekat.\nPrirodno pravo i politički monopol na „evropsko dvorište“ može se, istina, izvesti iz činjenice da je Balkan geografski deo Evrope i da su regionalni lideri na početku tranzicije izrazili interesovanje za EU. U međuvremenu, međutim, dosta se toga promenilo. Zbog vlastitih unutrašnjih problema EU je objektivno izgubila na privlačnosti, a neprecizni i promenljivi uslovi, te maglovite i neizvesne perspektive priključenja doveli su do masovnog evroskepticizma u redovima zapadnobalkanskih naroda. U BiH, koju Berlin smatra „najosetljivijom tačkom balkanske slagalice“, pojavili su se novi partneri – Rusija i Turska, koji su ponudili više, a sa manje uslovljavanja.\nI što je najvažnije, oslobođeni evro-američke opsesije da se BiH po svaku cenu mora tretirati kao jedinstvena država iako to realno nije, novi partneri su se orijentisali prema entitetima koji su, uzeti svaki za sebe, otvoreniji i funkcionalniji za saradnju. Probuđena velesila Rusija naslonila se na tradicionalne slavensko-pravoslavne veze sa Srpskom i srpskim narodom. Ekonomski sve jača Turska na tradicionalne islamsko-osmanske veze sa Federacijom i bošnjačkim narodom. Briselu to donedavno nije smetalo jer je Rusija podržavala evropsku orijentaciju kako Srbije tako i Srpske, a Turska je i sama imala evropske ambicije. Rusija je tretirana kao dragoceni snabdevač jeftinim gasom za razvoj evropske industrije kroz „Severni i Južni tok“, a Turska kao promotor benignog islama i brana prodoru militantnog islama na kapiji Evrope.\nSve se promenilo obnovom Hladnog rata sa Rusijom, a koju su izazvale SAD. Najpre su prekršile dogovor sa Gorbačovom o neširenju NATO-a na Istok, zatim započeli instaliranje raketnog štita na poljskoj granici prema Rusiji, pa onda režirali ulično rušenje legalno izabrane proruske vlasti u Ukrajini. Na Putinovu odbrambenu reakciju na Krimu i pograničnom pojasu, SAD su mobilisale EU za konfrontaciju sa Rusijom i time izazvale unutrašnju podelu među članicama. Nemačka je, uz velike političke rezerve i ekonomsku štetu, prihvatila da se pridruži američkim sankcijama prema Rusiji i očigledno je kao kompenzaciju dobila mogućnost da ureduje u balkanskom dvorištu EU i ostvari davne snove o prodoru na topla mora.\nKoliko je ta kompenzacija iskrena i trajna s obzirom na nadigravanje koje Vašington još od početka kraja Jugoslavije vodi sa transatlantskim saveznicima. Amerikanci su stalno tvrdili da EU treba da nađe rešenje za svoje „zapušteno balkansko dvorište“, ali su istovremeno uvek sabotirali svako rešenje da bi dokazali da se ništa ne može rešiti bez njih i njihove produžene ruke NATO-a. Sada su prezauzeti žarištima po Bliskom, Srednjem i Dalekom istoku koja su sami proizveli, ali će sa distance nastaviti da prisluškuju telefon Angele Merkel. Njoj predstoji i nadigravanje sa Putinom i Erdoganom koji su u međuvremenu postali „loši momci“, a i jedan i drugi u odgovarajućim entitetskim polovinama BiH uživaju neuporedivo veću popularnost nego EU.\nFantasticna analiza profesore.


Kontrola prisutnosti zaposlenih za velika preduzeća\nKontrola prisutnosti zaposlenih i evidencija radnog vremena su od velike važnosti za nesmetano funkcionisanje velikih preduzeća. Evidencije radnog vremena i kontrole pristupa se često integrišu za potrebe kompanija koje zapošljavaju i više hiljada radnika. One predstavljaju velike poslovne sisteme za čije poslovanje je neophodna i adekvatna podrška kadrovske službe. Za efikasan rad ovih službi neophodan je odgovarajući sistem evidentiranja dolazaka i odlazaka zaposlenih. Analiza vremena koje zaposleni provode u radu, na pauzama, službenim odsustvima, pruža mogućnost kreiranja kadrovskih izveštaja. Ovi izveštaji (Human resources reports) ključni su za praćenje radnog angažovanja određene strukture kadrova. Osim toga, u mnogome olakšavaju planiranje i organizovanje kadrova i njihovo eventualno premeštanje na druge poslove.\nOvaj sistem omogućava prijavu i odjavu do 32000 zaposlenih na više pristupnih tačaka u okviru firme. Ako postoje zahtevi klijenata, sistem je moguće prilagoditi i većem broju radnika. Veći broj pristupnih tačaka između ostalog omogućava i precizniji rad inteligentnog sistema određivanja smena. Ova opcija je naročito korisna u slučajevima kada se smene vremenski preklapaju. Primenom odvojenih čitača za prijavu i odjavu, direktno se utiče na stabilnost sistema i smanjuje se mogućnost grešaka.\nKontrola prisutnosti zaposlenih i kontrola pristupa\nOvakav sistem omogućava i laku primenu sistema kontrole pristupa prostorijama poput blagajni, laboratorija, server soba i slično. U tom slučaju, zaposleni za pristup koristi istu karticu koju koristi za prijavu i odjavu pri dolasku i odlasku sa posla. Ovo omogućava i eventualne sigurnosne provere u slučaju narušavanja poverljivosti ili sigurnosti u okviru pojedinih proizvodnih procesa. Povezivanje sistema kontrole pristupa sa evidencijom radnog vremena, postiže se mnogo veća bezbednost ljudi, objekata i informacija.\nKao i kod sistema namenjenih srednjim preduzećima, softver evidencije radnog vremena u velikim preduzećima, koji je integralni deo sistema, omogućava laku izradu izveštaja i mogućnost praćenja radnog angažovanja zaposlenih čak i sa udaljenih tačaka, gde god je lice ovlašćeno za pregled i kontrolu podataka vezanih za evidenciju radnog vremena u mogućnosti da pristupi Internetu. Aplikacija AIS Time Web Global poseduje opcije provere trenutnog stanja prijavljivanja i odjavljivanja zaposlenih u firmi, kao i namenske izveštaje koji pokrivaju vremenski period koji određuje sam korisnik.\nKontrola prisutnosti zaposlenih sa Base HD sistemom\nAIS BASE HD je inovativan sistem koji pored sistema radnog vremena služi i za kontrolu pristupa. Ovaj sistem je namenjen da korisnicima da jasan uvid u spisak dolazaka i odlazaka na radno mesto. Base HD se napaja preko stalnog napajanja, dok u slučaju nestanka struje integrisana baterija napaja ovaj sistem dodatnih 8 sati, tako da i u slučaju nestanka struje nećete biti uskraćeni za evidenciju vaših zaposlenih.\nUgradnju BASE HD sistema obavlja profesionalni D-Logic tim, koji je u potpunosti obučen da korisnicima omogući brzu i kvalitetnu uslugu.


Tročanji preneražen odlukom odbora EP – ERVROPSKE ROMSKE NOVINE – ERVROPAKO ROMANO LIL – EUROPEAN ROMA NEWSPAPERS\nTročanji preneražen odlukom odbora EP\nNebojša Vladisavljević 30/09/2019 0\nObjavljeno : 30.09.2019.\nOdbor za pravna pitanja Evropskog parlamenta (JURI) potvrdio je 30. septembra odluku prema kojoj mađarski političar Laslo Tročanji ne može da bude postavljen za komesara za proširenje EU. Tročanji je na Tviteru naveo da je “preneražen” tom odlukom. JURI je potvrdio i da Rumunka Rovana Plumb neće moći da bude komesarka za transport. Iz organizacije Votvoč ukazuju da u JURI ima najviše evroposlanika Francuske i Nemačke i da mnogo ne čudi odbijanje kandidata iz centralne i istočne Evrope.\n“Nesumnjiva nepravda, manjak transparentnosti, jasno i namerno kršenje vladavine prava i procedura i nepoštovanje osnovnih principa demokratije podsećaju me na vreme za koje sam mislio da je prošlost”, naveo je Tročanji u tvitu na francuskom, engleskom i mađarskom jeziku.\nPrema njegovim rečima, ta odluka neće uticati “samo na pravnika i mislioca, već i na pojedinca”.\n“Pomenuta odluka je samo skup laži, netačnih prečica i tendencioznih amalgama”, napisao je mađarski kandidat za EK.\nOn je naveo i da “nema drugog izbora” do da svoja prava traži pred nadležnim sudom.\nTročanji i rumunska kandidatkinja za komesarku za saobraćaj Rovana Plumb nisu dobili odobrenje odbora EP zbog sukoba interesa.\nNakon drugog glasanja u JURI, portparol Evropskog parlamenta napisao je na Tviteru da “kandidati nisu u mogućnosti da vrše svoje funkcije u skladu sa (EU) ugovorima i kodeksom ponašanja”, preneo je AP.\nNa dva tajna glasanja članovi JURI glasali su 13 prema 7 protiv Plumb i 12 prema 9 protiv Tročanjija.\nSada bi predsednik Evropskog parlamenta David Sasoli trebalo zvanično da obavesti novu predsednicu EK Ursulu fon der Lajen da proces slušanja za dva kandidata ne može da ide dalje i da će Rumunija i Mađarska morati da ponude nove kandidate, piše portal neweurope.\nOčekuje se da se slušanja ostalih kandidata za evropske komesare odvijaju kako je predviđeno.\nInače, francuska evroposlanica Manon Obri, članica JURI, požalila se posle glasanja 30. septembra da su evroparlamentarci “bili primorani” na drugo glasanje, prenosi AP.\n“U kojim su demokratijama poslanici primorani da glasaju dok se ne dobije željeni rezultat”, zapitala se ona. “Taj antidemokratski presedan je skandalozan”, napisala je Obri na Tviteru i dodala: “Zauzeli smo stav: dva kandidata su odbijena, ali napad na demokratiju i slabost procedure je ostala”.\nPotpredsednik Odbora Sergej Lagodinski tvitovao je da je glasanje “pobeda parlamentarne demokratije”.\nOvo je bio prvi put da kandidati za komesare idu na slušanja oko sukoba interesa.\nZnačaj JURI u “balkanizovanom” EP\nOdbor za pravne poslove blokirao je Tročanjija i Plumb i pre nego što su dobili šansu da se pojave u nadležnim odborima na slušanju, navodi nezavisna organizacija Votvoč (VoteWatć) koja prati evropske izbore.\nTa organizacija piše da, kao što su ranije naveli u specijalnom izveštaju o ravnoteži moći u odborima EP, široka nadležnost JURI obezbeđuje njegovim članovima da utiču na nekoliko različitih oblasti politike.\nJURI će, smatraju u Votvoču, verovatno igrati glavnu ulogu u sve “balkanizovanijem” Evropskom parlamentu.\nVotvoč navodi da je JURI jedan od prvih izbora za nemačke i francuske evroposlanike – 40% evroposlanika koji sede u tom odboru su Nemci ili Francuzi.\nIstovremeno je samo 16% članova JURI iz centralne i istočne Evrope i, navodi Votvoč, u tom odboru nema poljskih ili rumunskih evroposlanika.\nS obzirom na takav geografski debalans, odbijanje dva kandidata iz centralne i istočne Evrope (Tročanjija i Plumb) mnogo ne iznenađuje.\nPreuzeo:Evropske romske novine\nFafulić: Plašeći se diskriminacije, mnogi građani se na popisu nisu izjasnili kao Romi\nUbedljiva pobeda Kurca, pad krajnje desnice, Zeleni ojačali


Ovakav saziv Narodne skupštine - nelegitiman da govori o promenama Ustava! - #1od5miliona\nOvakav saziv Narodne skupštine – nelegitiman da govori o promenama Ustava!\nPokret #1od5miliona upozorava da je jučerašnja sednica Narodne skupštine o promenama dela Ustava o pravosuđu nelegitimna, obzirom da trenutni saziv skupštine nema opoziciju, niti je predstavnik volje većine gradjana.\nIzlaznost na prošlim izborima bila je nešto viša od 45%, što znači da naprednjaci imaju realnu podršku svega oko 30% glasačkog tela.\nUzevši to u obzir, ali i činjenicu da trenutno živimo u jednoumlju i autokratskom sistemu koji je obojen prividnom demokratijom, to dovodi u pitanje i legitimitet ovakvog saziva Narodne skupštine da menja najviši pravni akt države.\nOvako ozbiljne promene, koje jesu neophodne zarad vladavine prava i u korist svih onih koji rade u službi pravde, kako bi to zaista mogli da rade, a ne kako bi bili taoci izvršne vlasti, ne smeju biti donešene od strane parlamenta čiji saziv je raspušten danom sazivanja, kada je Aleksandar Vučić najavio nove parlamentarne izbore već za 2022. godinu.\nU krajnjoj instanci ovog pitanja moraće da se pita narod na referendumu, što je u trenutnoj atmosferi gušenja medija, medijskih sloboda, slobodne mišljenja i govora – nemoguće.


Razgovori o "velikoj Albaniji nisu se pojavili danas, mi uvijek partnere iz EU i NATO pozivamo da presjeku takve planove i da ne dozvole forsiranje takve retorike", rekao je Lavrov.\n5529 pregleda\t3 komentar(a)\nSa današnjeg sastanka, Foto: Yuri Kochetkov\nNa zajedničkoj konferenciji za novinare poslije razgovora sa srpskim kolegom Nikolom Selakovićem, Lavrov je kazao da su ideja "velike Albanije" kao forma za rješenje kosovskog problema, kao i izjava slovenačkog premijera Janeza Janše da raspad Jugoslavije još nije završen, "neprihvatljive, veoma štetne, provokacione".\n"To je veoma opasna igra. Postoji rezolucija 1244 koju niko nije ukinuo, i odgovorni političari, tim prije šefovi vlada evropskih država, nemaju prava da iznose ideje koje podrivaju samu koncepciju koja je izložena u rezoluciji 1244", rekao je Lavrov.\n"Kao što je predsjednik Putin govorio, podržaćemo bilo koje rješenje koje odgovara Srbiji", naveo je Lavrov.\nSelaković je na pitanje da li Vašington vrši pritisak na Srbiju da se priključi sankcijama Rusiji rekao da "pritisak uvijek postoji", ali da se pozicija Srbije ne mijenja, jer ona "nikada neće uvoditi sankciji Rusiji".\n"Rusija je naš strateški partner, naš prijatelj koji nas konstantno podržava, dodao je Selaković, koji danas završava dvodnevnu posjetu Rusiji.\nSergej LavrovRusijaJanez Janša\n15.05. 08:16 h\t731\t58230\n15.05. 12:23 h\t118\t50286\n15.05. 14:53 h\t76\t47111\n15.05. 08:21 h\t34\t39010\n15.05. 09:53 h\t159\t28937\t2\n15.05. 08:16 h\t221\t731\n15.05. 11:33 h\t63\t1490\n15.05. 12:54 h\t51\t51\n15.05. 10:50 h\t50\t96


Izvor: B92, 05.Dec.2019, 20:04\nNemojte da jedete mnogo, a pogotovo ne hrane bogate vlaknima\nMali zalogaj do pola sata pre treninga sasvim je u redu. Ako volite da trenirate ujutro, onda će vam mali, ali birani doručak pomoći u stimulaciji metabolizma i dati vam energiju potrebnu za pokretanje. Malo voća s grčkim >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << jogurtom ili kriška integralnog hleba s medom svakako je dobra ideja, piše Runtastic. Ono na šta treba da pazite jeste da hrana bude bogata vlaknima. Ona će vas držati sitim duže vremena, ali to znači da će joj biti potrebno i više vremena da se razgradi. Takođe, ako je jedete s mnogo tečnosti ona podstiče probavni sistem, a to nije praktično ako izlazite iz kuće na trening.\nNemojte da započinjete vežbanje bez cilja


27 Feb 2020 - 16:23 Vesti Link\nU svetu Formule 1 prezime Rozberg sinonim je za šampione, a u njihovom slučaju može slobodno da se kaže „kakav otac, takav i sin“. Niko je nastupio na 206 F1 trka i pobedio 23 puta, a čak 57 puta trku je završio na pobedničkom postolju.\nDo prvog trijumfa je stigao 34 godine nakon uspeha njegovog oca Kekea. Stariji Rozberg vozio je 128 trka, pet puta je bio najbrži, a u 17 navrata osvojio je neku od medalja. Pobednički duo i ovoga puta nalazi se na istom zadatku, ali ne u kokpitu trkačkog bolida, već kao nosioci kampanje odgovorne konzumacije „When you drive, never drink“ (Kad voziš, ne piješ), kompanije Heineken®.\nReč je o porodičnom rivalstvu u kojoj se stariji i mlađi Rozberg takmiče jedan protiv drugog u raznim aktivnostima, poput boćanja, tenisa i ribolova, a gde otac na interesantan način deli lekcije sinu. TV reklama prenosi poruku da bez obzira na to koliko ste samouvereni i iskusni za volanom, najbolji vozač je uvek onaj koji kada vozi, ne pije.


Sertifikat Firma od poverenja 2019 – CMS Računovodstvo\nDruštvo CMS Računovodstvo je dobitnik sertifikata Firma od poverenja za 2019. godinu, koji se dodeljuje privrednicima sa dobrom reputacijom među klijentima i saradnicima.\nSertifikat je baziran na inovativnom softverskom metodu uz pomoć kojeg se traga za negativnim komentarima na internetu. Obzirom da Centar za istraživanje mišljenja klijenata DOO (CZIMK DOO) nije našao negatine komentare o CMS Računovodstvu dodeljen nam je sertifikat za dobru reputaciju među klijentima i saradnicima.\nDobitnici sertifikata Firma od poverenja su privredni subjekti koji pružaju visok stepen usluga. Činjenica da smo od nezavisnog istraživačkog centra prepoznati kao firma koja ima potpuno poverenje svojih saradnika i klijenata, čini podstreh za naše dalje profesionalno poslovanje i građenje pozivnog imidža na tržištu.\nStručnost, lojalnost i stalna podrška u poslovanju naših klijenata, osnovni su motivi kojima se vodi naša firma.\nfinansijski, firma od poverenja, Knjigovodstvo, računovodstvo, sertifikat


Novi sajt Vlade Srbije prilagođen slepim i slabovidim osobama\n► Novi sajt Vlade Srbije prilagođen slepim i slabovidim osobama\nPremijerka Srbije Ana Brnabić izjavila je danas da je novim sajtom Vlade Srbije omogućen jednostavan pristup i čitanje sadržaja slepim i slabovidim osobama i ocenila da vlada mora da bude u službi svih građana.\n"Novi sajt je podsetnik da kada pravite novu uslugu ili proizvod za građane morate da obratite pažnju da ona bude pristupačna, dostupna, laka i korisna za sve građane, uključujući i građane sa svim vidovima invaliditeta", rekla je ona na predstavljanju sajta u Savezu slepih Srbije.\nOna je objasnila da je pristup sajtu slepim i slabovidim osobama omogućen softverom "text to speać", odnosno mogu da preslušavaju sadržaje na sajtu i najavila i nove funkcionalnosti tog sajta, kako bi on bio dostupan i osobama sa svim drugim vrstama invaliditeta.\n"Sve moje kolege i moj tim u javnoj upravi mora da razmisli šta dalje moramo da uradimo da sve usluge budu lako dostupne svim građanima", rekla je ona.\nPredsednik Saveza slepih Srbije Milan Stošić ukazao je na probleme sa kojima se suočavaju slepe i slabovide osobe, među kojima su i ograničene mogućnosti zapošljavanja, jer poslodavci izbegavaju svoju zakonsku obavezu o zapošljavanju osoba sa invaliditetom.\nNaveo je da to uduženja ima biblioteku sa 80.000 jedinica, među kojima su i knjige na Brajevom pismu i u audio formatu, dodajući da je u toku proces digitalizacije.\nStošić je naveo da je neophodan i centar za obuku slepih osoba koji su kasnije oslepeli, kako bi mogli da se obuče za rad na računaru, kretanje i korišćenje uređaja u domaćinstvu i dodao da u tome očekuje podršku države, kao i da je potrebno donošenje zakona o organizacijama osoba sa invaliditetom.\nStošić je rekao da će predložiti Upravnom odboru, da sledeće takvo priznanje iduće godine dobije premijerka Ana Brnabić.\nDirektor Kancelarije za informacione tehnologije i elektronsku upravu Mihailo Jovanović izjavio je da je za tri dana, od kada je počeo da radi novi sajt vlade, stiglo oko 300 pitanja građana.\nNajviše pitanja, kako je rekao upućeno je ministarstvima rada, zdravlja i unutrašnjih poslova, a rok da ministarstva odgovore građanima je 72 sata.\nslepi i slabovidi /\nVlada usvojila Strategiju nacionalne bezbednosti i Strategiju odbrane Srbije\nVlada Srbije usvojila je na današnjoj sednici Strategiju nacionalne bezbednosti i Strategiju odbrane, navodeći da time Srbija prati promene u okruženju i prilagođava svoju bezbednosnu politiku...\nVlasnica Kanala 9 iz Novog Sada Maja Pavlović je na poziv premijerke Ane Brnabić na ponovni sastanak izjavila da on "ništa ne može da reši", jer se Brnabić izjasnila da je...\nBrnabić: Nedostatak kadrova ključni problem privrede\nPremijerka Srbije Ana Brnabić danas je izjavila da je nedostatak radne snage ključni problem domaće privrede i da se radi na tome da firme lakše dođu do radnika koji su im potrebni.\nSrpski vaterpolo klubovi koji su, zahvaljujući ugovoru Vlade Srbije i Vaterpolo saveza Srbije, dobili novčanu pomoć iz državnog budžeta moraće javno da zahvale Vladi i VŠ-u na toj pomoći i...


Nova pravila o evidentiranju polova u Srbiji - Stojković Advokati\nNova pravila o evidentiranju polova u Srbiji\nDRŽAVA EVIDENTIRA POL PRIVREDNIKA\nOd 1. juna 2022. godine u Registar privrednih subjekata, kao predmet registracije, biće upisivan i podatak o polu vlasnika, direktora i članova privrednih društava i preduzetnika u skladu sa najnovijim izmenama Zakona o privrednim društvima („Zakon“). Na taj način se omogućava precizan uvid u broj privrednih društava čiji su vlasnici osobe ženskog pola, bolju statistiku i efikasnije formulisanje državnih programa podrške namenjenih privrednicima.\nPomenuta izmena Zakona nastala je kao rezultat inicijative Centra za programe podrške privredi Privredne komore Srbije upućene Ministarstvu privrede Republike Srbije.\nInicijativa je usvojena čime je dopunjen član 9a Zakona, kojim je uveden pol kao obavezan podatak o licu koje se u skladu sa Zakonom registruje.\nPrema podacima Agencije za privredne registre („APR“) u Srbiji trenutno posluje skoro 33 hiljade privrednih društava čiji su osnivači osobe ženskog pola i gotovo stotinu hiljada preduzetnica.\nCilj ove inicijative leži u nameri Privredne komore Srbije da se olakša praćenje poslovanja privrednica, zatim praćenje statistike o broju osnovanih, odnosno ugašenih privrednih društava osnovanih od strane osoba ženskog pola, zastupljenost sektora i delatnosti poslovanja.\nTime se stvaraju analize koje će doprineti, između ostalog, definisanju obima ovog sektora i u skladu sa time definisanje programa podrške privrednicama, podizanju kapaciteta privrednica, kao i promovisanju sektora ženskog preduzetništva.


Održan sastanak guvernera CBCG sa predstavnicima CEZAP-a – Centar za zaštitu potrošača Crne Gore\nOdržan sastanak guvernera CBCG sa predstavnicima CEZAP-a\nHome / Krediti u 'švajcarcima' / Održan sastanak guvernera CBCG sa predstavnicima CEZAP-a\nPublished on Wednesday, 14 June 2017 13:09 Category: Krediti u 'švajcarcima'\nGuverner Centralne banke Crne Gore dr Radoje Žugić sa saradnicima sastao se danas sa predstavnicima Centra za zaštitu potrošača (CEZAP) u cilju rješavanja otvorenih pitanja vezanih za primjenu Zakona o dopunama Zakona o konverziji kredita u švajcarskim francima u eure.\nPredstavnici CEZAP-a informisali su guvernera Žugića da su klijenti uglavnom zadovoljni postupanjem Addiko banke u vezi sa primjenom pomenutog zakona, te da je značajan broj kredita kod ove banke konvertovan. Sa druge strane, predstavnici CEZAP-a prenijeli su timu CBCG nezadovoljstvo klijenata u vezi sa postupanjem privrednih društava „Heta Asset Resolution“ i „B2 Capital“, posebno u dijelu obračuna kamata. Do ovog problema došlo je usljed različitog tumačenja pojedinih odredbi Zakona o konverziji kredita u švajcarskim francima u eure i Zakona o obligacionim odnosima.\nU cilju rješavanja istaknutog problema, dogovoreno je da se, u toku sudske parnice, advokatski tim CEZAP-a obrati nadležnom sudu za davanje meritornog mišljenja na sporne odredbe pomenutih zakona. Po dobijanju zvaničnog mišljenja, CBCG će strogo voditi računa o dosljednoj primjeni odredbi u odnosu na stav relevantne institucije.\nKako CBCG do sada nije dobila nijedan prigovor na obračun kamata, na današnjem sastanku je, takođe, dogovoreno da CEZAP uputi ovoj instituciji prigovor na obračun kamate za konkretan ugovor o preuzimanju kredita, kako bi CBCG bila u mogućnosti da, u okviru svojih ovlašćenja, detaljno ispita slučaj i odredi se po tom pitanju.\nSagovornici su ocijenili da je današnji sastanak izuzetno važan i da predstavlja prvi korak u rješavanju otvorenih pitanja vezanih za primjenu Zakona o dopunama Zakona o konverziji kredita u švajcarskim francima u eure, te je dogovoren nastavak saradnje, u cilju zaštite klijenata, što je primaran cilj i CEZAP-a i CBCG.


17.12.2020 – Još jedna članak našeg medijskog partnera – Savez košarkaša u kolicima Srbije\n29.12.2020 – Dodeljene su nagrade Sportskog saveza Beograda za 2020-u godinu. Po prvi put na listi dobitnika našao se predstavnik jednog kolektivnog sporta osoba sa invaliditetom. U pitanju je naravno kapiten reprezentacije Srbije i dugogodišnji predsednik Kluba košarkaša u kolicima Singidunum, Željko Ćirković. Na slici sa gospodinom Draganom Tomaševićem. “Jako mi je drago što je Sportski savez Beograda prepoznao napore, kako KKK Singidunum tako i Saveza košarkaša u kolicima Srbije, u cilju promocije ovog atraktivnog sporta. U ovoj godini smo uspeli, da u teškim okolnostima , odigramo Prvu ligu Srbije, sastavljenu od čak 5 klubova kao i da, kao reprezentacija, odigramo prvu zvaničnu utakmicu na teritoriji Srbije od osnivanja saveza, pobedivši reprezentaciju Bugarske u Beloj Palanci. Ova nagrada je velika satisfakcija za učinjeno kao i veliki podstrek za dalje aktivnosti” rekao je Željko Ćirković


Tema: Srbija u Evropskoj Uniji 2021 godine tvrdi dusan\n02.07.2008., 20:57 #1\nJanjić: Srbija do 2021 u EU\n2. jul 2008. | 14:02 -> 17:52 | Izvor: FoNet, Tanjug\nBeograd -- Predsednik nevladine organizacije Klub 21 Dušan Janjić izjavio je da je realno da Srbija postane članica EU do 2021. godine i da se to neće desiti ranije.\nDušan Janjić (FoNet)\n"Mi hoćemo građanima da kažemo istinu, nećemo da ih lažemo kao (potpredsednik vlade) Božidar Đelić ili ambasador Slovenije kome laž ne služi na čast da javnost Srbije obmanjuje sa mogućnošću da možemo da budemo članica EU za četiri godine", istakao je Janjić na promiciji te nevladine organizacije u Beogradu.\nPrema njegovim rečima, većina problema koje građani doživljavaju kao protektorat nastaje zbog toga što oni koji mole za pomoć ne dolaze sa jasnim projektima i ne kažu gde je granica i dokle su spremni na saradnju.\nJanjić je rekao da članovi Kluba 21 u kontaktima i u zemlji i inostranstvu jasno stavljaju do znanja gde je granica - Srbija kao stabilna zemlja i njen ulazak u EU do 2021. godine.\nIstakao je da su svi svesni da je vlada, koja bi trebalo nešto da uradi na putu ka EU, potpuno slaba i blokirana problemima i načinom na koji je nastala.\nJanjić optužuje VOA\nPredsednik nevladine organziacije Klub 21 Dušan Janjić optužio je danas Vojnoobavestajnu agenciju (VOA) da obavlja informativne razgovore sa ljudima koji dolaze u Beograd na međunarodne skupove.\n"Vojnoobaveštajna agencija ne može obavljati informativne razgovore po hotelima. To je neprihvatljivo, to se dešava, i zbog toga skrećemo pažnju predsedniku Srbije Borisu Tadiću", rekao je Janjić, precizirajuci da se ovih dana to desilo učesnicima projekta "Abrahams vižn".\nPrema njegovoj oceni, civilno društvo u Srbiji, koje je srušilo bivši režim Slobodana Miloševića, potpuno je razbijeno i postoji u nukleusima, ali se, ipak, može lako obnoviti.\n"U Srbiji su civilno društvo i demokratska javnost iskorišćeni jednokratno, 5. oktobra, i posle toga je pretvoreno u nekoliko piramida pod kontrolom tajkuna", izjavio je Janjić i dodao da je "civilno društvo i sve drugo nestalo, kao i ekonomija".\nGovoreći o vladi, Janjić je ocenio da će ona bez ozbira "koliko god bude slaba", trajati dve do dve i po godine.\nPrema njegovim rečima, problem pri formiranju vlade je i u tome što kad se ljudi uhvate javnog posla često kriju lične ambicije.\nJanjić je upozorio da Srbiji ne treba vraćanje u doba Miloševića i naglasio da predsednik Srbije treba da zna da je i Milošević krenuo sa idejom pomirenja koja je za razliku od političke kulture, pregovarajna i držanja dogovorenih ciljeva, ideja 19 veka.\nPrema rečima Janjića, ideja Kluba 21 je da deluje kao institucija demokratskog javnog mnjenja, radi unapredenja demokratskog razvoja Srbije koristeći iskustvo i angažman svojih nekolio stotina članova.\nGovoreći i o energetskoj stabilnosti on je upozorio da će Srbija za deset godina biti suočena sa krizom kakva danas posotoji na Kosovu i dodao da su nam zato potrebne nuklearne elektrane.\nJanjić: Razbijeno civilno društvo\nPredsednik Foruma za etničke odnose Dušan Janjić izjavio da je civilno društvo u Srbiji potpuno razbijeno i da postoji "u piramidama" pod kontrolom tajkuna.\nOn je naveo da je civilno društvo donelo kritičnu masu slabim partijama da 5. oktobra 2000. sruše režim tadašnjeg šefa države Slobodana Miloševića. "U Srbiji su civilno društvo i demokratska javnost iskorišćeni jednokratno, za 5. oktobar, i posle toga su pretvorene u nekoliko piramida pod kontrolom nekoliko tajkuna", izjavio je Janjić.\n"Civilno društvo i sve drugo je nestalo. Kao i ekonomija", rekao je Janjić na promociji nevladine organizacije Klub 21, čiji je predsednik.\nJanjić je ocenio da, u suštini, civilno društvo kao serija aktivnosti ne postoji, već egzistira samo "kao serija trening centara koji izvršavaju projekte stranih donatora i fondacija".\n"Ono postoji u nukleusima, ali se da lako obnoviti i mora se obnoviti. Ta energija postoji u Srbiji, njoj se samo mora dati fokus", izjavio je Janjić.\nGovoreći o pregovorima o formiranju vlade, Janjić je rekao da je problem što, kad se ljudi uhvate javnog posla, često kriju lične ciljeve.\nPrema Janjićevim rečima, ideja Kluba 21 je da, kao udruženje građana, deluje kao institucija demokratskog javnog mnjenja, radi unapređenja demokratskog razvoja Srbije, oslanjajući se na iskustvo u radnom angažmanu i projekte koje su radili njegovi pojedinačni i kolektivni članovi.\nMinistarstvo: Službe rade po zakonu\nMinistarstvo odbrane saopštilo je danas da obaveštajno bezbednosne službe u sistemu odbrane rade po zakonu demantujući izjavu predsednika nevladine organizacije K21 Dušana Janjića da vojna bezbednost "obavlja informativne razgovore sa strancima".\n"Apsolutna je neistina da vojne obaveštajne bezbednosne službe imaju ikakve veze sa tvrdnjama Dušana Janjića", navodi se u saopštenju.\nMinistarstvo odbrane dodaje da će "ukoliko se utvrdi da je bilo ko izašao iz okvira zakona snositi adekvatne posledice" i poziva Janjića da nadležnim organima dostavi sva saznanja u vezi tvrdnji koje je izneo.\n"Ne želeći da verujemo da je Janjić tendenciozno izneo neistine, pozivamo ga da sva saznanja da na uvid javnosti i ministarstvu", navodi Ministarstvo odbrane.\n"U suprotnom, Janjić, koji se bavi međuetničkim odnosima, trebalo bi bar da objasni, koji je motiv imao da iznese neistine na račun Ministarstva odbrane", navodi se u saopštenju.


Radonjić: Cedevita je tim sa velikim samopouzdanjem, predstoji nam težak meč - Utakmica.rs\n09.11.2013. 13:38 Aleksandar Ilić\nRadonjić: Cedevita je tim sa velikim samopouzdanjem, predstoji nam težak meč\nOsokoljeni pobedom protiv Laboral Kuće u Vitoriji, košarkaši Crvene zvezde Telekom dočekuju zagrebačku Cedevitu. Utakmica koja je zakazana za nedelju u 17 sati u dvorani Pionir derbi je sedmog kola ABA lige, pa nema sumnje da u beogradskom hramu košarku predstoji još jedna vrhunska predstava.\nTrener crveno-belih Dejan Radonjić za narednog rivala imao je samo reči hvale:\n– Cedevita u ovoj sezoni ima izvanredan koncept. U ekipi je veliki broj mladih igrača, a angažovali su izuzetnog trenera, Jasmina Repešu. Klub je sjajno organizovan i sasvim je sigurno da su u najužem krugu za plasman na fajnal – for ABA lige. Odlično su započeli sezonu, a angaživanjem Alena Reja popunili su problematičnu poziciju beka. Bez svake sumnje, predstoji nam težak meč, jer se sastaju dva tima koja će se boriti za sam vrh i plasman u Evroligu.\nZvezdin strateg je naglasio da je ekipa poprilično fizički i emotivno istrošena posle duela sa Laboral Kućom, ali da je zdravstveno stanje u ekipi dobro:\n– Nadam se da će podrška navijača biti velika, jer nam je ta dodatna energija sa tribina neophodna kako bismo došli do pobede. Jer, Cedevita dolazi u Beograd sa velikim samopouzdanjem. Pored dobrih rezultata u ABA ligi, napravili su i sjajan rezultat u poslednjem kolu Evrokupa, kada su posle zaostatka od dvadesetak poena razlike uspeli da naprave preokret i savladaju Dinamo Sasari. Međutim, naša želja je da čvrstom igrom i jakom odbranomm da dođemo do željenog rezultata, a to je pobeda i trenutno samo tako razmišljamo – zaključio je Radonjić.\nStranica učitana za 0.169463 sekundi.