Porodiljsko bolovanje | Roditelji\nPravo na porodiljsko odsustvo i odsustvo radi nege deteta, stiču zaposlene žene po ugovoru o radu (neodređeno ili određeno vreme) pod uslovom da je bolovanje otvoreno najkasnije 28. dana pred planiran termin za porođaj. Porodilja na porodiljskom bolovanju nema obavezu da radi, ali ostvaruje prava na naknadu zarade za celokupno vreme trajanja odsustva.\nZaposlena porodilja ostvaruje i druga prava koja pripadaju porodiljama u radnom odnosu. Porodiljsko bolovanje se po automatizmu nastavlja i prelazi u bolovanje radi nege deteta. Zajedno, porodiljsko odsustvo i odsustvo radi nege deteta mogu trajati najviše jednu godinu, odnosno 365 dana od dana otvaranja porodiljskog bolovanja, osim u određenim slučajevima, kada mogu trajati i dvostruko duže.\nPorodiljsko bolovanje uglavnom se odnosi na period od 1 mesec pred porođaj (priprema za porođaj) i 2 meseca nakon porođaja (oporavak od porođaja) , dok period koji sledi nakon 2 meseca od porođaja, pripadaju bolovanju radi nege deteta, na koje majke ili očevi imaju pravo ukoliko je dete živorođeno i ako postoji obaveza nege deteta.\nOtvaranje porodiljskog bolovanja!\nPorodiljsko bolovanje se na osnovu nalaza nadležnog ginekologa može otvoriti najranije 45 dana, a najkasnije 28. dana pred termin za porođaj. Od trenutka otvaranja bolovanja, budućim porodiljama u tom trenutku sleduje, narednih 365 dana korišćenja prava na porodiljsko bolovanje i bolovanje radi nege deteta koje uglavnom povezano koristi majka deteta.\nOtvaranje bolovanje radi nege deteta\nBolovanje radi nege deteta se u kontinuitetu ostvaruje zajedno sa porodiljskim bolovanjem. Konkretno, Bolovanje radi nege deteta, zaposlene porodilje stiču pravo da koriste po isteku 3 meseca od otvaranja porodiljskog bolovanja, a u normalnim uslovima, najduže ga mogu koristiti još 9 meseci.\nBolovanje radi nege deteta Majka može preneti na Oca deteta, pod uslovom da su i majka i otac zaposleni u radnom odnosu kod istog ili različitih poslodavaca.\nPorodiljsko bolovanje najčešće traje od datuma otvaranja do navršena bebina 2 meseca, a zatim se nastavlja bolovanje radi nege deteta u periodu od 9 meseci. Ukoliki se ne menja nosilac obaveze nege deteta (što je uglavnom majka koja je koristila porodiljsko odsustvo), ne postoji posebna procedura za otvaranje bolovanja radi nege deteta, već se ono automatski nadovezuje na porodiljsko bolovanje.\nUkoliko se nosilac obaveze nege deteta menja, tačnije, obaveza nege deteta se prenosi sa majke na oca, onda postoji posebna procedura koju je potrebno da oba roditelja pokrenu kod svojih poslodavaca.\nPorodiljsko i bolovanje radi nege deteta zajedno traju 365 dana, za prvo i drugo dete po redosledu rađanja, i to računajući od datuma otvaranja porodiljskog bolovanja pred porođaj. Za treće i svako sledeće dete, porodiljsko i bolovanje radi nege deteta zajedno traju dve godine, računajući od datuma otvaranja bolovanja.\nKoliko traje porodiljsko bolovanje za 3. i 4. dete?\nKoliki iznos novca se dobija tokom porodiljskog bolovanja?\nMolim Vas da izmenite sadržaj sajta u skladu sa poslednjim zakonom o porodiljskom bolovanju, a naročito deo za obračun zarade tokom bolovanja.


SIGURNOSNE MERE Iz Italije od početka godine proterane 102 osobe\nItalija je proterala još trojicu islamskih ekstremista, čime je u ovoj godini broj proteranih stranaca koji su predstavljali bezbednosnu pretnju povećan na 102, saopšteno je iz italijanskog Ministarstva unutrašnjih poslova.\nU saopštenju se navode da su, tokom posmatranja osoba koje bi mogle da se radikalizuju, iz Italije proterana još trojica stranih državljana, jer se veruje da su pripadnici radikalnog islama i da predstavljaju pretnju po državnu bezbednost.\nIz Ministarstva navode da je prvi proterani ekstremista državljanin Tunisa, koji je u pritvoru izrazio podršku Islamskoj državi, dok je drugi državljanin Gambije, koji je pretio da će ubijati belce i hrišćane.\nU saopštenju se dodaje da je proteran i dvadesetdvogodišnji Marokanac, javio je "Sputnjik".\nIz Italije je od januara 2015. godine iz bezbednosnih razloga proterano 339 ljudi, pokazuje izveštaj italijanskog Ministarstva.\nItalija, koja je jedna od prvih država u koju migranti ulaze u nameri da dođu do EU, zatražila je da se prepravi sporazum iz Dablina, prema kojem se državama omogućava da migrante vrate u zemlje koje su im bile prva stanica u Evropi.\nRim tvrdi da sporazum nije adekvatan za upravljanje migracijama i poziva na pošteniju raspodelu migranata u Evropi.\nBEZBEDNOSNE MERE Angažovano 12.000 policajaca za proslavu Dana pobede u Moskvi\nItalija proterala četvoricu muškaraca ZBOG TERORIZMA, među njima i jednog sa KOSOVA


Evropski pasoš kvalifikacija otvara nove mogućnosti izbeglicama u Srbiji : Inkluzija\nEvropski pasoš kvalifikacija otvara nove mogućnosti izbeglicama u Srbiji\nEvropski pasoš kvalifikacija za izbeglice je okvir koji omogućava potvrdu stečenog obrazovanja, osmišljen posebno za potrebe izbeglica, uključujući i one koje ne mogu u potpunosti da dokumentuju svoje kvalifikacije. U okviru ove inicijative, dokaz o visokom obrazovanju se dodeljuje na osnovu dostupne dokumentacije, kao i posebno osmišljenog intervjua. O važnosti postojanja ovakvog mehanizma 14. septembra je u Beogradu održana panel diskusija uz učešće Drahoslava Štefaneka, specijalnog predstavnika generalne sekretarke Saveta Evrope za migracije i izbeglice.\n„Srećan sam što sam danas u prostorijama naše ambasade bio domaćin ovakvom događaju, budući da on skreće pažnju na veoma važan aspekat života izbeglica“, izjavio je ambasador Republike Slovačke u Srbiji Fedor Rosoha otvarajući diskusiju, i dodao: „Pozdravljam sve napore koje ulažu Savet Evrope, UNHCR i druge UN agencije kako bi se povećale šanse za što bolju integraciju i napredak na putu zaposlenja ili daljeg obrazovanja za pripadnike i pripadnice ove osetljive društvene grupe.“\n„Evropski pasoš kvalifikacija za izbeglice je jedinstven instrument koji izbeglicama omogućava proveru kvalifikacija koje ne mogu da dokumentuju. Metodologija po kojoj funkcioniše zasniva se na Lisabonskoj konvenciji Saveta Evrope o priznavanju visokog obrazovanja u Evropi, kojoj se Srbija pridružila 2004. godine. Radujemo se što će izbeglice biti u mogućnosti da u potpunosti ostvare svoja prava i slobode, uključujući i onu da nastave studije ili pronađu posao koji je u vezi sa njihovim obrazovanjem u Srbiji ili negde drugde u Evropi“, poručio je Tobijas Flesenkemper, šef Kancelarije Saveta Evrope u Beogradu.\n„Veoma smo zadovoljni zbog toga što će Savet Evrope, Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, Agencija za kvalifikacije, Nacionalna služba za zapošljavanje i UNHCR otvoriti nove mogućnosti za izbeglice u Srbiji zahvaljujući Evropskom pasošu kvalifikacija za izbeglice. On predstavlja važan dokument za studente iz izbegličke populacije u slučaju da odluče da ovde idu na fakultet ili da se zaposle na osnovu svojih prethodno stečenih kvalifikacija, koje će sada biti priznate“, naglasila je Frančeska Boneli, šefica Predstavništva Agencije UN za izbeglice (UNHCR) u Srbiji.\nDrahoslav Štefanek, specijalni predstavnik generalne sekretarke Saveta Evrope za migracije i izbeglice, istakao je da je Evropski pasoš kvalifikacija za izbeglice (EQPR) alat za promovisanje integracije izbeglica koji je uključen u novi Akcioni plan Saveta Evrope o zaštiti osetljivih osoba u kontekstu migracija i azila u Evropi (2021-2025). „Na primer, EQPR je pomogao u pronalaženju kvalifikovanih izbeglica u zdravstvenom sektoru tokom pandemije, a prošle nedelje je trening za kolege koje će se baviti procenom kvalifikacija ljudi iz Avganistana”, dodao je Štefanek.\nSnežana Vuković, šefica Odseka za ljudska i manjinska prava u obrazovanju pri Ministarstvu prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Republike Srbije, rekla je da je Republika Srbija postala dobar primer u evropskom obrazovnom prostoru kada je reč o obrazovanju migranata i tražilaca azila kroz inkluzivne obrazovne prakse. Kako je pojasnila, od 2017. godine, obrazovna i psihosocijalna podrška u obrazovanju i vaspitanju pružena je đacima migrantima u školama. Budući da je obrazovanje osnovno ljudsko pravo, Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja je uredilo ovu oblast donoseći Stručno uputstvo za uključivanje učenika izbeglica/tražilaca azila u sistem obrazovanja i vaspitanja, ali i unapređujući zakonski okvir. Do sada je kroz obrazovni sistem obrazovanja sukcesivno prošlo preko 4.500 učenika migranata. Primenjujući Stručno uputstvo, izrađeno je preko 3.000 individualnih planova podrške za učenike migrante, 115 planova podrške na nivou škole, održano je preko 10.000 dopunskih časova učenja srpskog jezika, uz obezbeđenu vršnjačku podršku u učenju.\nNa svim stepenima obrazovanja, upis dece i mladih koji su izbeglice je na nižem nivou od dece iz lokalnog stanovništva. Ova slika se naglo pogoršava kako deca izbeglice postaju starija. UNHCR je zajedno sa svojim partnerima postavio ambiciozan cilj na svetskom nivou, od 15 odsto izbeglica upisanih u tercijarno obrazovanje do 2030. godine. Dobra vest je da je trenutni nivo upisa u visoko obrazovanje pet odsto, što je rast sa tri procenta od pre godinu dana i samo jednog procenta od pre nekoliko godina.\nSrbija je takođe doprinela ovom trendu. Nakon meseci priprema za prijemne ispite uz podršku UNHCR-ovih partnera, kao i zagovaranje i komunikaciju sa akademskim institucijama, četvoro mladih izbeglica je upisalo fakultete beogradskih univerziteta – dva mladića iz Avganistana koji su bili deca bez pratnje, odvojena od roditelja, kao i momak iz Libije i devojka iz Burundija. Ovo predstavlja veoma značajan pomak u pristupu visokom obrazovanju za izbeglice u Srbiji. Vlada Srbije je naglasila svoju potpunu posvećenost uključivanju dece i mladih izbeglica u visoko obrazovanje, na Svetskom forumu izbeglica 2019. godine.


Kancelarijske etikete 31X100 1/160 bela - Idealno.rs\nPočetna / Kancelarija i škola / Papir i papirna konfekcija / Nalepnice i etikete / Kancelarijske etikete 31X100 1/160 bela\nKancelarijske etikete 31X100 1/160 bela\nPonuda prodavnice Dodatnaoprema za proizvod Kancelarijske etikete 31X100 1/160 bela. Ispravnost cene i podataka proveri na internet stranici prodavnice.\nIdealno.rs je vodeći portal za upoređivanje cena u Srbiji, koji omogućava potrošačima da kupuju pametno. Uporedi ponude prodavnica za Kancelarijske etikete 31X100 1/160 bela i izberi najbolju. Nalepnice i etikete iz kategorije Papir i papirna konfekcija je najbolja kupovina, ukoliko želiš kvalitetan proizvod po najboljoj ceni.\nPročitaj opis proizvoda Kancelarijske etikete 31X100 1/160 bela i vidi da li ti odgovara ili pogledaj druge proizvode brenda HERMA. Opis i tehnički podaci proizvoda Kancelarijske etikete 31X100 1/160 bela se mogu razlikovati od onih u internet prodavnici u kojoj obavljaš kupovinu. Kancelarijske etikete 31X100 1/160 bela je dostupan u prodavnici Dodatnaoprema po ceni, koja je navedena pored svakog prodavca u meniju "Prodavnice".\nGarantne uslove za Kancelarijske etikete 31X100 1/160 bela proveri u prodavnici u kojoj nameravaš da obaviš kupovinu. Slika za Kancelarijske etikete 31X100 1/160 bela je simbolična, zato se pre kupovine u prodavnici uveri da je proizvod isti.


Održana 21. sednica Skupštine opštine Priboj - Општина Прибој\nOdržana 21. sednica Skupštine opštine Priboj\nDatum kreiranja utorak, 13 avgust 2019 13:00 |\nOdbornici SO Priboj, na sednici odrzanoj 12. avgusta, dali su saglasnost JP "Toplana Priboj" da uđe u projekat "Podsticanje obnovljive energije i razvoj tržišta biomase u Republici Srbiji". Ova odluka znači saglasnost za potpisivanje Ugovira za izgradnju nove gradske toplane na biomasu snage 8 MW kroz realizaciju razvojnog kredita od nemačke razvojne banke KfW na period od 20 godina, uz grejs period od 2 godine i uz minimalnu kamatnu stopu. Ugovor će po ovom projektu potpisati ministri finansija i energetike u Vladi Srbije, JP "Toplana Priboj" i Opština Priboj.\nOvim projektom, odnosno izgradnjom nove gradske toplane rešiće se problem daljinskog grejanja u našem gradu, korisnici će dobiti kvalitetno grejanje uz ujednačenu temperaturu svih 24 sata, biće popravljen i toplovod i podstanice, a ostvariće se i uštede zbog prelaska na drvnu biomasu, dok će se koncentracija ugljen i sumpor-dioksida u vazduhu smanjiti na najmanju moguću meru.\nPosetimo, u Starom Priboju je već urađena nova kotlarnica na biomasu u OŠ "Branko Radičević" koja još zagreva i prostorije objekta Vrtića u ovom delu grada, Doma kulture i Opštinske uprave Priboj. Do jeseni će početi sa radom i nova kotlarnica, takođe na biomasu u novom delu grada koja će zagrevati prostor dve osnovne i dve srednje škole, kao i prostor školskog dispanzera i ambulante za odrasle u Novom Priboju.


Zvaničnici: Jahorina najveće gradilište u regionu -\nZvaničnici: Jahorina najveće gradilište u regionu\nČlan Predsjedništva BiH Milorad Dodik izjavio je u utorak na Jahorini da je ova olimpijska planina veliki investicioni prostor u koji ulažu privatni investitori, ali i Vlada Republike Srpske, sa stanovišta podrške izgradnji vertikalnih i horizontalnih komunikacija.\n“Ovdje na Jahorini uskoro počinje kompletna rekonstrukcija magistralnog puta od Pala do planine i to će učiniti komunikaciju daleko boljom”, rekao je Dodik novinarima, podsjetivši da je završen dio od Lukavice prema Trijangli.\nUčestvujući na okruglom stolu o temi “Kako održati poslovanje u otežanim uslovima izazvanim virusom korona”, Dodik je istakao da se sve čini da Jahorina, kao jedna od turističkih ponuda Republike Srpske, izgleda dobro, ne samo u zimskom, već i u ljetnom periodu.\nPredsjednik Nadzornog odbora Olimpijskog centra “Jahorina” Nedeljko Elek rekao je da se u ovom trenutku na olimpijskoj planini investira više od 250 miliona KM, što je čini najvećim gradilištem u regionu.\n“Za nas je važno da je Vlada Republike Srpske prepoznala da ovdje mora da se nastavi investicioni ciklus”, istakao je Elek, te dodao da Vlada RS u ovom trenutku investira u Jahorinu 99 miliona KM.\nPrema njegovim riječima, uskoro počinje projekat izgradnje hotela “Jahorina” vrijedan 120 miliona KM.\nOn je rekao da je epidemija virusa korona izazvala velike probleme u turizmu u cijelom svijetu, te da toga nije bila pošteđena ni Jahorina


„Jednaka šansa za sve mlade”: Veb dizajn mladima donosi brojne mogućnosti - Portal Moj Bečej - Bečejske opštine iz ugla građana!\n„Jednaka šansa za sve mlade”: Veb dizajn mladima donosi brojne mogućnosti\nGrafički i veb dizajn, kao i Mikrotik, deo ovogodišnje Škole informacionih tehnologija\nKako bi napredovali u digitalnoj privredi, mladima su potrebna savremena znanja i veštine. Većina njih se stiče posredstvom obuka koje izuskuju mnogo novca i vremena i retko se održavaju u malim mestima.\nKako bi pomogli mladima u opštini Bečej da povećaju šanse za zaposlenje, i ove godine je realizovana Zimska škola informacionih tehnologija, a među njima i obuke za veb dizajn. Sve to zahvaljujući projektu „Jednaka šansa za sve mlade” koji realizuju Udruženje građana Tako kul i Bečejsko udruženje mladih.\nVoditelj obuke Jovan Topalski objašnjava da su ovakve edukacije bitne za mlade, naročito za one koji traže posao ili već rade, a neophodna su im nova znanja kako bi se usavršavali.\nMlada Biljana Markov dolazi iz sveta privrede. Nova znanja su joj neophodna kako bi lakše i brže obavljala tekuće obaveze, ali i stekla veštine koje će joj koristiti i u drugim poslovima.\nUdruženja koja su projekat realizovala i ove godie imaju odličnu saradnju sa Ekonomsko – trgovinskom školom u Bečeju u čijim su se kabinetima realizovali obuke.\nProjekat finansijski podržava Ministarstvo omladine i sporta.\nOznake: BečejVeb dizajn


Bugarski ekspert: Članstvo Makedonije u EU je potreba da se Srbija „blokira“\nBugarski ekspert: Makedonija mora da bude primljena u EU kako bi "blokirala" Srbiju\nBugarski istoričar Vojin Božinov je saopštio da niko u Skoplju ne skriva da računa na spoljni pritisak na Bugarsku zbog veta na početak pregovora o pridruživanju Severne Makedonije u EU.\nNada se, pre svega, polaže na Sjedinjene Američke Države, jer je nedavno američka ambasadorka u Makedoniji Kejt Berns izjavila da će se Vašington uključiti u rešavanje nesuglasica između Skoplja i Sofije.Namera da se Severna Makedonija priključi EU objašnjava se željom da se „blokira“ Srbija, izjavio je Božinov. Božinov je izrazio zabrinutost da je vlada Bugarske spremna na kompromis, dok je predsednik Rumen Radev stavio do znanja da su mu važniji američki interesi.Bilo koji bugarski političar koji napravi sličan kompromis će izvršiti nacionalnu izdaju, izjavio je Božinov. Podsetimo, Bugarska je već nekoliko puta odbila da podrži početak pregovora o pridruživanju Severne Makedonije Evropskoj uniji. Iz Sofije je saopšteno da Skoplje ne ispunjava tačke bilateralnog sporazuma iz 2017. godine i da sabotira sastanke zajedničke istorijske komisije koja radi na rešavanju nesuglasica po pitanju zajedničke istorije dve zemlje. Takođe, Bugarska zahteva od Severne Makedonije da prestane sa govorom mržnje protiv Bugara i da ne promoviše ideju postojanja makedonske manjine u Bugarskoj.\nsrbija, bugarska, severna makedonija, region – politika, region\n19:47 29.09.2021 (Osveženo: 19:50 29.09.2021)\nBugarski istoričar Vojin Božinov saopštio je da niko u Skoplju ne krije da se nada da će na Bugarsku biti izvršen pritisak spolja kako Bugarska ne bi stavila obećani veto na početak pregovora o članstvu Severne Makedonije u EU.\nNada se, pre svega, polaže na Sjedinjene Američke Države, jer je nedavno američka ambasadorka u Makedoniji Kejt Berns izjavila da će se Vašington uključiti u rešavanje nesuglasica između Skoplja i Sofije.\nNamera da se Severna Makedonija priključi EU objašnjava se željom da se „blokira“ Srbija, izjavio je Božinov.\n„Smatra se da Srbiju treba "blokirati" sa juga. Prvo je to bilo urađeno zahvaljujući ulasku Severne Makedonije u NATO. To sada treba potvrditi i politički njenim ulaskom u EU“, rekao je ekspert u emisiji Bugarskog nacionalnog radija.\nBožinov je izrazio zabrinutost da je vlada Bugarske spremna na kompromis, dok je predsednik Rumen Radev stavio do znanja da su mu važniji američki interesi.\n„Svima je jasno da predsednik Rumen Radev sada ima svu vlast u zemlji zahvaljujući svojoj vladi. Na forumu Inicijative tri mora izjavio je da bugarska politika treba da se sprovodi u sinergiji sa američkim interesima na Balkanu. Ova očigledna prednost koja se javno daje američkim nad nacionalnim interesima Bugarske je u skladu sa planovima sadašnje vlade da napravi ustupke radi bržeg primanja Severne Makedonije u EU. To će zadovoljiti i američke interese“, izjavio je istoričar.\nBilo koji bugarski političar koji napravi sličan kompromis će izvršiti nacionalnu izdaju, izjavio je Božinov.\n„Ono što mene lično veoma zabrinjava je ozbiljno mešanje američke ambasade u našu unutrašnju politiku pomoću političkih projekata i njihove podrške, što ne može da se ne odrazi na našu spoljnu politiku, posebno prema Severnoj Makedoniji“, rekao je istoričar.\nPodsetimo, Bugarska je već nekoliko puta odbila da podrži početak pregovora o pridruživanju Severne Makedonije Evropskoj uniji. Iz Sofije je saopšteno da Skoplje ne ispunjava tačke bilateralnog sporazuma iz 2017. godine i da sabotira sastanke zajedničke istorijske komisije koja radi na rešavanju nesuglasica po pitanju zajedničke istorije dve zemlje. Takođe, Bugarska zahteva od Severne Makedonije da prestane sa govorom mržnje protiv Bugara i da ne promoviše ideju postojanja makedonske manjine u Bugarskoj.\nBugarska uputila diplomatsku notu Skoplju\n29 Septembar, 11:59


Republika / TAKO SE VOLI BEOGRAD: U toku uređenje i drugih opština, na redu Lazarevac!\nnedelja, 24. 11. 2019.| 15:36\nZamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić objavio je na svom Fejsbuku fotografije na kojima se vide radovi na rekonstrukciji ulica u opštini Lazarevac.\nNa njegovom profilu uz fotografije stoji poruka kojom objašnjava da je njihov cilj da uređuju čitav Beograd, a ne kao njihovi prethodnici samo centar grada.\nU toku su radovi na Ulici doktora Đorđa Kovačevića, rekonstruisane su Ulica 1300 kaplara i Ulica kralja Petra Prvog Karađorđević.\nSrbija Beograd Ulice Goran Vesić Rekonstrukcija Lazarevac Rasveta Parking mesto Trotoar Drvored\nPraznici su prošli, ne časi se ni časa - radovi u Karađorđevoj privode se kraju, a biće i novina


Prvi neformalni ministarski sastanci u sklopu francuskog predsedavanja EU | EurActiv Serbia\nMinistri odbrane zemalja EU okupili su se 12. januara u francuskom Brestu na dvodnevnom neformalnom sastanku koji je ujedno i prvi ministarski sastanak u sklopu francuskog predsedavanja Savetom EU. Samo dan kasnije u Brestu počinje i dvodnevni sastanak ministara spoljnih poslova EU.\nMinistri odbrane razgovaraće na sastanku 12. i 13. januara o Beloj knjizi, dokumentu u sklopu "Strateškog kompasa", koji treba da definiše kurs bezbednosti i odbrane do 2030. godine.\n"Strateški kompas" biće, uz druge teme, i na dnevnom redu dvodnevnog neformalnog sastanka šefova diplomatija EU, koji počinje dan kasnije, 13. januara takođe u Brestu.\n"Na osnovu zajedničke analize pretnji, odrediće se akcije koje treba preduzeti u četiri ključne oblasti - upravljanje krizama, kapaciteti, otpornost i partnerstvo. Kao rezultat dvogodišnjeg rada, koji je pokrenut pod nemačkim predsedavanjem EU, dokument Bela knjiga trebalo bi da bude finalizovan do marta kako da bi ga podržali šefovi država i vlada na samitu 24. i 25. marta", navedeno je na sajtu Francuskog predsedavanja EU.\nDodaje se da će sastanak u Brestu omogućiti ministrima da daju svoja uputstva o bezbednosti i odbrani.\nPredviđeno je nekoliko sesija, među kojima i radna večera na kojoj će prisustvovati generalni sekretar NATO Jens Stoltenberg. Dvodnevni sastanak će predvoditi visoki predsednik EU za spoljnu politiku i bezbednost Žozep Borel, dodale su francuske vlasti. Na sastanak su pozvani i generalni sekretar UN i podsekretar UN za mirovne operacije.\nŠefovi diplomatija EU razgovaraće na sastanku u Brestu i o Kini, Ukrajini, Belorusiji i partnerstvu sa Afričkom unijom.\n"Francusko predsedništvo Savetom EU i visoki predstavnik Unije za spoljnu politiku i bezbednost Žozep Borel odlučili su da posvete rad sastanka u Brestu osnovnim temama za afirmaciju suverenije Evrope na međunarodnoj sceni, a to su - Strateški kompas za suvereniju Evropu, balansirani odnos sa Kinom, situacija u Ukrajini i Belorusiji i partnerstvo sa Afričkom unijom", navelo je Francusko predsedavanje u saopštenju.\n"Dokument - Bela knjiga o evropskoj odbrani za period do 2030. godine, omogućiće državama članicama da utvrde zajedničku stratešku viziju EU za narednu deceniju. Strateški kompas će kombinovati evropsku definiciju pretnji, jačanje operativnih i industrijskih kapaciteta Evropljana i odbranu interesa i slobode delovanja EU u spornim prostorima kao što su mora i okeani, sajber prostor i informacioni prostor", navodi se u saopštenju.\nMinistri će razgovarati o bezbednosnoj situaciji u istočnom susedstvu EU, posebno u Ukrajini i Belorusiji. Oni će razmotriti akcije koje treba preduzeti da se odgovori na trenutne izazove i dugoročna pitanja za bezbednost regiona.\nŠefovi diplomatija EU će razmatrati odnose sa Kinom u cilju da EU sa tom zemljom ima uravnoteženije, stabilnije i predvidljive odnose.\nJedna od tema će biti obnovljeno partnerstvo EU i Afričke unije pred samit dve strane koji je zakazan 17. i 18. februara, dodaje se u saopštenju.\nNa sastanku će biti reč i o dugoročnim perspektivama spoljne politike EU i aktuelnima krizama u svetu.\nŠef evropske diplomatije Žozep Borel objavio je na svom blogu 12. januara da Rusija ugrožava Ukrajinu i dovodi u pitanje evropsku bezbednosnu arhitekturu. "Ove nedelje u Brest se sastaju ministri spoljnih poslova i odbrane - moramo biti ujedinjeni, sigurni u ono što želimo i, iznad svega, šta nameravamo da učinimo", napisao je Borel.\nOn je ocenio da je ambicija ruskih vlasti da dovedu u pitanje politički i bezbednosti poredak koji je nastao posle hladnog rata.\nBorel je napisao da postoje tri osnovna principa koje je Rusija prihvatila, a sada želi da poništi. To su, prema njegovim rečima, pravo svake države da odlučuje da li će pripadati nekoj međunarodnoj organizaciji, ugovoru ili alijansi, odricanje od primene sile i poštovanje teritorijalnog integriteta.\nRusija, kako je naveo Borel, želi da prikaže EU kao irelevantnu i da unese razdor između Unije i SAD, a ujedno traži i da se prizna njen presudan uticaj na Ukrajinu, Belorusiju i države centralne Azije.\nOcenivši da je to neprihvatljivo, Borel je naveo da sa Moskvom ipak treba razgovarati, zato što odustvo diskusije nikada nije korisno.\n"Na neformalnimm sastancima ministara inostranih poslova i odbrane ove nedelje bavićemo se konkretnom ulogom i dopinosom Evrope. Potrebno je da nastupimo sa jasnim stavovima o tome šta želimo u tim razgovorima o evropskoj bezbednosnoj arhitekturi, i štaviše sa jasnim akcijama i doprinosom. Zato, mi Evropljani moramo biti ujedinjeni i formulisati svoj odogovor za slučaj da Rusija realizuje svoje pretnje Ukrajini i širem evropskom bezbednosnom poretku", napisao je Borel.


10 najboljih hotela u blizini: Salina Genna - TripAdvisor\nNajbolji hoteli u blizini: Salina Genna, Marsala\nHoteli u blizini: Salina Genna\nContrada Spagnola, 91025, Marsala, Sicilija, Italija\nČitajte komentare o: Salina Genna\n194 od 2.429 objekata odgovaraju vašim filterima. Obriši sve filtere\nFiltrirajHoteli50 km od lokacije Salina Genna\n5,5 km od: Salina Genna\nBr. 1 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 240 hotela u Marsala\nBr. 2 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 240 hotela u Marsala\n0,5 km od: Salina Genna\nBr. 3 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 240 hotela u Marsala\n0,9 km od: Salina Genna\nBr. 4 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 240 hotela u Marsala\n3,1 km od: Salina Genna\nBr. 5 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 240 hotela u Marsala\n5,0 km od: Salina Genna\nBr. 6 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 240 hotela u Marsala\n2,9 km od: Salina Genna\nBr. 7 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 240 hotela u Marsala\n4,9 km od: Salina Genna\nBr. 8 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 240 hotela u Marsala\n3,6 km od: Salina Genna\nBr. 9 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 240 hotela u Marsala\n6,7 km od: Salina Genna\nBr. 10 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 240 hotela u Marsala\n8,9 km od: Salina Genna\nBr. 11 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 240 hotela u Marsala\n9,5 km od: Salina Genna\nBr. 12 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 240 hotela u Marsala\n16,4 km od: Salina Genna\nBr. 13 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 240 hotela u Marsala\n20,4 km od: Salina Genna\nBr. 14 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 240 hotela u Marsala\n11,5 km od: Salina Genna\nBr. 15 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 240 hotela u Marsala\n19,7 km od: Salina Genna\nBr. 16 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 240 hotela u Marsala\n16,6 km od: Salina Genna\nBr. 17 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 240 hotela u Marsala


Bez dokaza o umešanosti Rusije u američke izbore | N1 Srbija\nFBI, NSA: Bez dokaza o umešanosti Rusije u američke izbore\n|20.03.2017. |16:19 >16:24\nDirektori Federalnog istražnog biroa (FBI) i Nacionalne agencije za bezbednost (NSA) rekli su da nisu našli nijedan dokaz da su ruske obaveštajne službe menjale rezultate glasova u određenim američkim državama.\nOni su u ponedeljak svedočili pred Kongresom SAD o potencijalnim vezama američkog predsednika Donalda Trampa s Rusijom i njegovim tvrdnjama da ga je prisluškivao bivši šef države Barak Obama.\n„Deo etike naše profesije, a ne samo zakonska regulativa obavezuje nas da ne budemo angažovani u takvim aktivnostima. Podsećam vas da za svakog muškaraca ili ženu iz Nacionalne agencije za bezbednost, koji bi se tako angažovali nema mesta u našem timu“, kazao je Majk Rodžers, direktor Nacionalne agencije za bezbednost (NSA).\nKongresmeni su imali dosta pitanja za čelne američke obaveštajce. „Direktore Komej, da li možete da odgovorite na predsednikovo pitanja da li bi bilo legalno da je predsednik Obama naredio prisluškivanje Donalda Trampa?“, pitao je kongresmen Adam Šif.\n„Niko nema pravo u SAD da naredi elektronsko nadgledanje nikoga. Postoji samo procedura kroz sudski nalog“, kazao je Komej.\nRodžers i Komi su rekli da nemaju nikakve dokaze da su Rusi hakerisali sistem i menjali glasove u američkim državama Ohaju, Mičigenu, Pensilvaniji, Severnoj Karolini, Viskonsinu i Floridi.\nKomni je u javnom saslušanju u Kongresu rekao da je od Ministarstva pravde dobio odobrenje da potvrdi da FBI, u okviru američke kontraobaveštajne misije, utvrđuje navodne napore Rusije da utiče na prošlogodišnje predsedničke izbore u SAD.\n„Istraga obuhvata prirodu navodne povezanosti i koordinacije saradnika Donalda Trampa i ruskih obaveštajnih agenata. Biće ispitano da li je počinjeno neko krivično delo“, kaže Džejms Komni: „Istraga je veoma kompleksna pa ne mogu da kažem kada će posao biti završen“.\nNa početku izlaganja predsedavajući američkog kongresnog Komiteta za obaveštajna pitanja Devin Nunjez rekao je da nisu pronađeni dokazi da je iko iz administracije Baraka Obame prisluškivao Donalda Trampa u toku njegove kampanje.\n„U slučaju 'Trampovog tornja' nije bilo prisluškivanja. Međutim, moguće je da su druge aktivnosti praćenja postojale u slučaju Donalda Trampa i njegovih saradnika“, rekao je republikanac Nunjez.\nSvemoćna Rusija strah i trepet u Americi!? U sve su umešani u Americi... Doveli Trampa, kontrolišu Vikiliks... Eh, da je sreće....\nNiko i ne tvrdi da su rusi direktno hakerisali masine i menjali glasove (bar niko normalan). Ono sto se tvrdi je da je Rusija odgovorna za kradju emailova Demokratske stranke koje je onda pustila u javnost preko Vikiliksa sa namerom da tako utice na izbore. To je bitna stvar koja se istrazuje, kao i da li je Trampov tim imao veze sa rusima dok su to radili.


Sindikati PTT organizuju protestnu šetnju » Opozicionar\nSindikat PTT Srbije i sindikat PTT saobraćaja Srbije "Nezavisnost" najavili su da će u nedelju, 12. novembra, organizovati protestnu šetnju kako bi se izborili za bolji socijalni i materijalni položaj zaposlenih.\nSindikat PTT Srbije i sindikat PTT saobraćaja Srbije „Nezavisnost“ najavili su da će u nedelju, 12. novembra, organizovati protestnu šetnju kako bi se izborili za bolji socijalni i materijalni položaj zaposlenih.\nPredsednik sindikata PTT Srbije Aleksandar Pavlović je na konferenciji za novinare rekao da zaposleni u tom javnom preduzeću traže da im se vrati „oteti“ deo zarada iz 2014. godine.\nSindikati koji organizuju protest u nedelju, najavili su i mogući štrajk za 20. novembar.\nPavlović je istakao da PTT Srbija u budžet Srbije uplaćuje 70 odsto zarade i da sindikati traže da se preostali deo isplati zaposlenima. On je ukazao da zaposleni u PTT Srbija imaju u proseku najmanje plate u javnom sektoru iako je to preduzeće u 2016. ostvarilo neto dobit od 3,5 milijardi dinara.\nU PTT Srbije radi 15.000 zaposlenih, a prosečna plata je 42.000, rekao je Pavlović.\nUpitan o protestu dela zaposlenih PTT kod distributivnog centra u Zemunu, Pavlović je rekao da njegov sindikat ne stoji iza tog protesta.\nPredsednica JP PTT Srbija saobraćaja „Nezavisnost“ Snežana Marković je rekla da zaposleni u tom javnom preduzeću očekuju izvinjenje od ministra finansija Dušana Vujovića zbog izjave da stotine zaposlenih u toj firmi služe za brojanje novca.


Poduhvat izgradnje Centra za tretman hemijskog i medicinskog otpada u Srbiji i Šapcu (u to ulazi i deponovanje i spaljivanje opasnog otpada) mora da se RAZMOTRI.\nSvi akteri same ideje i sprovođenja ovog poduhvata treba da se javno legitimišu(da ponesu odgvornost ili uberu pčasti),da iznesu i javno objave dokle se stiglo(objave javno studiju izvo-dljivosti i potpisani memorandum),a zatim da javno iznesu,kako to zakoni nalažu, svima po zakonu ovlašćenim subjektima zaštite, očuvanja i unapređenja životne sredine,pre svga ETIČKI,a zatim i ekonomski i pravni aspekt poduhvata.\nSrbija je u fazi sudbinskih promena i nalazi se pred čitavim nizom sudbonosnih odluka,koje će se reperkutovati u sledećih 50 godina, a po mnogim parametrima je na zadnjem mestu u Evropi(broje se na stotine hiljada: mrtvi,obogaljeni,duševno oštećeni,raseljeni,a na milione: osiromašeni, prevareni i poniženi).\nZa stanovništvo Šapca (128.000) ali i celog Posavlja uzvodno uz Savu (od Beograda do granice sa BiH,na 100 dužnih kilometara, živi oko dva miliona ljudi,na najplodnijem tlu u državi,na rezervama tople vode i vode za piće,na više reka),postavlja se pitanje prava na život ( život,zdravlje,ekologija),prava na slobodu i prava na imovinu.\nKao i svi drugi građani Šapca, i ja živim u neznanju i veoma sam uznemiren.


Zdravstvu još 6,1 milion maraka - Glas Srpske\nZdravstvu još 6,1 milion maraka\nDanijela Stokanić 12.10.2016 13:01\nBanjaluka - Na račun sedam bolnica i 38 domova zdravlja u RS do kraja godine trebalo bi da legne 6,1 milion KM, s ciljem olakšavanja poslovanja ovih zdravstvenih ustanova.\nNajviše novca među bolnicama dobiće Univerzitetski klinički centar (UKC) RS - 1,4 miliona KM. Domovi zdravlja u Mrkonjić Gradu i Kozarskoj Dubici dobiće najveće pojedinačne iznose u toj konkurenciji - po 150.000 KM.\nU Fondu zdravstvenog osiguranja RS ističu da je novac obezbijeđen rebalansom finansijskog plana, odnosno budžeta Fonda za 2016. godinu. Dodali su da je Vlada RS odlučila da 4,1 milion KM bude raspoređen na račune sedam bolnica, dok dva miliona ide domovima zdravlja.\nDirektor UKC RS Mirko Stanetić je istakao da će im ovaj novac dobro doći.\n- Novac će biti utrošen u opremanje sala za operaciju, nabavku operacionih i porođajnih stolova, kolica za prevoz trudnica, te ostale neophodne opreme - kazao je Stanetić.\nDirektor Zavoda "Dr Miroslav Zotović" Goran Talić ističe da će 1,2 miliona KM, koliko je namijenjeno ovoj ustanovi, biti iskorišćeno za poboljšanje kvaliteta liječenja pacijenata.\n- Osim što ćemo nabaviti novu opremu, novac će biti usmjeren i na uvođenje novih terapijskih i dijagnostičkih procedura - rekao je Talić.\nDirektora Doma zdravlja Han Pijesak Milan Borovina kaže da će im dodatnih 50.000 KM mnogo značiti, s obzirom na trenutnu situaciju u kojoj se nalaze.\n- Biće odlično ako taj novac bude usmjeren prema potrebama doma zdravlja, prije svega, zbog nabavke reagensa za laboratoriju. Osim toga, potreban nam je i novac za plaćanje uglja, a ne treba ni da pominjem plate zaposlenih, koje kasne već pet mjeseci. Uprkos ogromnim problemima zaposleni rade kao da je sve u redu - rekao je Borovina.\nNa adresu Doma zdravlja Novo Goražde je stigao aneks ugovora kojim dobijaju dodatnih 50.000 maraka za ovu godinu. Direktor ovog doma zdravlja Jelena Gavrilović ističe da taj iznos nije ni blizu dovoljan da bi račun ove ustanove bio deblokiran. Ona smatra da nadležni nisu realno rasporedili dodatna sredstva po zdravstvenim ustanovama.\n- Žao mi je što nisu postojali kriterijumi prilikom raspodjele novca. Na primjer Domu zdravlja Mrkonjić Grad, koji odlično posluje, namijenjeno je 150.000 KM, dok mi, koji smo u tolikom dugu, možemo računati samo na trećinu tog iznosa - rekla je Gavrilovićeva.\nZbog blokade računa zaposleni u Domu zdravlja Novo Goražde su tek prije nekoliko dana primili platu za novembar 2015. godine.\n- Funkcionišemo tako što sada po novom zakonu o radu zaposleni imaju pravo da svoj potraživanja traže na sudu, jer je platna lista izvršna. Osim toga, sarađujemo i sa Agencijom za mirno rješavanje sporova - rekla je Jelena Gavrilović.\n26. 02. 2021 07:41


Izvor: NoviMagazin.rs, 21.Feb.2020, 19:25 (ažurirano 02.Apr.2020.)\nZaštitnik građana Zoran Pašalić kazao je danas da Srbija ne sme tolerisati "diskriminatorske pokliče pojedinaca" koji podstiču rasnu, nacionalnu i versku mržnju, posebno imajući u vidu događaje sa kojima se Srbija suočavala u poslednjoj deceniji 20. veka.\n"Neko ko je preživeo toliko stradanja, kao što je slučaj sa našim građanima, mora pronaći razumevanja za one koji se nađu u sličnoj situaciji", naveo je Pašalić u pisanoj izjavi.\nOn je rekao da je >> Pročitaj celu vest na sajtu NoviMagazin.rs << od početka migrantske krize Srbija pokazala spremnost da svakom građaninu koji se nađe na njenoj teritoriji obezbedi uslove dostojne čoveka i punu zaštitu njegovih prava.\n"Činjenica je da je kroz našu zemlju do sada prošlo više od milion ljudi i dece i uprkos tolikom broju migranata potrebna pomoć nikome nije uskraćena", kazao je ombudsman.\nPašalić je podsetio da je u pogledu spoljnih migracija, Srbija tradicionalno emigraciono područje i da danas, kada je reč o njenim državljanima, važi za područje pretežne emigracije.\n"Na njenoj teritoriji registrovani su imigraciona i tranzitna kretanja, kao i ostalom na celom zapadnom Balkanu", naveo je Pašalić.\nOmbudsman je zaključio da u Srbiji trenutno boravi oko 5.000 migranata, od kojih je većina smeštena u prihvatnim centrima i centrima za azil, da veliki broj dece pohađa predškolske i školske ustanove, kao i da je svim migranitima obezbeđena zdravstvena zaštita.\nDanas: Zaštitnik građana: Ne tolerisati diskriminaciju\nBeta: Pašalić: Srbija ne sme tolerisati deskriminaciju, posebno zbog dogadjaja sa kraja 20. veka


Preminuo Hanu Mikola (79), bivši finski šampion u reliju – Sport\n28 фебруара, 2021 28 фебруара, 2021 Redakcija\nBivši svetski šampion u reliju, Finac Hanu Mikola preminuo je u 79. godini od raka, saopštila je njegova porodica.\nMikola, koji je svetsku titulu osvojio 1983. godine vozeći „audi kvatro“, prvi trkački automobil sa pogonom na sva četiri točka, u karijeri je ostvario 18 pobeda i 44 puta se peo na pobednički podijum.\nOn je takođe i tri puta bio vicešampion sveta, a u najjačem reli takmičenju VRC-u nastupao je od 1973. do 1993. godine.\n“Fordu“ je 1979. godine pomogao da odnese titulu najboljeg proizvođača, ali je u šampionatu vozača izgubio za samo jedan poen.\nNa reliju u Finskoj Mikola je četiri puta bio pobednik, dok je svoju poslednju pobedu u šampionatu zabeležio 1987. na Safari reliju u Keniji.\nAutomoto, VestiHanu Mikola, Reli


Prva među nama - Magazin Student\nPrva među nama\n4 новембра, 201910 јануара, 2020\nKo je bila prva žena koja je završila doktorske studije na Univerzitetu u Beogradu?\n,,Filozofkinja, feministkinja, pacifistkinja i antifašistkinja“ stoji na spomen ploči kuće u kojoj je nekada živela Ksenija Atanasijević.\nKsenija je 1894. godine rođena u poznatoj lekarskoj porodici kao šesto dete. Kasnije će postati prva žena sa zvanjem docenta i doktoratom na Univerzitetu u Beogradu.\nIako je studije morala da prekine zbog ratnog stanja, što je direktna posledica Prvog svetskog rata, ona završava studije 1920. godine diplomirajući čistu filozofiju i klasične jezike. Dodatno školovanje u Ženevi i Parizu joj daju priliku da u inostranstvu ostavi značajan utisak svojim znanjem iz istorije filozofije.\nDoktorat brani 1922. godine, samo dve godine nakon što je završila osnovne studije. Imala je samo dvadeset i sedam godina. Njen doktorski rad postaje poznat i priznat u svetskoj naučnoj zajednici. Doktorska teza joj je bila ,,Brunovo učenje o najmanjem“, a marljivo je tragala za retkim knjigama Đordana Bruna čiji je rad bio centralna tema. Njeno znanje zadivljuje i iznenađuje komisiju koja ocenjuje doktorat, a čak je zabeležen zlobni komentar kojim su pokušali da kompromituju njen rad i znanje.\n„Kolega jel’ sve u redu sa horminima naše kandidatkinje?\nDo danas je ostala naš najpoznatiji istoričar filozofske misli. Zbog nje imamo prevode nekih od najvažnijih filozofskih dela Platona, Aristotela, Spinoze i drugih. Pored svega ovoga, učestvovala je u etičkim raspravama, pisala je stručne članke i objavljivala knjige koje su prevođene na nekoliko jezika.\nIzmeđu dva svetska rata je bila profesor na Univerzitetu u Beogradu, ali ona nije bila samo jedna od studentkinja ili profesorki univerziteta. Tokom Drugog svetskog rata pruža otpor nemačkim vlastima, brani Jevrejsko stanovništvo, govori protiv nacizma i zbog toga je agresor hapsi. Nakon rata, komunističke vlasti je lišavaju građanskih sloboda, a njene knjige su na listi zabranjenih. Svoj radni vek završava u Narodnoj biblioteci 1946. godine kada je penzionišu. Od tada su mnogi poznati američki univerziteti pokušavali da je pridobiju kao predavača i nudili su joj status počasnog profesora, ali Ksenija Atanasijević odbija i ostaje u svom voljenom Beogradu do smrti 1981. godine.\nUtabanavši put drugim ženama akademskih ambicija, ona postaje uzor i primer mnogim devojkama i ženama, kao i podsetnik da znanje nikad ne može biti oduzeto i umanjeno. Čini se da je Ksenija Atanasijević, filozofkinja, feministkinja, pacifistkinja i antifašistkinja još jedna od onih brilijantnih umova koje svet više ceni nego njen voljeni grad i njena voljena zemlja.\nSPUB: Potparić nije smenjen, istekao mu je mandat\n7 дана agoJovana on Eksperiment u jaknama


Zvaničnik Pentagona izrazio saučešće zbog pogibije službenika\nBeta\t 3. marta 2016. 16:30\nZamenik pomoćnika sekretara za odbranu Sjedinjenih Američkih Država Majkl Karpenter izrazio je saučešće srpskom premijeru Aleksandru Vučiću zbog pogibije službenika ambasade Srbije u Libiji, saopšteno je danas.\nU saopštenju Vlade Srbije, navodi se da se Vučić danas sastao sa Karpenterom i da su se sagovornici saglasili da je i Srbiji i SAD zajednički cilj da se kroz istragu i razmenu informacija ustanovi puna istina o pogibiji Sladjane Stanković i Jovice Stepića.\nSladjana Stanković i Jovica Stepić poginuli su krajem februara u Libiji, gde su više meseci bili u zatočeništvu ekstremnih islamista.\nVlada Srbije, na osnovu informacija iz Libije i obdukcionih nalaza, tvrdi da su poginuli u napadu američke avijacije na kamp terorista, gde su bili držani, dok američka strana tvrdi da nema dokaza da je njihova smrt posledica napada aviona SAD.\nKarpenter je preneo pozdrave potpredsednika SAD Džozefa Bajdena premijeru Vučiću i narodu Srbije i istakao da Amerika vidi Srbiju kao strateškog partnera i kao ključni faktor stabilnosti na Balkanu.\nOn je ponovio podršku Amerike evropskom putu Srbije.\nDvojica sagovornika su konstatovala da Srbija i SAD imaju dobru bilateralnu vojnu saradnju, kao i saradnju u oblasti bezbednosne politike, koja se ogleda i u podršci Srbije medjunarodnoj borbi protiv terorizma i drugih oblika ekstremizma i verskog fanatizma.\n“Vučić je naglasio da Srbija ostaje dosledna poziciji vojne neutralnosti, ali da je zadovoljna jačanjem političkog dijaloga i praktične saradnje sa vojskom SAD-a i posebno je zahvalio na ulozi KFOR-a u obezbedjivanju sigurnosti i bezbednosti srpskog naroda na Kosovu i Metohiji”, navodi se.\nSagovornici su, takodje, razmenili mišljenja o migrantskoj krizi.


Vučić o Trampu i sastanku u Beloj kući\nVučić: Moguće prisustvo Trampa na sastanku govori možda o još nekim idejama\nVesti Autor:Beta25. avg. 202020:25 > 20:29\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da ne zna koja će biti agenda sastanka delegacije koju on predvodi i delegacije Kosova u Vašingtonu, ali da mogućnost prisustva predsednika SAD Donalda Trampa "govori možda o još nekim idejama", pored razgovora o ekonomiji.\n„Nemam nikakve sumnje da će za delegaciju koju vodim i za sve nas noći biti besane, ne lake, ali mi znamo svoj zadatak i svetinju koju čuvamo – Srbiju, za nas je najveća“, kazao je Vučić za Radio-televiziju Srbije.\nDemostat: Moguće je da će Tramp pokušati da "nametne" sporazum o Kosovu\nĐurić: U Vašingtonu o ekonomskim temama, praktičnim pitanjima i saradnji\nVučić je naglasio da je delegacija koju će on predvoditi, u potpunosti spremma i to „desetostruko“ više od kosovske.\n„Upoznaćemo javnost sa svim što se događa, nećemo sakriti ništa, i verujem da ćemo imati snage i mudrosti da donesemo najbolju odluku po Srbiju“, rekao je Vučić.\nNaglasio je da će „najvažnije odluke donositi narod Srbije“.\nSastanak delegacija Kosova i Srbije u Vašingtonu je odložen za petak, 4. septembar, a neki mediji spekulištu da je to zato da bi predsednik SAD Donald Tramp mogao da se priključi razgovorima.\nSastanak u Vašingtonu je najavio izaslanik američkog predsednika za dijalog Kosova i Srbije Ričard Grenel, a organizuje ga Trampov savetnik za nacionalnu bezbednost, Robert O’Brajen iz čije je kancelarije potvrđeno da će na sastanku biti predsednik Srbije Aleksandar Vučić i premijer Kosova Avdulah Hoti.\nAleksandar VučićDonald TrampKosovo


Studenti FMU sinoć pred milanovačkom publikom – GM Press\nRibolovci i „čuvari prirode“\nRedakcija 22 aprila, 2021\t0 Komentara\nKoncert studenata FMU u Beogradu sa Katedre za duvačke instrumente održan je sinoć u Galeriji Kulturnog centra. Mladi muzičari izveli su pred Milanovčanima raznovrstan muzički program sa delima velikana klasične muzike:Mocarta, Baha,Ponkijelija. Prethodni period studenti su vežbali na individualnoj nastavi, pripremajući se za buduće nastupe i takmičenja, sa nestrpljenjem iščekujući da pokažu svoj talenat i muzičko umeće.\n-Ovo su naši jako dobri studenti, došli smo da se predstavimo i napravimo divno veče kod vas u Galeriji. Kako nam je ovo izuzetna prilika da nastupamo, sa zadovoljstvom smo se pripremali vežbali. Program je bogat i šarenolik, samim tim što uključuje različite duvačke instrumente –rekla je Melinta Benčić, umetnički saradnik na FMU.\nFoto/ Melinta Benčić, umetnički saradnik na FMU\nStudenti su rekli da je dobar osećaj ponovo stati na scenu i svirati pred publikom. Raskošni zvuci duvačkih instrumenata, označili su početak nastupa talentovanih muzičara.\n-Vrlo je uzbudljivo stati na scenu posle godinu dana pauze. Nadam se da su vaši sugrađani uživali u muzičkom programu, kao i da smo večerašnjim koncertom otvorili sezonu novih nastupa i izvođenja pred publikom-rekao je David Surdanović, student FMU.\nFoto/David Surdanović, student FMU\nUz klavirsku pratnju Rade Pećanac i Melinte Benčić, koncert je bio pravi muzički ugođaj.\nTags: Koncert studenata FMU u Gornjem Milanovcu


Bespotrebne akcije za liječenja koja pokriva FZO\nPovodom sve učestalijih obraćanja osiguranika medijima za pomoć, u cilju ostvarivanja liječenja van zdravstvenog sistema Crne Gore, Fond za zdravstveno osiguranje podsjeća da se osigurana lica upućuju na liječenja van naše države, na teret sredstava Fonda za zdravstveno osiguranje, ako se liječenje uspješno ne može sprovesti u javnim zdravstvenim ustanovama Crne Gore.\n“Ono na šta Fond želi da ukaže, je da u slučajevima gdje su ispunjene pretpostavke za upućivanje na liječenje u inostranstvo, ukupne troškove liječenja, kao i troškove putovanja osiguranika i njegovog pratioca snosi Fond za zdravsteno osiguranje. Ovo smo više puta naglašavali u sredstvima javnog informisanja, jer se s vremena na vrijeme, osiguranici samoinicijativno obraćaju ukupnoj crnogorskoj javnosti, putem medija, a da prethodno nisu ni pokrenuli postupke za ostvarivanje svojih prava u javnim zdravstvenim ustanovama, odnosno Fondu”, navodi se u saopštenju.\nUkazuju da sve učestaliji primjeri za pribavljanje novčanih sredstava za liječenje u inostranstvu, a da pri tom nijesu prošli zakonsku propisanu proceduru, niti su se obratili Fondu, ne treba da budui primjeri ostalim osiguranicima.\n“Posebno napominjemo da je u praksi primijećeno da se uglavnom humanitarne akcije pokreću za eksperimentalna liječenja koja se ne mogu odobravati na teret obaveznog zdravstvenog osiguranja kako u Crnoj Gori, tako i u drugim državama. Zato apelujemo na NVO i razne fondacije koje sprovode humanitarne akcije za liječenje, da prilikom organizovanja istih u saopštavanju medijima, obavezno navode o kojem se liječenju radi, da li je u skladu sa zvaničnom i odobrenom medicinskom doktrinom”, napominju iz FZO.\nDodaju da je desetogodišnja Medina Borančić iz Bijelog Polja, za koju je nedavno pokrenuta humanitarna akcija, prošla propisanu proceduru Komisije za liječenje u inostranstvu i odobren joj je kompletan trošak za operaciju u Njemačkoj.\n“To podrazumijeva boravak u bolnici prije i nakon operacije, kako za nju, tako i za jednog roditelja kao pratioca, uključujući i kompletne avionske putne troškove za obje osobe koje će biti refundirane u skladu sa zakonskom procedurom nakon povratka sa liječenja iz Njemačke”, navodi se u saopštenju.\n“Svakako da uvažavamo humanost naših ljudi kada je u pitanju pomoć za liječenje prikupljanjem novčanih sredstava ili na neki drugi način, ali naglašavamo da ovakav način nije pravi put, ako se ostvarivanje ovih prava realizuje na teret sredstava obaveznog zdravstvenog osiguranja naše države”, dodaju iz FZO.


Zbog štrajka osoblja Alitalie otkazani letovi\nOsoblje italijanske aviokompanije "Alitalia" u četvrtak štrajkuje zbog propasti pregovora sa upravom i nepostojanja plana za obnovu poslovanja te kompanije-gubitaša.\nPiloti, kabinsko i zemaljsko osoblje napustiće svoja radna mesta na četiri sata počev od 14 sati po lokalnom vremenu, u znak protesta jer menadžment nije pregovarao o ugovorima sa osobljem, i zbog nedostatka plana za izlazak "Alitalie" iz krize.\nViše od 60 odsto domaćih i medjunarodnih letova otkazano je zbog štrajka, što je i objavljeno na sajtu "Alitalie".\nVlasnica 49 odsto kapitala "Alitalie" je firma "Etihad" iz Ujedinjenih Arapaskih Emirata, a italijanski suvlasnici su banke "UniCredit" i "Intesa Sanpaolo".\nDirektor "Alitalie" Cramer Ball je nedavno rekao da ta firma ove godine planira smanjenje rashoda za 160 miliona eura.\nMedjutim, "Alitalia" ove godine očekuje gubitak od 600 miliona eura, a kreditna pomoć koju ima, ističe krajem marta.


Od ekstremno desničarskog pokreta Identitaraca do Vlade Srbije – tako bi se mogao opisati put 35-godišnjeg Francuza Arnoa Gujona. Vlada Srbije je 26. novembra imenovala Gujona za vršioca dužnosti direktora Uprave za saradnju sa dijasporom i Srbima u… »\nNovoimenovani vršilac dužnosti direktora Uprave za saradnju s dijasporom i Srbima u regionu Arno Gujon, u razgovoru sa ministrom psoljnih poslova Nikolom Selakovićem, rekao je da će nastaviti da radi za srpski narod. Kako se navodi u saopštenju… »\nTRIBINA dr Aleksandre Kolaković na temu „O Francuskoj i Srbiji: razgovor sa Arnom Gujonom“ može se pogledati na zvaničnom Jutjub kanalu Kulturnog centra Novog Sada. Gost predavanja bio je Arno Gujon, osnivač humanitarne ogranizacije „Solidarnost… »\nRadiću još više za zemlju koju sam srcem izabrao, poručio je francuski humanista, Arno Gujon, povodom odluke Vlade Srbije da ga imenuje za vd direktora Uprave Ministarstva spoljnih poslova za saradnju sa dijasporom i Srbima u regionu. Gujon je na svom… »\nVlada Republike Srbije imenovala je, na današnjoj sednici, Arnoa Gujona za vršioca dužnosti direktora Uprave za saradnju s dijasporom i Srbima u regionu. Ta funkcija je organ uprave u sastavu Ministarstva spoljnih poslova. Arno Gujon je osnivač… »\nVlada Srbije imenovala je Arnoa Gujona za vršioca dužnosti direktora Uprave za saradnju s dijasporom i Srbima u regionu, koja je organ uprave u sastavu Ministarstva spoljnih poslova. Arno Gujon je osnivač nevladinih organizacija “Solidarnost za… »\nGujon na čelu uprave za saradnju sa dijasporom: Radiću još više za zemlju koju sam srcem izabrao\nVLADA Srbije imenovala je Arnoa Gujona za vršioca dužnosti direktora Uprave za saradnju s dijasporom i Srbima u regionu. Uprava kojoj će Gujon biti na mestu v. d. direktora je deo uprave u sastavu Ministarstva spoljnih poslova. Arno Gujon je osnivač… »\nNOVI SAD - Čuveni humanitarac, intelektualac i poštovalac srpskog naroda Arno Gujon sastao se danas u Kulturnom centru Novog Sada sa direktorom KCNS Bojanom Panaotovićem. Panaotović je izrekao reči zahvalnosti gospodinu Gujonu za nesebičnu pomoć… »\nJedna zbilja lepa vest iz Nemanjine. Utisak koji se stekne na prvu loptu je - ima nade... Ovako je započeo Arno Gujo svoj utisak o Vladi Srbije. - Velika mi je čast da vam saopštim da sam na današnjoj sednici Vlade Republike Srbije imenovan na mesto… »\nJedna zaista lepa vest iz Nemanjine. Utisak koji se stekne na prvu loptu je - ima nade... Ovako je započeo Arno Gujo svoj utisak o Vladi Srbije. - Velika mi je čast da vam saopštim da sam na današnjoj sednici Vlade Republike Srbije imenovan na mesto… »\nRTS pre 9 minutajoš 52 povezane\nSrbija danas pre 57 minutajoš 14 povezanih\nJugmedia pre 1 satjoš 14 povezanih


Počelo proljetno uređenje parkova i zelenih površina u Ilijašu » IlijašNet\nPočelo proljetno uređenje parkova i zelenih površina u Ilijašu\nRedakcija 30. apr 2021 ID: 15084\nLijepo vrijeme i topliji dani prilika su za radove u vrtovima i baštama, ali i za uređenje zelenih površina, tako i radnici preduzeća KJKP “RAD” d.o.o Sarajevo – Radna jedinica Ilijaš imaju pune ruke posla.\nRadnici ovog preduzeća dolaskom toplijeg vremena počeli su sa uređenjem javnih površina u urbanom dijelu Ilijaša i intenzivno rade na uređenju parkova, kose travu, orezuju nisko rastinje, okopavaju cvijetne gredice, ali također biće i sadnje sezonskog cvijeća kako bi uljepšali javne površine.\nRadna jedinica KJKP „RAD“ u Ilijašu uredno izvršava svoje radne zadatke, a u općini Ilijaš vidljivi su i rezultati uređenja zelenih površina.\nUkoliko smatrate da sadržaj objavljen ovdje krši Vaše autorsko, lično ili drugo pravo ili interes, možete zahtijevati objavu odgovora ili ispravke. Sadržaj iznad je u naš sistem unešen 30. apr 2021 @12:43 od strane autora Redakcija osim ako nije navedeno drugačije (preuzeto, izvor obavezan) i numerisan je unikatnim brojem SN1/2104-301243-15084 koji možete koristiti tokom prijave kako bi znali o kojem se sadržaju radi. Sve pritužbe i prigovore možete slati na e-mail adresu ilijasnet@gmail.com. Materijal poslat na ovu e-mail adresu će se smatrati pravovaljanim. Svi drugi oblici prigovora neće se smatrati relevantnim i portal IlijašNet nema obavezu postupiti po istim. Komentari na društvenim mrežama ne predstavljaju stavove portala IlijašNet te su odgovornost autora komentara.\nEkshumacija u Malešićima kod Ilijaša: Traga se za tri člana bošnjačke porodice\nSaniran i nasut put prema brdu Žerovanj iznad Ljubnića kod Ilijaša


Kad karantinu dođe kraj većina Rusa priželjkuje samo dve stvari - Sputnjik Srbija\n06:32 05 Mart 2021\n14:03 03.05.2020 Preuzmite kraći link\nKada mere ograničenja, uvedene zbog pandemije virusa korona, budu ukinute većina Rusa, bar tako pokazuje anketa sajta stopkoronavirus.rf, priželjkuje samo dve stvari – da se prošetaju gradom i da zagrle svoje bližnje.\nRezultati ankete pokazuju da 29-42 odsto ispitanika želi pre svega da se prošeta po svom mestu, a 26 odsto da se napokom sastane s bližnjima i prijateljima.\nNa trećem mestu su oni kojima je prioritet odlazak kod frizera – 16-20 odsto, a slede ljubitelji restorana i kafića sa 6-9 odsto.\nU pozorište, bioskop ili muzej prvo bi otišlo oko šest odsto ispitanika, a oko četiri odsto želi da se „dovede u red i izađe među ljude“.\nAnketa je sprovedena juče i danas a učestvovalo je više od 126.000 ljudi.\nanketa, karantin, virus korona, Rusija


NVO: Sporazum iz Vašingtona pred Ustavnim sudom - Izazov\nNovi magazin 15. septembra 2020. 12:30\n„Sporazum nesporno ima odredbe koje su sadržinski neustavne u odnosu na Ustav Srbije. U formalnom smislu radi se međutim o sporazumu koji kao pravni akt ne prepoznaje pravni poredak Srbije. Očigledno je da će navedeni sporazum morati u nekoj drugoj formi zvaničnog akta biti provučen kroz pravni sistem i tek tada biće smisleno njegovo osporavanje pred Ustavnim sudom“, navelo je to udruženje.\nIz te organizacije ocenili su da je moguće da će političke institucije poput Vlade i Skupštine sporazum probati da „prošvercuju“ kroz forme „Odluke o prihvatanju izveštaja“ ili „Zaključak Vlade“, ali je moguće da se i određene tačke direktno implementiraju u pravni poredak.\n„Udruženje za zaštitu ustavnosti će inicirati ocenu ustavnosti čim se navedenim aktima delovi sporazuma uvedu u poredak Srbije. Ustavni sud bi svakako trebalo da reaguje prilikom podnošenja inicijative i ne bi se smela ponoviti situacija iz 2015. godine kada je Ustavni sud se oglasio nenadležnim.\nDodaje se da je nesporno da bi Ustavni sud morao da zakaže i javnu raspravu na šta je obavezan, iako zabrinjava da već četiri godine nije zakazana ni jedna javna rasprava, čak i u nekim izuzetno osetljivim slučajevima poput neustavne članarine privrednoj komori, Beogradu na vodi ili penzijama.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: Informator kao podrška razvoju biznisa u CG\n13. 11. 2019. 13:31 >> 13:31 0\nMinistarstvo ekonomije izradilo je dokument sa informacijama o svim vidovima finansijske i nefinansijske podrške koji su na raspolaganju privrednicima u Crnoj Gori sa državnog i lokalnog nivoa, kao i podršci koju nude poslovne banke, udruženja i međunarodne organizacije.\nIz Ministarstva su saopštili da će taj dokument u narednom periodu biti ažuriran na kvartalnom nivou.\nMinistarstvo je, kako se navodi u dokumentu, prepoznalo značaj da se na jednom mjestu obezbijede informacije o svim aktuelnim programima podsticanja razvoja privrede i mogućnostima za unapređenje poslovanja.\nSektor mikro, malih i srednjih preduzeća (MMSP) u Crnoj Gori kao i u većini savremenih ekonomija obuhvata najveći broj ukupnog broja preduzeća.\nMMSP čine 99,75 odsto i zapošljavaju preko 75 odsto od ukupnog broja zaposlenih u Crnoj Gori.\n"Od svih problema sa kojima se suočavaju preduzeća u Crnoj Gori, nedostatak pravovremenog i adekvatnog kredita po razumnoj kamatnoj stopi je jedan od najvažnijih", navodi se u dokumentu.\nJedan od ključnih razloga za nisku dostupnost bankarskih sredstava je percepcija visokog rizika banaka u kreditiranju privrede i posljedično insistiranje na kolateralima koji nijesu lako dostupni svim preduzećima.\nProblem je ozbiljniji za preduzetnike i mikro preduzeća koja zahtijevaju male zajmove, zbog visokih kamatnih stopa na te vrste kreditnih proizvoda.\nPredmetni dokument ima za cilj da korisnicima olakša pristup osnovnim informacijama o svim raspoloživim vidovima finansijske i nefinansijske podrške koji se nude privrednicima u Crnoj Gori, sa svih nivoa.\n“Takođe, dokument uključuje i pregled zakonske procedure za registraciju najzastupljenijih oblika obavljanja privredne djelatnosti u Crnoj Gori”, rekli su iz Ministarstva.\nŠansa da se značajno smanje računi za struju


NOVOFORMIRANE OPŠTINSKE KOMISIJE POČINjU SA RADOM\nBujanovac – Novoformirane opštinske komisije za dodelu podsticajnih sredstava i vrednovanje projekata iz oblasti kulture, sporta i udrženja građana, prema rečima predsednika opštine Šaipa Kamberija, kreću sa radom kako bi se konkursi raspisali najkasnije do kraja januara.\nNa sednici Opštinskog veća za predsednika Komisije za dodelu podsticajnih sredstava za preduzetnike imenovan je Enis Salihu, šef Kancelarije za lokalni ekonomski razvoj, a među članovima su i Rahim Salihi iz kabineta predsednika, zatim Zoran Spasić, Nenad Stajić, Jelena Mladenović i Fazlija Misimi.\nŠaip Kamberi je rekao da se članovi ovih tela biraju iz redova radnika administracije i da su već tri godine zaredom uglavnom isti članovi komisija.\n„S obzirom da nismo imali primedbe na njihov rad zaključili smo da su dobro radili svoj posao i da treba da nastave“, zaključio je Kamberi.\nOn je naglasio da za angažovanje u ovim komisijama članovi dobijaju paušal od 3.000-5.000 dinara i to ne na mesečnom nivou već za celokupan rad tokom sprovođenja postupka.\nZa postupak dodele subvencija za poljoprivredu se čeka saglasnost resornog ministarstva, dok će odluka o datumu raspisivanja konkursa za finansiranje medija biti doneta u narednih nekoliko dana.\nPodsticaji za preduzetnike ukupno iznose 10 miliona dinara, za sport je predviđeno 9,5 miliona, za udruženja građana 3, za medije 5 miliona, a kulturno – umetnička društva će dobiti ukupno 2 miliona dinara.


Skupio 87 kazni zbog vožnje neregistrovanog vozila\nANPR kamere imaju mogućnost automatskog prepoznavanja registarskih tablica\nNove ANPR kamere, koje su postavljene širom Republike Srpske, evidentirale su vozača koji je uspio skupiti čak 87 kazni zato što je vozio neregistrovani automobil, potvrđeno je za Srpskainfo.\nPortparol Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srpske, Mirna Miljanović, rekla nam je da je ovaj vozač rekorder po brojnu dobijenih kazni zbog isteka registracije, što znači da se taj vozač 87 dana u saobraćaju kretao neregistrovanim vozilom.\n– Kada je riječ o firmama, najviše kazni skupilo je jedno preduzeće, čija su neregistrovana vozila evidentirana 48 puta, što znači da su u saobraćaju upravljali neregistrovanim vozilima 48 dana – pojasnila je Miljanovićeva.\nOna je dodala da je najviše neregistrovanih vozila evidentirano na području Banjaluke, gdje je istovremeno i najviše registrovanih vozila u Republici Srpskoj.\nPrve ANPR kamere u Republici Srpskoj postavljene su krajem januara prošle godine na području Jahorine i Pala, za potrebe obezbjeđenja Zimske olimpijade mladih.\nIz MUP RS su ranije pojasnili da ANPR kamere imaju mogućnost automatskog prepoznavanja registarskih tablica, dok kamere nemaju mogućnost detekcije prekršaja korištenja mobilnog telefona i nevezivanja pojasa u vozilu.


1065\tObjavljeno 26 januar 2021 Autor: Micro Mreza\nDom zdravlja Banjaluka utvrdio je odgovornosti dispečera koji je bio na dužnosti u noći 28. na 29. septembar prošle godine i donio odluku da vozilo Hitne pomoći ne izađe na intervenciju Srđanu Cvijiću (31) koji je dobio težak napad.\nKao što je Mondo ranije pisao, Srđanov brat Nemanja je kobne noći od dispečerke dobio odgovor da “prošetaju” do Hitne pomoći, a kada joj je objasnio da se on guši, da ne može da diše niti hoda, predložila im je da “zovnu taksi”. Srđan je preminuo iste noći na Urgentnom odjeljenju UKC RS u Banjaluci, a uzrok smrti nije do kraja utvrđen.\nPostupak utvrđivanja odgovornosti dispečerke, pokrenut je na osnovu Nemanjine žalbe.\n“Odgovornom radniku je izrečena disciplinska mjera u vidu novčane kazne u visini 20 odsto od osnovne plate u trajanju od tri mjeseca, što je maksimalna propisana novčana kazna za počinjenu težu povredu radne obaveze predviđene Kolektivnim ugovorom za JZU Dom zdravlja”, stoji u dopisu ove zdravstvene ustanove, a koji je dostavljen Nemanji Cvijiću.\nDodaje se i da je na pisani zahtjev Doma zdravlja, od strane Ministarstva zdravlja i socijalne zaštite RS zatražen stručni nadzor u JZU Dom zdravlja. Obavljen je prvi sastanak i čeka se odluka Komisije za vanredni stručni nadzor ministarstva.\nNemanja Cvijić za Mondo je istakao da je Dom zdravlja formalno i tehnički ispoštovao dio procedure, ali da je utvrđena samo individualna, ali ne i kolektivna odgovornost za ovaj problem koji je sistemski i koji, što se pokazalo u ovom slučaju, može imati kobne posljedice.\nOn je istakao da je skeptičan po pitanju toga da će komisija nadležnog ministarstva ozbiljnije pristupiti ovom pitanju.\n“Iskreno se tome nadam, ali jesam skeptičan. Sumnjam u velike promjene ali im se nadam, jer je to jedina želja mene i moje porodice. Srđana ne možemo vratiti, ali pokušavamo uticati da se nešto promijeni u sistemu i procedurama. Osim individualne odgovornosti radnika, Dom zdravlja i Hitna pomoć imaju i kolektivnu odgovornost prema građanima, odnosno svima nama kao osiguranicima zdravstene zaštite”, rekao je Nemanja.\nTakođe, na osnovu prvog teksta o ovom slučaju, koji je Mondo objavio 14. oktobra prošle godine, Okružno javno tužilaštvo Banjaluka formiralo je krivični predmet. Tada je najavljeno da su nakon našeg teksta po službenoj dužnosti formirali predmet i da će obaviti provjere u vezi sa navedenim događajem.\nKako je za naš portal potvrđeno, još uvijek su u toku vještačenja i nije donesena odluka da li će istraga i zvanično biti otvorena ili donesena određena tužilačka odluka.\n„U pomenutom predmetu nije donesena tužilačka odluka. Predmet se nalazi u radu, prikupljaju se potrebna obavještenja, a preduzimaju se i odgovarajuća vještačenja”, kazala je rukovodilac odnosa sa javnošću OJT Banjaluka Maja Đaković - Vidović.


7. јула 2019. Novi Sad, OPENS 2019, Vesti\nU okviru programa „Lokomotiva”, koji realizuju udruženja „HMM…“, „BalkanIDEA Novi Sad“ i „Centar za edukativno-kreativni razvoj omladine CEKRO“ raspisan je drugi krug konkursa za realizaciju omladinskih ideja u zajednici “Lokomotiva – lokalna omladinska inicijativa”.\nKonkurs je otvoren do 20. jula, a svoje ideje mogu poslati neformalne grupe mladih od 18 do 30 godina sa teritorije grada Novog Sada. Grupe mogu da predlože ideje iz oblasti obrazovanja, zdravlja, kulture i slobodnog vremena. Osim toga, ideje mogu biti i iz oblasti informisanja, ekologije, bezbednosti, ili nekih drugih oblasti koje mogu biti značajne.\nTekst konkursa i prijavni formular mogu se pronaći na sajtu hmmns.org, kao i na fejsbuk strani Lokomotiva mladih Novog Sada. Popunjene prijave treba poslati na mejl lokomotivans@gmail.com. Mentorski klub “Lokomotiva” teži osposobljavanju mladih za aktivno učešće u društvenom životu kroz obezbeđivanje podrške da razviju i realizuju svoje ideje i inicijative koje su usmerene na pozitivne promene u zajednici ili životu mladih.\nProgram „Lokomotiva 2019” sprovodi se uz podršku programa OPENS 2019, a sufinansira novcem iz gradskog buyeta, Pokrajinskog sekretarijata za sport i omladinu i Ministarstva kulture i informisanja.


Zakon o broju zaposlenih loš za zdravstvo i građane\nBEOGRAD - Zakon o maksimumu broja zaposlenih u javnom sektoru dovešće do alarmantnog stanja u zdravstvu, ali i štete za čitavo stanovništvo, rekao je član Političkog saveta SDS Georgios Konstantinidis.\nOn je na konferenciji za štampu SDS-a ocenio i da se u zdravstvu godinama sprovodi represivna kadrovska politika.\n"Smanjenje plata zaposlenih u zdravstvu, pa i lekarima, ali i izuzetno komplikovana administrativna procedura kada se zamenjuju zdravstveni radnici za koje postoji ugovor i mogu da se zaposle doprineli su da se kadrovska situacija u zdravstvu značajno pogorša", smatra Konstantinidis koji je i pedijatar.\nOn je ukazao da će lošoj situaciji u zdravstvu doprineti i zakon o maksimalnom broju zaposlenih, koji neće ošteti samo samo zaposlene i žene koje treba da odu u penziju pre nego što im to Zakon o radu dozvoljava nego će dovesti i do loše situacije za čitavo stanovništvo Srbije.\nPrema navodima Konstantinidisa, najbolja paradigma za to je upravo pedijatrija.\n"Od nepunih 1.700 lekara koji rade u dečijoj zdravstvenoj zaštiti nešto manje od 500 će po ovom zakonu moći i morati, ukoliko direktori to odluče, da ode u penziju", rekao je on.\nKako je dodao, paradoks je što se to događa u godini kada je, između ostalog, pedijatrija proglašena za deficitarnu granu medicine.\n« Peti oktobar 2000. je vratio Srbiju u svet, ali promene su izneverile očekivanja građana Gojković: Izbori zbog loše atmosfere »


Predsednik Srbije Aleksandar Vučić zahvalio se grčkom ministru spoljnih poslova Nikosu Dendiasu na kontinuiranoj grčkoj podršci Srbiji u procesu evropskih integracija, kao i na intenzivnom učešću zemlje u EU s ciljem sprovođenja aktivnije politike proširenja.\nVučić je istakao da Srbija izuzetno ceni vlasti i poznati grčki stav po ovom pitanju, kao i aktivno zalaganje za ubrzanje procesa evropskih integracija Srbije, ali i drugih zemalja u regionu.\nKomentarišući nastavak razgovora Beograda i Prištine, Vučić je naglasio da je postizanje kompromisnog rešenja jedini način za postizanje trajnog mira i stabilnosti u regionu, saopštila je pres služba predsednika Srbije.\nVučić je pozdravio uzlazni trend u odnosima i saradnji između Srbije i Grčke, koji su dostigli maksimum i koji su od strateškog partnerskog karaktera, podvlačeći da Grčka ostaje jedan od najvećih investitora u srpsku ekonomiju sa oko 2 milijarde evra u ulaganja u različite sektore.\nDendias je naglasio grčki stav da je pristupanje svih zemalja jugoistočne Evrope EU što je pre moguće jedina stvarna garancija za trajnu i održivu stabilizaciju čitavog regiona.\nGrčki ministar čestitao je Srbiji na izuzetno uspešnom procesu vakcinacije građana, dodajući da očekuje da će se time stvoriti uslovi koji će srpskim turistima omogućiti putovanje u narednoj turističkoj sezoni, uz poštovanje epidemioloških mera. / ibna\nBiH: Rat kompanija za snabdevanje gasom\nHrvatska: Smrt devojčice šokirala građane i pokazala nedostatke sistema\nSlovenija: Stručnjaci predlažu suspenziju vakcine AstraZeneca za mlade\nCrna Gora: Krivokapić pokrenuo postupak za smenu ministra Leposavića


Draško Stanivuković bit će kandidat za gradonačelnika Banje Luke - Klix.ba\nObznanio predsjednik Draško Stanivuković bit će kandidat za gradonačelnika Banje Luke\n4.6.2019. u 21:45\nBanja Luka PDP Draško Stanivuković\nPredsjednik banjalučkog Gradskog odbora PDP Draško Stanivuković bit će kandidat te stranke za gradonačelnika Banje Luke na narednim lokalnim izborima, potvrdio je danas novinarima lider PDP-a Branislav Borenović.\nOn je rekao da su ciljevi PDP u Banjoj Luci 10 odborničkih mandata u narednom sazivu skupštine grada.\n"Imamo velike planove za sljedeće lokalne izbore i potrebna nam je podrška većeg broja stranaka da bi ostvarili tu pobjedu za gradonačelničku poziciju i odborničke mandate", izjavio je Borenović.\nStanivuković je rekao da banjalučki odbor PDP ozbiljno radi na novom programu i konceptu bolje Banje Luke, koji se odnose na rješavanje problema infrastrukture i slične izazove.\n"Imamo program, nove ljude, a na listi koju ćemo sastaviti za nove lokalne izbore biće dosta nestranačkih osoba. Gradski odbor ima snagu i odvažnost da ponudi 10 novih odbornika u lokalnom parlamentu koji će raditi na terenu i ponuditi nove ideje i rješenja", kaže Stanivuković.


TV Most - Đorđević sa ambasadorima Češke i Egipta\nĐorđević sa ambasadorima Češke i Egipta\nMinistar za rad Zoran Đorđević i ambasadorka Češke Ivana Hlavsova razgovarali su o mogućnostima za intenziviranje saradnje i unapređenje odnosa u oblastima zaštite ratnih memorijala, socijalne politike, zapošljavanja, socijalnog preduzetništva. Ambasadora Egipta Ezeldina Fahmi Mahmud Fahmija, ministar Đorđević upoznao je o ostvarenoj bilateralnoj saradnji dve države u oblasti rada i socijalnih pitanja.\nAmbasadorka Hlavsova je rekla da će Ambasada Češke pružati podršku u svim oblastima koje su od važnosti za unapređenje saradnje dve zemlje, kao što je činila i do sada, a Đorđević je zahvalio Vladi Češke na pomoći tokom migrantske krize i posebno na podršci za realizaciju projekata zbrinjavanja izbeglica i migranata.\nKako se navodi u saopštenju Ministarstva za rad, Đorđević je naveo da će i u budućnosti na novoj funkciji težiti da se uspostave odnosi i učvrste veze definisanjem novih oblika saradnje u oblastima koje su u nadležnosti ovog ministarstva.\nZoran Đorđević je ambasadora Egipta Ezeldina Fahmi Mahmud Fahmija upoznao o ostvarenoj bilateralnoj saradnji dve države u oblasti rada i socijalnih pitanja.\nMinistar je iskazao zainteresovanost da se u narednom periodu razmotre modaliteti za njeno unapređenje, pre svega u oblasti očuvanja ratnih memorijala i mesta stradanja, saopštilo je Ministarstvo.\nAmbasador Fahmi istakao je da je otvoren za svaku inicijativu i predlog saradnje iz oblasti u nadležnosti Ministarstva, a u cilju rešavanja pitanja od obostranog interesa i unapređenja ukupne bilateralne saradnje Srbije i Egipta.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Uče mlade kako da lakše nađu posao\n30. 10. 2018. 23:01 >> 22:37 0\nKompanija Koka-Kola HBC drugu godinu za redom organizuje program "Koka-Kola podrška mladima“, kako bi pomogla omladini u Crnoj Gori da se pripreme za tržište rada i lakše nađu posao.\nProgram obuhvata trodnevne interaktivne radionice, na kojima polaznici imaju priliku da unaprijede lične i profesionalne vještine. Radionice će biti organizovane u tri grada – Podgorici, Nikšiću i Bijelom Polju, a pravo da se prijave imaju nezaposleni između 18 i 30 godina, tako što će popuniti formular na sajtu www.coca-colapodrskamladima.me.\n"Pozovamo mlade da se prijave i iskoriste šansu da na kvalitetan način unaprijede svoje vještine, koje su danas jako cijenjene na tržištu rada. Prošle godine smo imali 65 polaznika, od kojih je polovina nakon učešća u radionicama napravila neku pozitivnu promjenu u svom profesionalnom razvoju, a njih čak 14 je našlo posao. Ove brojke potvrđuju koliko je neformalna edukacija važna za mlade u procesu traženja posla", kazao je Nikola Tripković, regionalni direktor prodaje u kompaniji Koka-Kola HBC Crna Gora.\nProgram "Koka-kola podrška mladima“ ove godine počinje velikom konferencijom u Podgorici od 5. do 7. novembra, koju kompanija organizuje u saradnji sa Glavnim gradom Podgorica. Glavni grad je i ove godine partner programa, a sve radionice u okviru ovog programa biće održane u zgradi Gradskog parlamenta.\nTokom tri dana, polaznici će učiti o profesionalnoj orijentaciji i poslovnoj administraciji, kako da uspješno komuniciraju i upravljaju projektima, ali i kako da napišu CV i predstave se budućem poslodavcu na razgovoru za posao. Radionice vode sertifikovani predavači i treneri, a kao mentori učestvuju i zaposleni iz kompanije Koka-Kola HBC Crna Gora.\n"Mladim ljudima najbolje možemo pomoći tako što ćemo sa njima podijeliti naša znanja i bogato iskustvo koje imamo. Naše kolege učestvuju kao mentori na volonterskoj osnovi, što dodatno pokazuje koliko nam je važan ovaj projekat i želja da zajedno ostvarimo cilj, a to je veća zaposlenost mladih ljudi", istakao je Tripković.\nPolaznici će dobiti priliku da koriste i online platformu na kojoj u svakom trenutku mogu da pristupe dodatnim materijalima i edukacijama. Svi polaznici po završetku edukacije dobijaju sertifikat.\nRadionice u Nikšiću i Bijelom Polju, kao i još jedna radionica u Podgorici, biće održane tokom novembra i decembra.\nInstitucionalni partneri projekta su Zavod za zapošljavanje i Ministarstvo rada i socijalnog staranja.


Uprava Carina > Informacije > Pitanja i odgovori > Unos lekova\n1. Koliko lekova mogu uneti/izneti iz zemlje?\n- Kao deo ličnog prtljaga putnik može unositi/iznositi lekove za ličnu upotrebu, kao i lekove za svog kućnog ljubimca koji putuje s njim i to u količini koja je neophodna za uobičajenu terapiju u količini koja ne može biti veća od šestomesečne potrebe u toku kalendarske godine, a zavisno od prirode i dužine bolesti, koju ima on ili kućni ljubimac kog vodi sa sobom.\n2. Šta mi je potrebno od dokumentacije kao dokaz da su lekovi za moju ličnu upotrebu?\n- To zavisi od količine i vrste lekova koju nosite sa sobom.\nUkoliko se radi o većoj količini potrebnoj za sprovođenje uobičajne terapije tokom više meseci boravka dužni ste da carinskom službeniku pokažete na uvid odobrenje nadležnog ministarstva (koje se izdaje na osnovu mišljenja izabranog lekara) za unošenje, odnosno iznošenje lekova za lične potrebe.\nAko se pak radi o leku za ličnu upotrebu, u količini koja nije veća od količine koja Vam je potrebna za 15 dana, prethodno navedeno pravilo se ne primenjuje.\n3. Da li se to odnosi i na slučaj kada za ličnu upotrebu koristim lekove koji sadrže psihoaktivne supstance?\n- Ne, jer ukoliko unosite/iznosite lekove za uobičajenu terapiju, koji sadrže psihoaktivne kontrolisane supstance dužni ste da na zahtev carinskog službenika pokažete dokaz o neophodnosti korišćenja takve vrste lekova u svrhu terapije (mišljenje lekara, odnosno lekarski recept) ako je njihova količina veća od jednog pakovanja koje sadrži najviše do 30 pojedinačnih doza.\n4. Koliko lekova mogu da unesem/iznesem ukoliko je reč o lekovima za decu?\n- Ukoliko unosite, odnosno iznosite lek za potrebe maloletnih članova porodice, takođe morate priložiti dokaz o neophodnosti korišćenja lekova u svrhu terapije (mišljenje lekara, odnosno lekarski recept) ako je njihova količina veća od jednog pakovanja koje sadrži najviše do 30 pojedinačnih doza.\n5. Da li putem pošte mogu iz inostranstva da poručim lekove za ličnu upotrebu?\n- Lekovi se ne mogu u Republiku Srbiju poručivati putem pošte. Možete ih poručiti samo preko ovlašćenog distributera lekova.\n6. Bavim se istraživačkim radom i za potrebe istraživanja na kome radim u saradnji sa medicinskom ustanovom iz Srbije bih sa sobom poneo određenu količinu preparata koji nije moguće nabaviti u vašoj zemlji, pa me interesuje na koji način mogu legalno da ga prenesem preko granice?\n- Ako je količina koju planirate da ponesete veća od one koja bi Vam za ličnu upotrebu bila potrebna za 15 dana, onda ne možete ni da je nosite u putničkom prometu, već može biti poslata i primljena u redovnom carinskom postupku (uključujući i sve kurirske službe), uz obavezu primaoca (medicinske ustanove u kojoj ćete sprovoditi istraživanje) da pribavi dozvolu Agencije za lekove i medicinska sredstva.


Nikolić: Nema predaje, ekipa Rada mora da se izvuče iz letargije\nNovi trener fudbalera Rada Sladjan Nikolić rekao je danas da njegova ekipa mora da se izvuče iz letargije u koju je upala posle loših rezultata, ali da se do kraja prvenstva neće predavati iako utakmica protiv Crvene zvezde dolazi u nezgodnom trenutku.\nNikolić je danas imenovan za novog trenera Rada, pošto je klub sporazumno raskinuo ugovor sa Milanom Milanovićem. “Gradjevinari” nemaju pobedu u poslednjih pet kola, a pobedili su samo jednom u poslednjih 20 utakmica i nalaze se na 14. mestu na tabeli sa 23 boda, koliko ima i pretposlednji Spartak. Poslednja Jagodina ima bod manje.\n“Utakmica sa Crvenom zvezdom dolazi za nas u nezgodnom trenutku. Igraćemo protiv tima koji je prvi na tabeli, igra najlepši fudbal u zemlji i budući je šampion Srbije. Mi nemamo pravo da biramo protivnike, sve utakmice do kraja će biti teške i neizvesne. U svakom duelu idemo na dobar rezultat, sigurno će nam sutra biti teže nego da igramo na svom terenu, ali nema predaje”, rekao je Nikolić agenciji Beta.\n“Moramo da pružimo maksimum, da se izvučemo iz letargije i da protiv Zvezde što bolje prodjemo. Imamo stvarno dobar tim, mora da krene, igrači moraju da se probude, da imaju bolji pristup utakmici. Takodje, oni moraju da budu disciplinovaniji na terenu i da pruže maksimum. Ne igraju imena, nego igrači koji pokažu da zaslužuju”, rekao je Nikolić.\n“Prvo je važna utakmica sa Zvezdom, pa ćemo onda razmišljati o Radničkom. Sigurno je da ćemo i u tom duelu želeti da odigramo bolje nego u prethodnim mečevima, želimo da sakupimo što više bodova”, rekao je Nikolić.


Tag / Državljanstvo Srbije / Vesti online\nPriština jos uvek nije ispunila uslove za dobijanje vizne liberalizacije pa je u poslednje vreme sve veći broj građana Kosova koji podnose zahtev za dobijanje uverenja o državljanstvu Srbije.\nOd 1. oktobra u pasoše se umesto "srpsko" u rubriku "državljanstvo" upisuje "državljanstvo Republike Srbije". Oznaka državljanstva kao "srpsko" nije bila suprotna propisima, tako rade i druge...\nBivši rumunski premijer Viktor Ponta dobio srpsko državljanstvo\nPredsednik opštine Kotor ostaje bez državljanstva Crne Gore jer ima srpsko\nSve više državljana Republike Srpske, pa i cele BiH, traži državljanstvo Srbije, rečeno je Glasu Srpske u Generalnom konzulatu Srbije u Banjaluci. Broj zahteva je naglo počeo da raste tokom...\nKaradžić traži srpski pasoš!\nHaški osuđenik Radovan Karadžić zatražio je državljanstvo Republike Srbije! On je poslao zahtev za srpsko državljanstvo početkom meseca, tačnije pre oko nedelju dana, prenose beogradski...


U tekstu nove Odluke o privremenoj suspenziji i smanjenju carinskih stopa kod uvoza sirovina i repromaterijala uklonjene su one pozicije za koje nije zabilježeno korištenje u ovoj godini, ali je Odluka proširena sa 10 novih tarifa, tako da sada obuhvata 56 proizvoda za koje je određena privremena suspenzija, odnosno smanjenje carinskih stopa.\nKako je saopšteno iz Vanjskotrgovinske komore, ova Odluka će najviše pogodovati tekstilnoj i industriji obuće u BiH, jer je ona od presudnog značaja za opstanak njihove proizvodnje i konkurentnost na tržištu drugih zemalja, a zabilježen je i značajan pomak u sektoru prerade limova i proizvodnje kablova.\nIz Komore podsjećaju da su i 2016. godine, kao i prethodnih godina, anketirali privrednike, kako bi sastavili i nadležnom Ministarstvu vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH uputili prijedlog proširene liste repromaterijala koje će proizvođači u 2017. godini moći nabaviti iz inostranstva bez plaćanja carine ili sa nižom stopom u odnosu na trenutnu.\n"Iako je 2016. godine donošenje Odluke ušlo u samu završnicu kalendarske godine, ipak privreda pozdravlja njeno donošenje, jer ista predstavlja jednu od rijetkih podsticajnih mjera za sveukupnu privredu i podizanje njene konkurentnosti", navode iz Komore.\nPrivrednici BiH apeluju na nadležne da privremena suspenzija carinskih stopa postane trajnog karaktera, jer bi bio smanjen rizik stranih investitora i partnera domaćih firmi u sektorima obuhvaćenim ovim povlasticama.\nIZVOR: Vebsajt BHRT, 30.12.2016.


Zbog mosta koji je oštećen u poplavama sedam godina ne mogu da priđu njivama - Radio Luna\nPočetna Zlatiborski okrug Bajina Bašta, Požega, Kosjerić, Arilje Zbog mosta koji je oštećen u poplavama sedam godina ne mogu da...\nZbog mosta koji je oštećen u poplavama sedam godina ne mogu da priđu njivama\nFoto ilustracija RINA\nMeštani Požeškog sela Kalenić od 2014. godine imaju problem da dođu do svojih imanja, jer im je u poplavama stradao most koji do danas nije saniran.\n„Poplava iz 2014. godine je dovela do toga da se ovde između ograde i ploče mosta zaglavila jova, koje je prouzrokovala da se iza nje zaustavlja razno drveće i pravi brana koja nije dozvoljavala velikoj količini vode da prolazi ispod mosta , pa je provalila sa desne strane Skrapeža gde je odnela krilo mosta, rastinje koje je bilo u dužini od oko 300 metara i odnela je oko 150 metara puta, kao i jednu celu njivu ”, rekao je Tomislav Bondzuli, meštanin sela Kalenić.\nNa poziv građana, opštinski većnici izašla su na teren i konstatovala štetu, ali od tada se ništa nije promenilo po ovom pitanju. Meštani su u velikom problemu jer ne mogu da dođu do svojih imanja, a muka je veća sada tokom leta kada su poljoprivredni radovi u punom jeku.\n„Rekli su nam da svi mi koji smo vlasnici tog zemljišta i živimo sa druge strane pored puta i ne idemo svaki dan direktno preko mosta do svojih kuća, već samo kada idemo da obrađujemo svoje zemljište, nismo u liniji prvih prioriteta”, rekao je Bondzulić.\nMeštani su najavili da će održati protest ispred Opštine ukoliko se ne preduzme ništa.


RUSI NEGODUJU: UN odbacile predlog da se Kurdi uključe u pregovore\nFoto: AP 27, 10, 2015\n06.04.2016. 09:37h 29.03.2017. 18:44h\nPARIZ GURNUO PRST U OKO RUSIJI: Kurdi nisu pozvani na mirovne pregovore o Siriji\nRussia’s proposal to include Kurds in Geneva Syrian talks was vetoed by the UN Security Council’s Western mem... https://t.co/c4GGY2JusR\n— Huntington Gazette (@thehgazette) April 6, 2016\nProtiv predloga je glasala i delegacija Ukrajine, koja nije stalna članica Saveta bezbednosti UN, naglasio je Čurkin. On je naveo da je Moskva u više navrata izrazila zabrinutost što sirijski Kurdi još nisu pozvani da učestvuju u pregovorima u Ženevi o rešavanju sukoba u Siriji, navodeći da je "takav stav u suprotnosti sa rezolucijama Saveta bezbednosti UN o sveobuhvatnosti političkog procesa u Siriji".\nVitalij Čurkin, Foto: AP\n"Kao što naši zapadni partneri vole da ponavljaju, rezolucije Saveta bezbednosti UN moraju biti primenjene u potpunosti", rekao je Čurkin, dodajući da svi segmenti sirijskog društva moraju učestvovati u pregovorima.\nOn je istakao da je to posebno važno u ovom trenutku jer se, kako je podsetio, očekuje da će se aprilska runda pregovora usredsrediti na probleme državnog političkog sistema u Siriji.\nSpecijalni izaslanik UN za Siriju Stefan de Mistura ranije je najavio da će se pregovori nastaviti do 11. aprila, ali da će se nekoliko delegacija pridružiti kasnije. Moskva je u više navrata pozivala na uključivanje Kurda u pregovarački proces.


Vučić ambasadorima EU: Kao predsednik radiću... - Sputnjik Srbija\n18:38 20 Jun 2021\n13:08 26.05.2017 (osveženo 14:05 26.05.2017) Preuzmite kraći link\nPredsednik Vlade Srbije Aleksandar Vučić razgovarao je sa ambasadorima Evropske unije i otpravnikom poslova delegacije EU u Srbiji Oskarom Benediktom o preporukama EU u procesu evropskih integracija, zastoju u pregovorima sa Prištinom i problemima sa formiranjem Zajednice srpskih opština.\nNa sastanku je bilo reči i o izveštaju o poglavljima 23 i 24, ali i Vučićevim prioritetima kao novog predsedika Srbije.\n„Srbija je na evropskom putu i radićemo na tome da taj proces do kraja sprovedemo u interesu građana Srbije“, istakao je Vučić.\nPremijer je izrazio zadovoljstvo povećanom trgovinskom razmenom sa EU, kao i povećanjem investicija iz EU. On je naglasio da je Srbija sve preporuke ozbiljno razmatrala i da će uskoro biti izabrana lica u Agenciji za borbu protiv korupcije, saopštila je Kancelarija Vlade Srbije za saradnju sa medijima.\nVučić je, kako se navodi, obavestio ambasadore EU o toku sastanka visoke predstavnice EU za spoljnu politiku i bezbednost Federike Mogerini i lidera Zapadnog Balkana, koji je održan u Briselu pre dva dana.\nOtpravnik poslova delegacije EU u Srbiji Oskar Benedikt pohvalio je ekonomske reforme i napredak u procesu evropskih integracija.\nEU, Aleksandar Vučić


Jedro | Bar, Crna Gora - U Baru prva crnogorska promocija knjige "Magi – Kao da je bila nekad"\nU Baru prva crnogorska promocija knjige "Magi – Kao da je bila nekad"\nKnjiga Dušana Vesića "Magi – Kao da je bila nekad" o ikoni jugoslovenskog rokenrola osamdesetih godina šrošlog vijeka, Margiti Stefanović Magi, imaće prvu crnogorsku promociju u nedjelju 17. juna na platu ispred Dvorca Kralja Nikole u sklopu književnog programa Barskog ljetopisa.\nVesićeva potresna priča o jednoj od najznačajnijih jugoslovenskih muzičarki, storija je o jednom blistavom talentu i tragičnom kraju "crne princeze" kako su zvali Margitu u beogradskon boemsko-umjetničkom krugu, kome su pripadali i ostali članovi EKV-a, grupe u kojoj se proslavila.\nPrema kritici Ivana Ivačkovića, Vesićeva priča o Margiti Stefanović, "koliko teskobna toliko i poštena, koliko gorka toliko i iskrena, nije samo nezaobilazan dokument za svakoga ko voli i poštuje Magi, nego i ogledalo u kojem će se prepoznati oni koji su umjeli da ublaže njen bol, oni koji su se okoristili njenom nemoći i oni koji su pokazali ravnodušje pred njenim strašnim patnjama".\n"U isto vreme, to je razorna priča o usponu i propasti jugoslovenske srednje klase i licu i naličju Beograda. Pisana autoritativno i sa atributima istorijske rasprave, Magi: Kao da je bila nekad jeste duboko čestita knjiga koja pomera granice i postavlja nove standarde, ne samo u ovdašnjoj rock literaturi, nego i znatno šire i dalje od toga", napisao je Ivačković.\nModerator promocije biće novinar, publicista i najpoznatiji rok kritičar iz crne Gore Željko Milović.


Veliki brat odlučio: Dve OVK vlade na Balkanu - Sputnjik Srbija\n22:00 20 Januar 2021\nVeliki brat odlučio: Dve OVK vlade na Balkanu\n22:10 31.05.2017 (osveženo 22:18 31.05.2017) Preuzmite kraći link\n„Ljubav“ između SAD i OVK učvrstio je zajednički interes, pa se posle 18 godina može reći da je ušla u zrelu fazu. Na pomolu je da iznedri dve OVK vlade na Balkanu. A da li je to dovoljno za američki primat...\nNovi premijer Makedonije Zoran Zaev odabrao je svoj kabinet i u njemu i pripadnike takozvane Oslobodilačke vojske Kosova (OVK) i Oslobodilačke narodne armije (ONA), koja je poznatija kao makedonska OVK.\nTreba li podsećati da je Zaev tu gde jeste zahvaljujući dalekovidosti premijera Albanije Edija Rame i „tiranskoj platformi“ koju su dogovorile albanske partije i njime uslovile podršku budućem premijeru Makedonije.\nTako će Hazbija Lici, bivši komandant OVK za područje Tetova, u novoj vladi biti potpredsednik za politički sistem, a Sadulah Duraku, koji je bio deo komandne strukture ONA, zadužen je za Ministarstvo za zaštitu životne sredine.\nNa čelu Sobranja se već nalazi nekadašnji komandant ONA Taljat Džaferi.\nO vladi u Prištini izlišno je i govoriti. Na čelu prethodne bio je sadašnji predsednik samoproglašene Republike Kosovo Hašim Tači, bivši komandant i politički lider terorističke organizacije OVK.\nBuduću će nakon predstojećih vanrednih parlamentarnih izbora, po svim prognozama, najverovatnije predvoditi Ramuš Haradinaj, bivši vođa OVK, koji je od 2004. do 2005. već bio kosovski premijer.\nKakvu poruku šalju dve vlade na Balkanu u kojima sede pripadnici OVK?\nKatastrofalne greške Srba na Kosovu (video)\nMakedonski novinar Milenko Nedelkovski za Sputnjik kaže da se u svetu sve potpuno promenilo, od moralnih normi do toga da međunarodna zajednica praktično više ne postoji.\nU takvoj situaciji sve je moguće, uključujući i to da najgori teroristi, oni koji su činili najzverskija dela budu legitimna vlast na Kosovu i Metohiji i u Makedoniji, navodi Nedelkovski.\n„Tako sada i imamo situaciju da jedan od komandanata OVK, popularno nazvan Komandant Ventili, jer je u vreme konflikta u Makedoniji 2001. godine zatvorio ventile na Lipkovskom jezeru i kompletno Kumanovo ostavio dva meseca bez vode, sada bude ministar za ekologiju. Kakva parodija“, ističe makedonski novinar.\nTu su, dodaje Nedelkovski, i drugi komandanti iz ratnog perioda koji su došli sa Kosova i Metohije, odnosno iz Bondstila, tumači on.\n„Oni imaju više od osam ministarstva, što samo pokazuje da su ključni deo ove nove vlade. Svi oni su bili da utvrde ’tiransku platformu‘ u kabinetu Edija Rame u Tirani koji je držao taj sastanak sa kartom ’Velike Albanije‘ na zidu, koja ide skoro do Niša, zauzima veliki deo Makedonije, Crne Gore i deo Grčke koji oni zovu Čemerija“, kaže Nedelkovski.\nYT/Sputnjik Srbija / print screen\nSrbija ne sme da se povlači pred albanskom ofanzivom (video)\nNa pitanje kako se došlo do takve situacije, on ističe da je to posledica nepostojanja međunarodne zajednice. Postoji interesna grupa ljudi koja deluje mimo svih mogućih zakona i rezolucija.\n„Ako je neko pogođen nepoštovanjem rezolucije UN u vezi sa Kosovom onda je to Srbija, apsolutno se ništa ne poštuje. Ni ta rezolucija, ni Dejtonski sporazum za BiH, ni Ohridski sporazum za Makedoniju — ništa. Postoji Veliki brat koji to kontroliše i kaže ko sme a ko ne sme da vodi državu“, ocenio je Nedelkovski.\nI sada će Makedonija imati vladu u kojoj su članovi OVK, koja je činila najteže zločine, pa su političkim konsenzusom zločinci amnestirani, a na kraju će sudski odgovarati Makedonci, običan narod, koji je 27. aprila ušao u parlament da proba da zaštiti svoju državu, svoj jezik, nasleđe, istoriju, zaključuje makedonski novinar.\nPo mišljenju Milovana Drecuna, predsednika Odbora za Kosovo i Metohiju u Skupštini Srbije, sve ovo ukazuje da će region u narednom periodu biti destabilizovan.\n„Radi se o očiglednom jačanju albanskog nacionalizma, čak, rekao bih, velikoalbanskog nacionalizma, što se najbolje reflektuje preko političkih stranaka čiji su lideri bivši pripadnici tih terorističkih organizacija koje su izazvale rat i na Kosmetu i na jugu centralne Srbije i u Makedoniji. Oni su, istovremeno i predvodnici organizovanih kriminalnih grupa, tako da vidimo jednu užasavajuću spregu organizovanog kriminala, terorizma i političkih struktura“, kaže Drecun.\nNa pitanje šta je omogućilo takvu situaciju, on kaže da je izuzetno visok prag tolerancije koji je pokazao Zapad prema strukturama terorističke OVK i onih koji su proistekle iz te formacije svakako imao za posledicu da te stranke ojačaju.\n„Neprocesiranje tih političkih lidera, ne samo za ratne zločine već i za organizovani kriminal, omogućilo im je da budu slobodni ljudi, da mogu da se kandiduju na izborima, da poseduju mnogo novca od tih kriminalnih aktivnosti, da imaju mogućnost zastrašivanja, da imaju kontrolu prostora gde žive Albanci. Onda je potpuno jasno zbog čega su oni tako prisutni u političkom životu“, kaže Drecun.\nNa sve te procese Srbija, po njegovom mišljenju, ne može da utiče.\n„Samo može da utiče na to da Srbi u parlamentu u Prištini budu jedinstveni i da sprečavaju jednostrane poteze Albanaca koji mogu da dovedu do destabilizacije i da preduzima snažne diplomatske aktivnosti prema zemljama koje imaju presudan uticaj na Albance“, ukazao je on.\nDa li se još iko seća kratkog vremena netrpeljivosti SAD i OVK? Bilo je to 1998. Godine, kada su SAD stavile OVK na listu terorističkih organizacija.\nGodinu dana kasnije, u proleće 1999, američka administracija sa 25 miliona dolara naoružala je i finansirala 10.000 pripadnika OVK tokom osamnaest meseci. Ispostaviće se da je na taj način ona postala jedna od najuspešnijih terorističkih organizacija jer je za samo osamnaest meseci ostvarila svoje tadašnje ciljeve.\nA ostvaruju se i danas, samo drugačije upakovani.\n„Ljubav“ između SAD i OVK učvrstio je zajednički interes, pa se posle 18 godina može reći da je ušla u zrelu fazu. Na pomolu je da iznedri dve OVK vlade na Balkanu.\nOVK, Kosovo, Makedonija


Neka bude sportski derbi! - Sportske.net\nNeka bude sportski derbi!\nJasna je poruka i poziv navijačima, želja je svih - neka derbi protekne u sportskoj atmosferi.\nLazovićev oproštaj...Ninković: "Da odigramo pametno!"Živković pred derbi "puca" od samopouzdanjaŽivković pred derbi "puca" od samopouzdanjaRajković: "Neću da prizivam Drinčića"\nPredsednik fudbalskog kluba Partizan Zoran Popović rekao je danas da se nada da će predstojeći 148. "večit derbi" protiv Crvene zvezde proteći u sportskoj atmosferi i pozvao navijače oba kluba na fer navijanje.\n"Apelujemo na navijače da u podršci svojim timovima izbegnu lične uvrede, nepristojnosti i sve parole kojima nije mesto na sportskim borilištima. Verujemo da je želja svih da atmosfera bude nezaboravna, navijanje gromoglasno, ali u okvirima sportskih pravila i poštovanja prema protivniku", rekao je Popović.\nPopović je u izjavi za sajt Partizana ocenio da će "večiti derbi", kao i prethodnih sezona, bitno uticati na konačni ishod borbe za titulu prvaka Srbije.\nPrvi čovek crno-belih je rekao da na Upravama klubova, kao i akterima same utakmice leži velika odgvornost za atmosferu na "večitom derbiju" i pozvao ih da očuvaju dostojanstvo.\nPopović je dodao da je bezbednost igrača, trenera, sudija i službenih lica veoma bitna stavka na predstojećoj utakmici.\n"Učinimo sve da igrači budu u centru pažnje, da se pre i posle derbija piše i govori o njima, njihovim golovima, driblinzima i potezima, a ne o incidentima, sukobima ili drugim pojavama koje su u sportu neželjene i štetne", kazao je Popović.\nPartizan uoči 148. večitog derbija zauzima prvo mesto u Super ligi Srbije sa 56 bodova, pet više od drugoplasirane Crvene zvezde.\nUtakmica 24. kola Super lige Srbije između Crvene zvezde i Partizana igraće se u subotu od 18.00 na stadionu Rajko Mitić.


Koliko zabrinjava novi trend tinejdžera „Uočen si“ na društvenim mrežama – BALKAN TV NOVI SAD\nHomeDruštvoKoliko zabrinjava novi trend tinejdžera „Uočen si“ na društvenim mrežama\nKoliko zabrinjava novi trend tinejdžera „Uočen si“ na društvenim mrežama\n06/11/2019Redakcija BALKAN TVDruštvo, Za slajder0\nIlustracija Foto: Pixabay/Erik_Lucatero\n„Spotted“ („Uočen si“) je novi trend među tinejdžerima na društvenim mrežama, a svodi se na to da oni slikaju jedni druge, slike se objavljuju na Instagram grupi, a onaj ko prepozna osobu sa slike taguje je i tako otkriva njen identitet.\nDržavna sekretarka u Ministarstvu trgovine, turizma i telekomunikacija Tatjana Matić ističe da je problem u uznemiravanju privatnosti i činjenici da neko fotografiše maloletnike bez dozvole njihovih roditelja.\nOna je, gostujući u „Beogradskoj hronici“ na RTS, navela da je Nacionalni kontakt centar za bezbednost dece na internetu dobio dve prijave u vezi sa postojanjem ove grupe sa fotografijama koje se dele preko te društvene mreže, ali da nije bilo zloupotrebe.\n„Građani iz Zrenjanina i Šapca su nas upozorili da se pojavila ta društvena grupa, da oni šeruju fotografije, da onda se tu komentariše gde je, kada i ko viđen, šta je nosio, u koju školu ide i onda svako ko je deo te grupe daje neki komentar o osobi koja se nalazi na fotografiji“, objasnila je Matićeva.\nNaglasila je da je sve krenulo bezazleno iz potrebe da se neko nekome udvara pa kako bi saznao kuda se kreće, ali da to može da preraste u uznemiravanje i zloupotrebu fotografija.\nPrema njenim rečima, Nacionalni kontakt centar za bezbednost dece na internetu za dve godine svog rada shvatio da sve što počinje bezazleno na društvenim mrežama može za decu nekada da se završi vrlo tragično, jer oni nisu svesni uvek opasnosti i zato je neophodno da odrasli budu oprezni.\n„Naravno, postoji i ta druga strana istine gde je to za njih samo još jedna igra u nizu“, rekla je Matićeva i dodala da smo imali već neke opasne igre kao što je bio „Plavi kit“ i da ih se više i ne sećamo, pa će tako i ovo brzo biti zaboravljeno.\n„U međuvremenu moramo biti svi oprezni da ne bismo imali žrtve ovakvih igara“, naglasila je ona.\nMatić je objasnila da se radi o grupi koja postoji na Instagramu i da ta grupa sama po sebi ne mora značiti da je opasna.\n„U konkretnom ovom slučaju problem je u uznemiravanju privatnosti i činjenici da neko fotografiše maloletnike bez dozvole njihovih roditelja i to je već veliki rizik da će biti zloupotrebljene fotografije“, istakla je Matićeva i dodala da su to sve elementi krivičnog dela i da se na osnovu toga može podneti privatna tužba.\nNaglasila je da niko nema prava da vas fotografiše i snima dok vi radite nešto ukoliko se vi sa tim niste saglasili, a posebno kada su u pitanju maloletnici.\nČak 90 odsto dece od 15 do 17 godina ima profile na mrežama\nNavela je da statistika pokazuje da su devojčice najčešće žrtve zloupotreba bilo da su u pitanju društvene mreže ili internet.\n„Podjednak je procenat interesovanja i dečaka i devojčica, s tim što statistika govori da su u nekim najgorim slučajevima zloupotreba, kao što je trgovina ljudima ili pedofilija, devojčice više bile žrtve“, objasnila je Matićeva.\nDodala je da su deca u Srbiji u samom vrhu po korišćenju društvenih mreža, pokazuju istraživanja „EU kids onlajn“.\n„Od 15 do 17 godina preko 90 odsto njih ima profile na društvenim mrežama, a u uzrastu od devet do 11 godina čak 41 odsto“, dodala je Matićeva.\nUkazala je su deca od devet do 11 godina mala, kao i da oni u Nacionalnom kontakt centru savetuju roditelje da razgovaraju sa decom i odlože otvaranje profila bar do granice od 12-13 godina.\n„Oni zaista nisu zreli i nisu svesni opasnosti… Savet roditeljima je da ozbiljno shvate i društvene mreže i ono što nudi internet i da postoje mnogobrojne prednosti, ali moramo biti obazrivi kada su u pitanju rizici“, rekla je Matićeva.\nDodala je da su deca sve svesnija opasnosti i rizika, kao i da su za dve godine obišli preko 83 grada i više od 11.000 dece učestvovalo je u edukacijama.\n„Ključ je edukaciji i prevenciji i kao i uvek, kada smo mi bili mladi, moramo pričati sa njima uvek i o svemu“, rekla je Matić.\nBroj kontakt centra za bezbednost dece na internetu\nTatjana Matić je podsetila da je broj Nacionalnog kontakt centra za bezbednost dece na internetu 19833 i da svi građani koji imaju nedoumicu ili hoće da prijave neki slučaj zloupotreba ili zlostavljanja putem interneta mogu besplatno da se jave.\nNastavak suđenja Milutinu Jeličiću Jutki u Osnovnom sudu u Kruševcu\nVučić: Ništa oni meni ne mogu