Beogradski centar za ljudska prava - Belgrade Centre for Human Rights » Baner 1 – ljudska prava i biznis\nOtvoreni dijalog o uticaju biznisa na ljudska prava u Srbiji\nAudio snimke panela možete preslušati ovde…\nOtvoreni dijalog o uticaju biznisa na ljudska prava u Srbiji, deo projekta Portal ljudska prava i biznis: Srbija, koji podržava ambasada Kraljevine Norveške u Beogradu održan je 6. novembra u Beogradu. Otvereni dijalog organizovao je Beogradski centar za ljudska prava u saradnji sa Danskim institutim za ljudska prava i organizacijom Share Defense.\nMeđu vise od 50 učesnika bili su predstavnici poslovne zajednice, državnih organa, sindikata, organizacija civilnog društva, stručne javnosti i novinara. U uvodnom delu učesnicima su predstavljena “Rukovodeća načela o biznisu i ljudskim pravima: sprovođenje „zaštiti, poštuj, otkloni“ principa Ujedinjenih nacija “, Portala ljudska prava i biznis – sveobuhvatni izvora podataka koji će kompanijama i drugim zainteresovanim akterima pomoći da identifikuju potencijalno loš uticaj njihovog poslovanja ili poslovanja njihovih partnera, kao i najvažniji rezultati istraživanja Beogradskog centra za ljudska prava.\nOtvoreni dijalog bio je prilika da učesnici razgovaraju o svim bitnim pitanjima koja se odnose na uticaj biznisa na ljudska prava i da formulišu zajedničke zaključke. Diskusija se odvijala u dva paralelna panela, koji su se odnosili na uticaj kompanija na prava radnika (ranjive grupe na radom mestu, bezbednost i zdravlje na radu, uslove rada, sindikalno organizovanje radnika) i na mehanizme zaštite ljudskih prava u informacionom društvu. Preporuke sa ovog skupa biće ukljućene u Izveštaj za Srbiju koji biti objavljen na Portalu ljudska prava i biznis čije lansiranje se očekuje u decembru.\nU nastavku možete pročitati najvažnije komentare i zaključke učesnika skupa, ili preuzmite transkript.\nOtvoreni dijalog o uticaju kompanija na prava radnika: ranjive grupe na radnom mestu,\nbezbednost i zdravlje na radu, uslovi rada, sindikalno organizovanje radnika.\nDirektorka Uprave za bezbednost i zdravlje na radu Vera Božić Trefalt, istakla je da na putu ka ostvarivanju dostojanstva na radu postoji više problema od kojih su najveći jako teško privredno okruženje, siva ekonomija i veliki broj propisa koji se ne implementiraju. Pored toga u Srbiji posluje jako mali broj velikih kompanija, samo 526 sa više od 250 zaposlenih, a najveći je broj preduzetnika, 226 000, koji imaju jednog ili dva zaposlena. Prema njenim rečima danas u Srbiji zaposleni ne mogu da ostvare pravo na dostojanstven rad i to je podjednako odgovornost države i kompanija. Ona je ipak primetila da sve više velikih kompanija razvija korporativnu odgovornost tako da svojim primerima dobre prakse pomažu ostalim privrednim subjektima. Ipak prema njenim rečima ostaje nerešeno pitanje poštovanja ljudskih prava u malim i srednjim preduzećima.\nDirektorka Uprave za rodnu ravnopravnost dr Natalija Mićinović, istakla je da nije tačno da samo ekonomski jake države poštuju ljudska prava i da ekonomska kriza ne sme biti izgovor. Prema njenim rečima u Srbiji i dalje postoji “staklena tavanica” koja sprečava žene da napreduju i dosegnu visoke menadžerske pozicije. Pored toga žene se sreću sa problemom jaza u zaradama kao i sa nemogućnosti usklađivanja privatnog i poslovnog života. Na velikim kompanijama je da primerom pokažu održive modele rodne ravnopravnosti. Ona se složila sa zaključkom da su trenutno najveći problemi siva ekonomija i veliki broj propisa koji se ne implementiraju. Neophodno je sprovoditi rodnu analizu u tradicionalno muškim zanimanjima i raditi na razbijanju stereotipa. Tako bi na primer trebalo omogućiti ženama veći pristup IT kompanijama, posebno na rukovodećim mestima.\nMiloš Mirić, iz kompanije Holcim, istakao je da se situacija menja na bolje i u tradicionalno muškim industrijama. U Holcimu 25 procenata zaposlenih su žene, a među njima je i žena menadžer proizvodnje. On je istakao da je nažalost situacija u Srbiji takva da tržištem rada vladaju poslodavci što situaciju na tržištu rada ne čini ravnopravnom. Jako je malo oblasti u kojima je obrnuto. Prema njegovim rečima obaveza je države da obezbedi da kompanije koje poštuju sve propise mogu da budu konkurentne, da obezbedi jednake uslove za sve. Poznato je da oko 70 procenata ide na razne poreze i doprinose, a na tržištu je teško biti konkurentan kompanijama koje svoje obaveze ne poštuju. Samo kompanije sa velikom angažovanosti zaposlenih mogu da ostvare veliku produktivnost. To je prostor u kom kompanije mogu da bude efektivnije. Vrhunska angažovanost radnika se ne dostiže pukim poštovanjem zakona, tako se dobija minimalna angažovanost. Ako kompanija želi da dobije tu vrstu entuzijazma i energije mora da prebaci te norme. Tako da dobre kompanije Zakon o radu suštinski i ne zanima, jer ona rade uvek iznad standarda koji zakon propisuje. On je istakao prednosti Sistema predkvalifikacije dobavljača koji moraju da ispunjavaju sve standarde koje i Holcim ispunjava.\nVesna Petrović, iz kancelarije Zaštitnika građana, istakla je da postoji tendencija porasta broja pritužbi iz oblasti rada. Povrede rada na koje nailaze su gotovo sve koje zakon predviđa, od problema zapošljavanja pa sve do otkaza ugovora o radu. Evidentno je da preovladava rad na crno, a nisu retki primeri neisplaćenih zarada i do 24 meseca u nazad. Prema njenim rečima inspekcija rada ima nedovoljan kapacitet. Njihova uloga je pasivna i oni sami nemaju inicijativu da uđu u privredna društva I preduzmu kontrolu, već postupaju po prijavama, nažalost često neblagovremeno.\nMilica Pavićević, iz kancelarije Poverenice za rodnu ravnopravnost, istakla je da Poverenica ima mogućnost da pokreće postupke i protiv privrednih društava. Najveći broj pritužbi se odnosi na diskriminaciju u oblasti rada, 34 procenta. Kancelariji se najčešće obraćaju žene, osobe starije od 45 godina, osobe sa invaliditetom i Romi. Uznemirujući podatak je da je samo 13 procenata osoba sa invaliditetom zaposleno ali da postupaka nema puno, što govori o činjenici da nisu dovoljno informisani i osnaženi da uđu u postupak zaštite. Mnogu veću ulogu i odgovornost treba da pokažu organizacije osoba sa invaliditetom. Diskriminacija se javlja prilikom oglašavanja posla, kroz diskriminatorno postavljanje oglasa (pol, godine , izgled). Nakon toga sledi postavljanje neprimerenih pitanja na primer bračno stanje ili versko opredeljenja. Prema iskustvu Poverenice česta je diskriminacija sindikalnih predstavnika, davanje otkaza ili prebacivanje na niža radna mesta.\nSekretar pravne klinike za radno pravo na Pravnom fakultetu Union, dr Mario Reljanović, istakao je koliko je važna uloga države. Složio se sa komentarima prethodnih govornika da je neophodno da država sankcioniše one koji ne posluju u skladu sa zakonom. Kada osoba radi bez pravnog osnova, što nije retkost, u potpunoj je vlasti svog poslodavca i ne može da ostvari nijedno pravo koje mu pripada iz radnog odnosa. On je istakao da nije ceo pravni okvir loš ali da je zakon je pun nedostataka. U svom radu sretao se sa slučajevima rada na određeno od 7, čak I 10 godina. Dve su dominantno loše stvari. Prva da je država najveći poslodavac, a druga da loš poslodavac. Diskriminacija je redovna pojava, a do posla se dolazi preko ličnih i političkih veza. Pored toga u javnim preduzećima ljudi rade po nekoliko godina na određeno ili po drugim ugovorima. Dominantan položaj poslodavca stvara mogućnost za zahtevanje “preterane lojalnosti” što često vodi suštinskoj zabrani sindikalnog organizovanja. Pored zakonskog okvira neophodno je da se on primenjuje, što vodi ka problemima koji postoje u pravosuđu. Pravosudni sistem ne radi dovoljno iako zakon daje mogućnost zaštite. Svaka diskriminacija se posmatra kao radni spor, koji zastareva u roku od 90 dana. Kroz praksu sudova potrebno je jasno pokazati da to nije radni spor. Pored toga Zakon o sprečavanju zlostavljanja na radu je gotovo ne primenjiv, a i u onom delu gde je primenjiv kaže da se postupak ne može voditi protiv neposrednog izvršioca već protiv poslodavca. Efikasno sankcionisanje i implementacija zakona prema njegovim rečima je jedini način da poslodavci shvate da im se ne isplati da zakone krše, za sada im faktički kršenja zakona daje prednost.\nIzvršna sekretarka UGS Nezavisnost Zlata Zec, istakla je pored ostalih problema da država direktno ili indirektno podstiče neformalnu ekonomiju. Neophodno je napraviti razliku između sive ekonomije i neformalne ekonomije. Siva ekonomija u velikoj meri jeste posledica krize dok je neformalna ekonomija direktna posledica nepoštovanja zakonskih odredbi. Država tako donosi se zakonska rešenja koja se ne mogu implementirati, a onda umesto da se uvede kontrolni mehanizam donosi nove izmene. Prema njenim rečima stalno se širi teza da je zakon o radu prepreka za investicija, ali istraživanja ukazuju da su najveća prepreka ne troškovi rada već korupcija i nesigurnost.\nNacionalni koordinator Međunarodne organizacije rada u Srbiji, Jovan Protić, istakao je Program dostojanstvenog rada kao model MOR-a koji se treba pratiti i koji treba da posluži kao platforma za dalji rad. On je takođe istakao postojanje sukoba između različitih sindikata kao veliki problem i pokazao nadu da će se zajednička platforma biti uspešna.\nSvetlana Damjanović iz Smart kolektiva istakla je da prema njihovom iskustvu kompanije jako malo vide vezu sa ovom temom. Ipak sve više kompanija objavljuje izveštaje o društveno odgovornom poslovanju (Global Reporting Initiative). Neophodno je podizati svest o tome koliko pritisak građana, potrošača, može da utiče na odgovorno ponašanje kompanije u zajednici.\nJovana Antović, iz kompanije Mineralna voda d.o.o., istakla je da i međusobni odnos kompanija imaju veliki uticaj na ostvarivanje ljudskih prava zaposlenih. Tako je na primer posebno važno da odnosi budu fer, na obostranu korist u smislu uspešnosti i profitabilnosti obe strane, što direktno utiče na bolji način ostvaruju prava zaposlenih.\nAna Toskić iz organizacije Partneri za demokratske promene, složila se da postoji velika razlika između velikih i malih kompanija u zaštiti prava radnika. Pored toga primetila je da civilni sektor ne sme da ima samo kontrolnu ulogu već da bude fasilitator procesa koji ima više učesnika, zaposlene, građane, sindikate, kompanije. Država mora svojim primerom mirnog rešavanja sporova mora da pokaže da oni nemaju samo dobar uticaj na socijalnu koheziju već i na privrednu klimu. Pored toga država mora da pokaže inicijativu, da posreduje u zajednici,da moderira sukob između investitora i zajednice, ukoliko postoji.\nBojna Ružić iz organizacije Centar za demokratiju, istakla je da je zadatak civilnog sektora da građanima pokaže nove koncepte poslovanja i zapošljavanja. Treba promovisati dobre biznis prakse, a kompanije treba da se prilagođavaju i napreduju jer standardi stalno rastu. Neophodno je uspostaviti bolji dijalog između civilnog sektora i biznisa.\nOtvoreni dijalog o mehanizmima zaštite ljudskih prava u informacionom društvu: zaštita privatnosti – dogovor između kompanija i potrošača\nPodaci o ličnosti su postali osnova biznis modela u informacionom društvu, ali istovremeno i temelj odgovornosti kompanija koje prikupljaju i obrađuju informacije o korisnicima njihovih usluga. U diskusiji su učestvovali predstavnici kompanija “Telenor” i “Limundo”, advertajzing asocijacije, kao i zamenik Poverenika za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti.\nZamenik Poverenika za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti Aleksandar Resanović je rekao da načela Zakona o zaštiti podataka o ličnosti moraju da budu razrađena u zakonima koji regulišu druge oblasti, poput bankarstva i privrede. Povodom početka rada Google Street View servisa u Srbiji, Resanović je naglasio da se od Google-a tražilo da poštuje privatnost građana tako što će preduzeti mere poput zamagljivanja lica i tako što neće prikupljati podatke sa bežičnih Internet konekcija.\nDirektor korporativne bezbednosti u kompaniji “Telenor” Milan Nikolić je rekao da je princip zaštite privatnosti deo Etičkog kodeksa i modela dobrog upravljanja “Telenor grupe”. Pojedinci očekuju da budu anonimni, da imaju kontrolu nad svojim podacima, ali i da ne budu nadzirani i uznemiravani. “Mi praktično sve više gubimo kontrolu nad tim gde se informacije o nama nalaze”, tvrdi Nikolić. Opšta “zbunjenost” ljudi i pružalaca usluga stvara atmosferu nepoverenja, a dijalog o zaštiti podataka je na nivou straha, neizvesnosti i sumnje.\nIzvršna direktorka sajta “Limundo” Olga Mirković-Maksimović je podsetila da je registracija korisnika na njihovom sajtu obavezna i da je tom prilikom obavezno prihvatiti uslove korišćenja, čiji je sastavni deo i Pravilnik o privatnosti. Kao najveće izazove je navela utvrđivanje “pravila igre”, koja treba da budu ista za sve, saradnju sa državnim organima i predstavnicima robnih marki, zloupotrebu zakona i zlonamerno postupanje određenih pojedinaca. “Nužno je da stvorimo partnertstva i razgovaramo mnogo pre nego što se problemi dese, ponašanje na Internetu se menja brzinom kojom nije moguće da se promene zakoni”, navela je ona.\nPredsednik srpskog ogranka Međunarodne advertajzing asocijacije Miloš Simić je govorio o stvaranju “krovnog” kodeksa marketinških komunikacija, koji treba da vodi formiranju samoregulatornog tela i sektorskih etičkih kodeksa. Recimo, kada je reč o onlajn igrama na sreću, preporuka je da se ne uzimaju određeni lični podaci, kao što je matični broj, ali zbog “bezličnog” odnosa sa korisnikom na Internetu priređivači moraju da imaju te podatke. “Ako industrija uspe samu sebe da kontroliše, mnogo ćemo olakšati posao državi”, rekao je Simić.\nĐorđe Krivokapić iz Share Defense-a smatra da regulativa uglavnom ne odgovara trenutnim društvenim i ekonomskim potrebama i da usporava inovacije, a biznis modeli moraju da se razvijaju slobodno.Svest o zaštiti podataka i privatnosti raste kod potrošača – moramo da pronađemo način da to iskoristimo kako bismo podigli svest kompanija. Problem predstavlja i nelojalna konkurencija, odnosno kompanije koje ne poštuju zakone i privatnost korisnika i tako dovode kompanije koje odgovorno posluju u neravnopravan položaj na tržištu.\nZapažanje učesnika diskusije je da privatni sektor pokazuje nešto viši nivo svesti o zaštiti ličnih podataka jer postoji rizik da izgube klijente. Očekivanja su da će u budućnosti kompanije jednostavno morati da imaju “oficira za privatnost”. Takođe, trebalo bi da se poradi i na politikama privatnosti na Internetu, koje su uglavnom preobimne. Učesnici su zaključili da korisnici treba da razmisle o “monetizaciji” sopstvenih podataka, odnosno o tome da daju podatke u zamenu za gotovo svaku uslugu na Internetu.


Rana upozorenja da vašem tijelu nedostaje vitamin C - ZdraviJa\nKao esencijalni nutrijent, vitamin C štiti tijelo od nedostataka u imunološkom sistemu. Tijelu su potrebne redovne doze vitamina C za sprečavanje razvoja bolesti i drugih ozbiljnih zdravstvenih problema.\nBez obzira na to, većina ljudi ne unosi dovoljno ovog važnog hranljivog materijala. Kada tijelu manjka vitamina C, simptomi se mogu manifestovati na više načina. U nastavku pročitajte koji su to znaci koji vam govore da vašem tijelu nedostaje vitamina C.\nMožda vam bude interesantno: 5 najboljih vitamina za rast kose\nKreme i losioni sa vitaminskim komponentama pomažu kod problema sa suhom kožom i smanjuju bore.\nPročitajte i: Marizela Šabanović: Koža je ogledalo našeg zdravlja\nNadamo se da će vam ovi savjeti biti od koristi, te da ćete na vrijeme prepoznati da vam nedostaje vitamin C u organizmu.


Mandatar za sastav nove Vlade Republike Srpske Radovan Višković održaće sutra u Banjaluci konsultativne sastanke sa predstavnicima Udruženja penzionera Srpske i udruženja proisteklih iz odbrambeno-otadžbinskog rata.\nVišković će se u 9.00 časova sastati sa predstavnicima Udruženja penzionera Republike Srpske, saopšteno je iz Biroa Vlade Republike Srpske za odnose sa javnošću.\nU 10.00 časova Višković će se sastati sa predstavnicima Boračke organizacije Republike Srpske, u 11.00 časova sa predstavnicima Republičke organizacije porodica zarobljenih i poginulih boraca i nestalih civila Republike Srpske.\nZa 12.00 časova predviđen je sastanak mandatara sa predstavnicima Saveza organizacija i udruženja ratnih vojnih invalida Republike Srpske, a u 13.00 časova sa predstavnicima Udruženja žena žrtava rata Republike Srpske.\nU 14.00 časova Višković će se sastati sa predstavnicima Saveza logoraša Republike Srpske, a u 15.00 časova sa predstavnicima Saveza udruženja civilnih žrtava rata Republike Srpske.\nU 16.00 časova biće održan sastanak mandatara sa predstavnicima Udruženja amputiraca "UDAS", a u 17.00 časova sa predstavnicima Udruženja "Veterani Republike Srpske".\nSastanci će biti održani na prvom spratu Administrativnog centra Vlade Republike Srpske.\nRadovan Višković mandatar sastanci


Izraelske zatvorske vlasti ne dozvoljavaju Palestinki da ode na sahranu kćerke\nBeta 13. jula 2021. 12:35\nIzraelska zatvorska služba je saopštila da neće dozvoliti palestinskoj poslanici, članici Narodnog fronta za oslobodjenje Palestine (PFLP), da ode na sahranu kćerke, što je izazvalo osude palestinskih aktivista i organizacija za ljudska prava i pozive da bude puštena.\nPedesetosmogodišnja Kalida Džarar, istaknuta članica PFLP, je u proteklim godinama nekoliko puta bila u izraelskom zatvoru, a u martu je osudjena na dve godine zbog članstva u toj organizaciji koja ima i vojno krilo a Izrael i zapadne zemlje je smatraju terorističkom.\nKalida Džarar nije, medjutim, bila umešana u napade, što je u martu, kada je osudjena na dve godine, potvrdila izraelska vojska navodeći da se „nije bavila organizacionim i vojnim aspektima“.\nPre šest godina bila je osudjena na 15 meseci zatvora, izmedju ostalog, zbog članstva u Narodnom frontu za oslobodjenje Palestine.\nOna je mesecima bila u takozvanom administrativnom pritvoru, bez podizanja optužnice.\nNjena 30-godišnja kćerka koja je radila za organizaciju za ljudska prava Al Hak pronadjena je mrtva u nedelju u gradu Ramali na okupiranoj Zapadnoj obali.\nUzrok njene smrti nije objavljen, a izraelski mediji su naveli da je preminula od srčanog udara.\nOrganizacija za koju je radila je pokrenula kampanju na društvenim mrežama da se Kalida Džarar odmah pusti iz zatvora iz humanitarnih razloga i uputila apel drugim zemljama i Medjunarodnom komitetu Crvenog krsta.\nOnlajn peticiju potpisalo je 11.500 osoba.\nIzraelski zvaničnici nisu ništa komentarisali, a Hjuman rajts voč, organizacija za ljudska prava sa sedištem u Njujorku, je navela da je hapšenje Kalide Džarar deo izraelskog suprotstavljanja nenasilnoj političkoj opoziciji višedecenijskoj okupaciji zemlje na kojoj Palestinci nameravaju da osnuju nezavisnu državu.\nDirektor te organizacije zadužen za Izrael i palestinske teritorije Omar Šakir je ocenio da je pritvaranje Kalide zbog političke aktivnosti kršenje njenih prava i da je najmanje što izraelske vlasti mogu da urade jeste da je puste da se oprosti od kćerke.\nIzraelska zatvorska služba je u pismu ministru javne bezbednosti Omeru Barlevu od koga su organizacije za ljudska prava i izraelski arapski poslanci zatražili da pusti zatvorenicu na sahranu, navela da će joj biti dozvoljeno da telefonira.


Ovlašćeni Servis je proveren i pouzdan auto servis, koji sa lakoćom i u kratkom roku profesionalno radi Dizne na VW vozilima. Ako tražite pouzdan i kvalitetan auto servis koji efikasno i sa lakoćom rešava probleme na VW vozilima Ovlašćeni Servis je pravo mesto za Vaš automobil.\nDizne VW Cena\nOvlašćeni Servis je proveren i pouzdan auto servis, koji sa lakoćom i u kratkom roku po vrlo povoljnim i pristupačnim cenama profesionalno radi Dizne na VW vozilima. Ako tražite pouzdan i kvalitetan auto servis koji efikasno i sa lakoćom rešava probleme na VW vozilima po povoljnim cenama Ovlašćeni Servis je pravo mesto za Vaš automobil.\nDizne VW Delovi\nOvlašćeni Servis je proveren i pouzdan auto servis, koji sa lakoćom i u kratkom roku po vrlo povoljnim i pristupačnim cenama sa originalnim delovima profesionalno radi Dizne na VW vozilima. Ako tražite pouzdan i kvalitetan auto servis koji efikasno i sa lakoćom rešava probleme na VW vozilima po povoljnim cenama sa originalnim delovima, Ovlašćeni Servis je pravo mesto za Vaš automobil.


Ustavni i zakonski okvir koji omogućava koordinaciju pitanja vezanih za EU u Bosni i Hercegovini je uglavnom uspostavljen.\nPredsjedavajući Vijeća ministara osigurava saradnju između Vijeća ministara, entiteta i drugih nivoa vlasti u zemlji. Direkcija za evropske integracije osnovana je 2003. godine kao stalno tijelo Vijeća ministara zaduženo za koordinaciju aktivnosti i nadzor nad implementacijom odluka relevantnih za evropske integracije. Aktivnosti Direkcije uključuju koordinaciju pitanja koja se odnose na EU i usklađivanje propisa s pravnom stečevinom EU, ocjenjivanje usklađenosti sa pravnom stečevinom i koordinaciju pomoći EU. Potrebno je ojačati koordinirajuću ulogu Direkcije, koja je posebno značajna u svjetlu sve većeg obima posla u procesu evropskih integracija. Direkciji je potrebno pružiti neophodnu političku podršku za izvršenje zadataka koji su joj povjereni. U avgustu 2016. godine, Bosna i Hercegovina je uspostavila sistem koordinacije u procesu evropskih integracija. Ovaj ‘mehanizam koordinacije’ treba osigurati dosljedan stav BiH o svim pitanjima koja se odnose na EU, uključujući učešće u tijelima uspostavljenim u okviru SSP-a. Mehanizam koordinacije obuhvata preko 1400 državnih službenika iz 14 vlada na svim nivoima. Direkcija za evropske integracije djeluje kao njegov sekretarijat. Čine ga 36 radnih grupa koje pokrivaju sva poglavlja pravne stečevine, kao i političke i ekonomske kriterije. Bosna i Hercegovina nema nacionalni program za usvajanje pravne stečevine (NPAA) niti sličan strateški dokument, što se traži u SPP-u, i potrebno je da ga prioritetno izradi. Potrebno je da NPAA odražava ulogu različitih nivoa vlasti na osnovu zakonodavnih nadležnosti svakog nivoa.\nKomisija za evropske integracije razmatra i usaglašava pitanja koja se nisu mogla riješiti na nivou radnih grupa. Na najvišem političkom nivou, Kolegij za evropske integracije (koji čine šefovi vlada države, oba entiteta i Brčko Distrikta) raspravlja i usaglašava pitanja koja se nisu mogla riješiti na drugim nivoima. Odluke koje se donose u okviru mehanizma koordinacije nisu pravno obavezujuće. Kada se kroz mehanizam koordinacije postigne dogovor, potrebno je da 14 tijela izvršne vlasti donese odluke i formalno ga potvrdi.\nMehanizam koordinacije korišten je 2017/18. godine za dostavu odgovora na Upitnik Komisije za izradu Mišljenja, koji su dostavljeni u februaru 2018. godine, kao i za odgovore na dodatna pitanja u februaru 2019. godine.\nI svaka kantonalna vlada ima svog koordinatora za EU. Iako je Direkcija za evropske integracija odgovorna za ocjenjivanje usklađenosti propisa koji se usvajaju na nivou države s pravnom stečevinom EU, vlade dva entiteta i Brčko Distrikta provode vlastite ocjene usklađenosti.


Komad „Okruženje“ gost na BFI, dobio nagradu Gardijana\nTanjug 4. juna 2021. 13:11\nBEOGRAD – Komad „Okruženje“ („Umwelt“) francuske koreografkinje Magi Maren, upravo je proglašen od strane londonskog magazina „Gardijan“ za jedno od najboljih scenskih dela umetničke igre u 20. veku, a gostovaće 8. septembra u Ateljeu 212 na programu jesenjeg dela 18. Beogradskog festivala igre (BFI).\nU Gardijanu konstatuju da je bilo očekivano da ovakav komad uvek i neprestano izaziva reakcije, a i francuski list “Liberation” je delo “Umwelt” izdvojio kao “jednu od najjačih i najimpresivnih predstava decenije”.\nTakođe, čuveni grčki umetnik Dimitris Papajoanu, dok je nedavno boravio u Beogradu i Novom Sadu, izjavio da je ovaj rad Magi Maren jedan od najsnažnijih koreografskih i scenskih ostvarenja koje je ikada video u karijeri.\nPapajoanu je zatvorio prolećni deo festivala nastupom svoje predstave “Mastilo” iz Atine, 14. i 15. aprila u Srpskom narodnom pozorištu u Novom Sadu, i prvi sledeći komad na BFI će biti upravo “Okruženje” 8. septembra u pozorištu Atelje 212.\nNa listi londonskog Gardijana našlo se još nekoliko autora i predstava koje je publika Beogradskog festivala igre imala već priliku da otkrije, od čuvenog Akrama Kana i Silvi Gilem, preko Rasela Malifanta, do slavne Kristal Pajt.\nBritanski list opisuje ovaj koreografski projekat rečima: „Devet ogledala na sceni rotiraju se lagano, a devet igrača se pojavljuju povremeno kako bi počeli ili završili neki posao. Buka ne jenjava, a prazna je poput vetra. Proces je gotovo ravan, dok tutnji prema našim mislima, osećanjima, željama, i dovodi u pitanje naše prisustvo. To je komad koji boli dok se gleda, jer su oči uprkos akciji, usmerene u prazninu, kao u srž našeg postojanja“.\nKompanija Magi Maren dolazi iz francuskog grada Sent Foa Le Lion, Francuska, a premijera “Okruženja” je odigrana još 2004, ali je onda predstava obnovljena i prikazana ove godine u Francuskoj.


Amerièka imigraciona služba izdala studentske vize dvojici terorista - 2002-03-13\nPredstavnik Bele kuæe Skot Maklilan je saopštio da je predsednik Buš ”veoma nezadovoljan“ vestima da su studentske vize stigle poštom Mohamedu Ati i Marvanu Alšehiju. Njihove vize su odobrene još prošlog jula, pre no što su imigracioni funkcioneri imali bilo kakve informacije koje vezuju tu dvojicu za teroristièke napade.\nU svom saopštenju Služba za imigraciju i naturalizaciju“ saopštila je da žali zbog kasnog dolaska viza i za odlaganje okrivljuje ”prastari“ i ”neprecizni“ sistem za procesiranje viza.\nGospodin Maklilan naziva tu akciju ”neprihvatljivom“ i kaže da je predsednik Buš naredio direktoru Ureda za domaæu bezbednost, Tomu Ridžu i Sekretaru za pravosudje Džonu Aškroftu da se ”odmah pozabave tim sluèajem“ da istraže èinjenice o tome ”kako i zašto se sluèaj dogodio“ i reše ga.\nOvaj dogadjaj æe verovatno pružiti dodatne argumente pozivima za promene u imigracionoj službi, koja u ovom trenutku prelazi na kompjuterski sistem koji bi trebalo da joj omoguæi bolju razmenu informacija sa drugim vladinim agencijama.


Ljubuški vjesnik - Dom naroda je posljednji štit Hrvata, zato ga žele ukinuti\nPonedjeljak, 09 Travanj 2018 07:19\nTo ima svoj kontinuitet, ne samo od prošlog rata, nego se vuče još iz osamdesetih godina, navodi Ćosić.\nBošnjačke stranke predložile su ukidanje Doma naroda Parlamenta Federacije BiH. Kako to komentirate s obzirom na nadležnosti te institucije?\n– Mislim da ne postoji ni ozbiljna politička stranka ni političar pojedinac kojemu nije jasno značenje takvih inicijativa. Bilo je samo pitanje vremena kada će bošnjačka politika, a evo sada, objedinjena u nekakvu neformalnu koaliciju SDA, SDP, DF, izići sa svojom političkom, manje više do sada prikrivenom, ali poznatom idejom, da se konačno BiH podijeli onako kako je to davno i zacrtano, na državu dvaju entiteta i dvaju naroda. Jedan koji već de facto postoji, RS, i drugi koji bi trebao tek takav postati kao entitet bošnjačkog naroda. Ova ideja, odnosno prijedlog koji su donijele bošnjačke stranke na nedavnom sastanku, samo pokušava ozakoniti jednu takvu politiku.


skijanje.com :: Skijanje vesti :: Sokolov put - najatraktivnija nebeska trka u Srbiji\nNaslovna › Vesti › Ostalo › Sokolov put - najatraktivnija nebeska trka u Srbiji\nNa Suvoj planini održano treće izdanje najatraktivnije skyrunning trke u Srbiji.\nPlaninska trka Sokolov put održana je po treći put. 15.oktobra centar Niške banje je dočekao preko 250 nebeskih trkača iz 12 zemalja koji su na stazi dužine 22 km uz 2.169 m uspona, preko grebena Suve planine trčali do njenog najvišeg vrha, Trema. Po rečima trkača, ovo je jedna od najlepših i najzahtevnijih skyrunning trka u Srbiji, koja se ne može propustiti. Vrhovi, odseci, neverovatan pogled, jednom rečju “izazov” je ono što okuplja sve veći broj planinskih trkača širom Evrope koji sa oduševljenjem pričaju o ovoj stazi, planini i ponose se učešćem na ovoj trci.\nNajbrži u muškoj konkurenciji bio je Mladen Plakalović iz BiH, predstavnik Jahorina Ultra trail tima koji je ovu stazu pretrčao za sjajnih 2 sata, 36 minuta. Drugo mesto je zauzeo Nenad Živković iz Kruševca sa vremenom 2 sata i 47 minuta, dok je treće mesto zauzeo trećeplasirani Dušan Bazić sa Kopaonika i vremenom 2 sata i 51 minut.\n- Posebno smo ponosni na to da je kvalitet takmičara na dosta višem nivou, imali smo tu čast da na startu imamo prvakinju države u triatlonu Vidu Medić, osvajača Olimpijskog srebra u Riu Marka Tomićevića (kajak) i sjajne skyrunning timove iz Bugarske, Slovenije, Poljske u ne tako malom broju. - naglasili su iz Skyrunning asocijacije Srbije.\nSkyrunning asocijacija Srbije se zahvaljuje Turističkoj organizaiciji Niša koja kao dugogodišnji pokrovitelj podržava ovu trku koje će tek u narednim godinama pokazati svoj puni potencijal i veliki doprinos razvoju aktivnog turizma na ovom području. Velika zahvalnost ide Opštini Niška Banja, Prima kozmetici, Wiener osiguranju, kao i svim organiazcijama, volonterima koji su doprineli kvalitetu ovog dogadjaja. Posebnu zahvalnost se upućuje grupi volontera (kolega) iz Rumunije, organizatorima njihovog najpopularnijeg sky race-a Retezat, koji su se samoinicijativno prijavili za pomoć u organizaciji. Ukus prirode i duh tradicije mogao se prepoznati na osvežavajućim stanicama na kojima je Zlatiborac sa svojim proizvodima obezbedio dodatnu energiju trkačima na stazi. Sve rezultate možete pogledati na sledećem linku -\nPlaninska trka Sokolov put održana je po treći put, 15.oktobra centar Niške banje je dočekao preko 250 nebeskih trkača iz 12 zemalja koji su na stazi dužine 22 km uz 2.169 m uspona, preko grebena Suve planine trčali do njenog najvišeg vrha, Trema. Po rečima trkača, ovo je jedna od najlepših i najzahtevnijih skyrunning trka u Srbiji, koja se ne može propustiti. Vrhovi, odseci, neverovatan pogled, jednom rečju “izazov” je ono što okuplja sve veći broj planinskih trkača širom Evrope koji sa oduševljenjem pričaju o ovoj stazi, planini i ponose se učešćem na ovoj trci.\nSkyrunning asocijacija Srbije se zahvaljuje Turističkoj organizaiciji Niša koja kao dugogodišnji pokrovitelj podržava ovu trku koje će tek u narednim godinama pokazati svoj puni potencijal i veliki doprinos razvoju aktivnog turizma na ovom području. Velika zahvalnost ide Opštini Niška Banja, Prima kozmetici, Wiener osiguranju, kao i svim organiazcijama, volonterima koji su doprineli kvalitetu ovog dogadjaja. Posebnu zahvalnost se upućuje grupi volontera (kolega) iz Rumunije, organizatorima njihovog najpopularnijeg sky race-a Retezat, koji su se samoinicijativno prijavili za pomoć u organizaciji. Ukus prirode i duh tradicije mogao se prepoznati na osvežavajućim stanicama na kojima je Zlatiborac sa svojim proizvodima obezbedio dodatnu energiju trkačima na stazi. Sve rezultate možete pogledati na sledećem linku.


FRANCUZI PRESUDILI ĐUKANOVIĆU: Figaro najavio: Milo neće dočekati 30. godišnjicu 11\t406\nRUDAN BRUTALNO O SKANDALU SA JOSIPOM LISAC: Ko normalan može da prepozna 13\t99\nSARAJEVSKA GOLGOTA Na današnji dan 1996. godine više od 150.000 Srba u 30\t146\nUDAR NA LIDERA SRBA U BIH: Đukanović zatvara granicu za Dodika? 5\t16\nPOVELJA SRĐANU ALEKSIĆU: Heroj iz Trebinja stradao braneći prijatelja Alena, 4\t48\nDOBRO IH OPRAO\n14.03.2018. 12:29h 14.03.2018. 12:29h\nPredsednik Mosta Božo Petrov poručio je u Saboru vladajućoj partiji da se ponaša po modelu "sve za fotelju, fotelju ni za šta" i da, umesto o važnim temama za život građana, kao što su odliv mladih, poljoprivreda i Agrokor, raspravljaju o ideološkim pitanjima.\n"Kolega Bačiću, kad ste u klubu HDZ poslednji put četiri sata pričali o ovim temama? Kad ste pričali o temama u Agrokoru? Kad ste pričali o poljoprivredi? O odlasku ljudi iz Hrvatske? Ja sanjam dan kad će predsednik vlade doći i reći svojim saborskim poslanicima: ako se ne popravi situacija, ako ne sprovedemo reformu javne uprave, idemo na izbore, pola vas neće tu ostati", rekao je Petrov posle pauze na početku sednice Sabora.\nPodsetio je i na ocenu Evropske komisije.\n"Mi spadamo u tri zemlje koje su ocenjene neprihvatljivo, odnosno nepopravljivo. Imamo preveliku neravnotežu, BDP usporava, industrijska proizvodnja pada već tri meseca zaredom, javni dug je premašio 300 milijardi, država nam se demografski topi kao santa leda. Ako - sad zamislite ovu situaciju - ako ne sprovedemo reformu pravosuđa i ovo ne postane pravedna zemlja, idemo na izbore, pola vas neće biti tu. To bi bilo super!", kazao je čelnik Mosta.\n"Bojim se da ste zbog borbi za fotelje i utvrđivanje vlasti izgubili pojam važnog. Hrvatski čovek ne živi od ustaša, od partizana, od ideologija. Od toga živite samo vi", poručio je Petrov vladajućima.\nFRANCUZI PRESUDILI ĐUKANOVIĆU: Figaro najavio: Milo neće dočekati 30. godišnjicu vlasti! 11\t406\nRUDAN BRUTALNO O SKANDALU SA JOSIPOM LISAC: Ko normalan može da prepozna lepo, naše i junačko u ovome gde živimo? 13\t99\nSARAJEVSKA GOLGOTA Na današnji dan 1996. godine više od 150.000 Srba u egzodusu napustilo je Sarajevo! 30\t146


NKPJ sa gnevom i revoltom poručuje da je objektivni krivac za ovaj tragičan slučaj izrabljivački, oholi i podmukli kapitalistički društveni sistem. Ovaj slučaj najslikovitije pokazuje da kapitalizam ubija i da svi oni koji ga podržavaju i sprovode u delo jesu saučesnici u zločinu. Dragan Mladenović je u oproštajnoj poruci koju je napisao pre nego što je digao ruku na sebe objasnio da se na taj čin odlučio iz očaja zbog velike nemaštine. Slovački buržoaski poslodavac ŽOS Trnava radnicima „Goše“ duguje 15 do 20 zarada, četiri godine im nisu uplaćeni doprinosi za zdravstveno i penziono osiguranje pa zbog toga Dragan veoma često nije imao para ne samo da koristi prevoz i leči se već i da kupi komad hleba. Živeo je sa bolesnom majkom i nezaposlenim sinom.\nNKPJ ističe da odgovornost zbog samoubistva Dragana Mladenovića snosi slovački buržoaski poslodavac koji ostvaruje profit i iznosi ga iz zemlje dok oni koji jedini privređuju u fabrici, radnici ne dobijaju zaradu i žive u bedi. Nekima od njih je jedini obrok u toku dana onaj koji pojedu u fabričkoj kantini. Objektivni krivac za katastrofalan položaj u kome se nalaze radnici „Goše“ je buržoaski pro-imperijalistički režim koji bestidno toleriše ćinjenicu da ŽOS Trnava ne isplaćuje dohodke i doprinose što predstavlja kršenje važećih zakonskih odredbi u Srbiji. Žmureći pred činjenicom da zaposleni koji rade u „Goši“ gladuju a neki od njih u očaju ne videći drugo rešenje i podignu ruku na sebe, a da sa druge strane slovački poslodavac ostvaruje profit i poslovnu saradnju sa partnerima iz zapadne Evrope jasno ukazuju na to da je Vlada Srbije servis eksploatatorskih poslodavaca a ne građana.\nNKPJ zahteva od poslovodstva ŽOS Trnava da odmah isplati sva dugovanja prema zaposlenima i izmiri obaveze prema državi odnosno uplati doprinose za zdravstvenu zaštitu i penziju. Pored toga, država odmah mora da raskine kupoprodajni ugovor sa ŽOS Trnava o prodaju Fabrike šinskih vozila „Goša“, bezočnog poslodavca da protera iz zemlje a preduzeće da nacionalizuje i obezbedi njegovo normalno poslovanje i redovne isplate za sve zaposlene. NKPJ ističe da su licemerne kritike na račun vlasti povodom ovog slučaja, iz redova buržaoske pro-imperijalističke opozicije oličene u Demokratskoj stranci jer je nesavesni poslodavac ŽOS Trnava fabriku kupio u vreme dok je vladala ta stranka. Kao što se aktuelna Vučićeva vlast ne može sakriti od odgovornosti za očajan položaj u kome se fabrika našla tako se ni bivša vlast demokrata ne može sakriti od odgovornosti zbog sramne prodaje preduzeća i njegovog upropašćavanja.\nNKPJ poziva radne ljude u Srbiji da ne očajavaju, da misle o svojim porodicama i njihovoj budućnosti, da ne dižu ruke na sebe, već da ih pruže jedni drugima i zajedničkim snagama se izbore za svoja prava. Samo ujedinjenim frontom, kako elektoralnim tako i onim protestnim na ulici, obespravljeni slojevi u Srbiji predvođeni radničkom klasom mogu da obezbede bolji život i budućnost svojih porodica.\n26. mart 2017. godine


Božidar Stanišljević koji je unio tri kilograma eksploziva, dvije puške, bombe, municiju i drugu opremu u sportsku dvoranu Borik u Banjaluci, što je otkriveno u antidiverzionom pregledu 8.januara, predat je danas Tužilaštvu Bosne i Hercegovine. U dosadašnjoj istrazi, tokom koje su obavljeni razgovori sa više od stotinu lica, još nisu utvrđeni motivi ovog slučaja koji se tretira kao pokušaj terorističkog čina, saopštili su na današnjoj konferenciji za novinare u Banjaluci, direktori policija Republike Srpske i Srbije.\nŠezdesetjednogodišnji Božidar Stanišljević, koji je priznao da je unio naoružanje u sportsku dvoranu Borik u Banjaluci a koje je otkriveno 8.januara, dan uoči održavanja svečane akademije povodom Dana Republike Srpske, ispitan je danas u Tužilaštvu BiH u svojstvu osumnjičenog za krivično djelo terorizam. Nakon toga tužilac je uputio Sudu BiH prijedlog za određivanje mjere pritvora u trajanju od 30 dana, a u ovom periodu bi se trebali prikupiti svi dokazi u cilju rasvjetljavanja ovog slučaja koji je izazvao dosta bure u Bosni i Hercegovini, ali i Srbiji o čemu svjedoči i današnji sastanak direktora policija Republike Srpske i Srbije Gojka Vasića i Milorada Veljovića u Banjaluci.\n"Ja, kao direktor policije, i moji saradnici imali smo posebnu obavezu da preduzmemo sve da ovaj događaj bude rasvetljen do kraja. Jer, ako ne bude rasvetljen do kraja, uvek će postojati stepen sumnje da neko stoji iza ovoga, što nije nemoguće", kazao je Veljović.\nU policiji Republike Srpske ne žele da špekulišu kada je naoružanje dospjelo u sportsku dvoranu Borik ali prema prvim saznanjima to se desilo nedavno.\n"Pronadjeno naoružanje tu se zasigurno nije nalazilo dugo. Na njemu nije bilo prašine, a dvorana je na isti način do sada više puta pregledana", naveo je Vasić.\nTokom trodnevne istrage obavljeni su razgovori sa preko stotinu lica, a osim saradnje sa policijom Srbije pripadnici policije Republike Srpske ostvarili su konkate i sa Agencijom za istrage i zaštititu, Obavještajno-bezbjednosnom agencijom Bosne i Hercegovine, saopšteno je na današnjoj konferenciji za novinare.


Samit pokreta nesvrstanih u Beogradu - BIGportal.ba\nJedan od najvećih multilateralnih skupova u Evropi ove godine – Samit kojim će biti obeleženo šest decenija od osnovanja Pokreta nesvrstanih zemalja, održava se u Beogradu danas i sutra, uz prisustvo velikog broja stranih zvaničnika.\nUčestvuje više od 100 zemalja, devet delegacija međunarodnih organizacija, oko 40 ministara spoljnih poslova.\nSkup se održava na Beogradskom sajmu.\nDomaćini skupa, koji se održava u sećanje na Samit koji je 1. septembra 1961.godine održan u Beogradu, ove godine su Srbija i Azerbejdžan.\nSrbija ima status posmatrača od 2001. godine. Pre šest decenija, lideri 25 zemalja afirmisali su ideju ostvarivanja protivteže u tada blokovski podeljenom svetu.


Najvece teorije zavere\nNaslov: Najvece teorije zavere Uto Mar 27, 2012 10:04 pm\nTeorije zavere kruže već generacijama, ali su sa pojavom interneta doživele pravu ekspanziju, pa je ovaj moćni medijum postao upijač hiljada teorija o svetu u kom živimo, ko ga vodi i zašto.\nOd vanzemaljaca koji sleću na zemlju do rešavanja misterioznih ubistava, predstavićemo vam nekoliko najvećih istorijskih teorija zavere, koje su još uvek aktuelne.\nSletanje Apoloa11 1969 godine, prema nekim teorijama bio je samo trik američke vlade, koja je želela da pretekne Rusiju u trci do Meseca. Otisak noge Nila Armstronga i Baza Oldrina na površini Meseca je prema njihovom mišljenju lažan, jer postoji nekoliko anomalija poput senke, koja ide u različitim pravcima i vetar koji duva u američku zastavu.\n9/11 Zavera Pentagona\nKruži teorija da nikakav avion nije udario u Pentagon 11. Septembra, te da je eksploziju izazvala bomba unutar zdanja, koju su postavili sami Amerikanci. Teoretičari tvrde da nikakva olupina Boinga 747 nije pronađena na mestu zločina, nekoliko prozora je ostalo netaknuto, što implicira da je razorna moć bila manja od one koju bi izazvao udar aviona u zgradu.\nVeliki broj ljudi tvrdi da je uznapredovana energetska tehnologija strogo čuvana tajna, koju grupe profitera potiskuju kako bi zaradili na proizvodnji nafte i gasa. Fenomen �slobodne energije� je dobijen iz impresivnih otkrića o superprovodljivosti struje, koja prevazilazi naša dosadašnja shvatanja nauke i koja bi učinila lakšim proizvodnju energije.\nSmrt princeze Dajane\nNeki veruju da je smrt bivše žene princa Čarlsa u saobraćajnoj nesreći u Parizu, pre 12 godina bilo namešteno ubistvo, koje joj je podmetnula kraljevska porodica, kako bi je sprečili da se ponovo uda. Kada su Dajana, njen dečko Dodi Fajez i vozač poginuli, Fajezov otac dodali su ulje na vodu tvrdnjama da su ubijeni. Zaverenici kažu da je ona bila trudna, a pisma u kojima se tvrdi da joj je Čarls namestio ubistvo posthumno su objavljena.


Ulaznica kompanijama iz SRB na tržište sa 4,5 mlrd potrošača\nTanjug 29. oktobra 2019. 17:10\nABU DABI – Predsednik Privredne komore Srbije Marko Čadež potpisao je danas u Abu Dabiju sa Mohamedom Al Šamisijem, generalnim direktorom „Abu Dhabi Ports“, sporazum o saradnji PKS sa ovom kompanijom koja se bavi upravljanjem i razvojem luka i slobodnih zona u istoimenom emiratu.\nČadež boravi u dvodnevnoj poseti Ujedinjenim Arapskim Emiratima, tokom koje je sporazumima potpisanim juče i danas u Dubaiju i Abu Dabiju, PKS otvorila našim kompanijama mogućnost za ulazak u emiratske slobodne zone.\nIz zona se može poslovati i izvoziti ne samo na tržište UAE, već i celog regiona Bliskog Istoka, Afrike i Južne Azije sa 4,5 milijarde potrošača, saopštila je PKS.\n„Preduzetnički i inkubacioni centar ove zone, u kome se kompanije osnivaju za 24 sata, sa besplatnim licencama za poslovanje u prve dve godine, može da posluži i kao odličan primer za razvoj preduzetništva i malih i srednjih preduzeća u slobodnim zona Srbije“, rekao je Čadež.\nKako se navodi, zona Kizad u Abu Dabiju, koju razvija Abu Dhabi Ports, prepoznata je kao jedna od zona sa najjednostavnijim procedurama za pokretanje biznisa i najnižim troškovima za konkurentno poslovanje.\nPo rečima domaćina Al Šamisija ovim sporazumom Srbija i UAE ulaze u fazu čvršće saradnje u trgovinskim odnosima u obostranom interesu, a zona Kizad postaje kapija za srpske kompanije koje žele da posluju u Emiratima.\nEmiratske slobodne zone su među najbolje kotiranim na svetskim listama po uslovima za poslovanje, saopštava PKS i navodi da slobodna zona Dubai Multi Commodities Centre, u kojoj posluje 16.000 kompanija i zapošljava 60.000 ljudi već pet godina za redom je po Financial Times-u svetski pobednik, a zona Jebel Ali (Jafza) stvara čak četvrtinu BDP-a Dubaija, generiše 135.000 radnih mesta i ostvaruje trgovinu vrednu 93 milijarde dolara.


Pritisak Kine na Ameriku može trajati decenijama\nPritisak Kine na Ameriku može trajati decenijama\nKina nije navikla da bude „druga violina“ u geopolitičkim igrama i teži da obnovi „prirodnu ravnotežu snaga u regionu“, koju, kako smatra kinesko rukovodstvo, narušavaju SAD, tvrdi ekspert za bezbednost Mohan Malik u članku koji objavljuje „The National Interest“.\nAko se rast Kine nastavi, ona može za SAD da postane još opasniji protivnik nego što je to nekada bio SSSR, u ekonomskoj sferi, kao i u sferi naučnih istraživanja, odbrane i bezbednosti. Pritisak Kine na SAD i njihove saveznike u Aziji, kao na primer Japan, može trajati decenijama, jer su Kinezi uvereni u „pad SAD koji je nemoguće zaustaviti“ i svo to vreme svet će morati da prati geopolitički poker Pekinga i Vašingtona.\nPri tome, u zonu preraspodele strateškog uticaja biće uvučeni ne samo Kina i SAD, već i njihovi saveznici. Japan će stati na stranu Amerike. Indija, bez obzira na uspešan razvoj ekonomskih odnosa sa Kinom, suprotstavljaće se njenoj geopolitičkoj ekspanziji. Zemlje koje imaju malu ili srednju geopolitičku težinu, kao što su Singapur, Južna Koreja, Indonezija, Vijetnam, Filipini i Australija, laviraće kako bi izvukle maksimalnu korist za sebe. Rusija će koristiti svoje energetske resurse za potvrdu uticaja u regionu, ali ni u kom slučaju neće pasti pod uticaj, ni Kine, ni SAD, uveren je autor.\nKako ističe Mohan Malik, ni Kina, ni SAD neće uspeti da zagospodare u regionu bez podrške malih i srednjih država. U ovom trenutku, Amerika ima mnogo više saveznika nego Kina. Međutim, geopolitički raspored može da se promeni.


Kamiondžija u ručnom frižideru krio 30.000 evra - juGmedia\nSuvlasnik beogradske kompanije “Milenijum Tim” Ivan Bošnjak, zvanični je kupac plantaže Navipa u Leskovcu koja…\nNa većini zasejanih oraničnih površina koje je u okolini Vranja, posle nedavnog izlivanja, poplavila reka…\nZbog osnova sumnje da je izvršio krivično delo razbojništvo, po nalogu Osnovnog javnog tužilaštva u…\nKamiondžija u ručnom frižideru krio 30.000 evra\nCarinici su juče na kontrolnom punktu Merdare uspeli da spreče jednog vozača kamiona da prokrijumčari preko 30.000 evra, uprkos tome što je prethodno deo novca koji podleže prijavljivanju pokušao da sakrije u ručni frižider.\nSlučaj je otkriven oko 15 časova kada je za kontrolu iz pravca AP KiM pristigao kamion mađarskih registarskih oznaka, sa prikolicom za prevoz stoke.\n“Na pitanje carinika šta ima da prijavi, 39-godišnji vozač, mađarski državljanin, rekao je da nema ništa, jer se prazan vraća iz Prištine, gde je transportovao goveda. Takođe je napomenuo da kod sebe ima nešto malo novca za put, daleko manje od iznosa koji se mora prijaviti. Ispostavilo se, međutim, da je to samo delimično tačno, jer je prikolica zaista bila prazna, dok je detaljnom kontrolom kamionske kabine, pored menjača, pronađena ručna torba puna deviza”, navodi se u saopštenju Uprave carine.\nKada se to desilo, carinik je naložio vozaču da uzme torbu i krene u carinske prostorije, kako bi neprijavljeni novac bio prebrojan.\n“Dok je izlazio iz kabine, vozač je uspeo da deo novca izvadi iz torbe i da ga sakrije u ručni frižider, koji se takođe nalazio u kamionskoj kabini. Kada je doneo torbu u prostoriju za pregled i otvorio je, cariniku je odmah bilo jasno da deo novca nedostaje.Nakon ponovne kontrole kabine, svežnjevi evra pronađeni su u ručnom frižideru, baš tamo gde ih je vozač na brzinu sakrio”, dodaje se.\nOd ukupno pronađenih 30.900 evra vozaču je vraćena dozvoljena suma od 10.000 evra, dok je ostatak zadržan do okončanja postupka pred nadležnim sudom.\nDragoljub Đorđević i Božidar Stojiljković novi članovi Gradskog veća u Leskovcu\nZdravković o riziku održavanja današnje Skupštine, Cakić o ugovoru za LED osvetljenje u Leskovcu\nU leskovcačkoj kovid bolnici preminula još dva pacijenta, na lečenju 160 ljudi\nPacijentkinja iz Leskovca stara 73 godine i šezdesetogodišnjak iz Bujanovca, izgubili su biutku sa koronom u leskovačkoj kovid bolnici, dok je na lečenju…\nMedveđa: Iz Štaba apeleju da se poštuju mere i da se pojača kontrola\nU saopštenju Štaba za vanredne situacije Opštine Medveđe, koje je poptisao komandant tog štaba Nebojša Arsić, preporučuje se maksimalno poštovanje…\nUsvojen planirani budžet grada Leskovca za narednu godinu\nLeskovački odbornici usvojili su planirani budžet za narednu godinu čiji su planirani ukupni prihodi planirani su na iznos od 4.556.122.000 dinara,…\nIza kupovina leskovačke plantaže stoji...\nSuvlasnik beogradske kompanije “Milenijum Tim” Ivan…\nPSSS: Useve koje je odneo poplavni talas...\nNa većini zasejanih oraničnih površina koje je u okolini…\nUz pretnju nožem oteo taksisti novac...\nZbog osnova sumnje da je izvršio krivično delo razbojništvo,…\nJoš jedna osoba u Leskovcu izgubila bit...\nUpoznat na Nestao mladi Leskovčanin, ako ga vidite odmah prijavite policiji\nMisa_le na Aktivisti SNS u Leskovcu imali preko 200 humanitarnih akcija od početka godine\nDemetra na Aktivisti SNS u Leskovcu imali preko 200 humanitarnih akcija od početka godine\nKobac na Na letovanje u Grčku vakcinisani ili sa PCR i brzim testom


London Electric Cars, kompanija iz Velike Britanije, u svoju ponudu ubacila je opciju električne konverzije za klasične Mini modele, sa paketom opreme koji koristi motore i baterije iz modela Nissan Leaf...\nBazni paket ovog brenda dolazi sa baterijskim pakovanjem od 20 kWh, što je, sudeći prema njenim ljudima, dovoljno da pruži klasičnom Mini modelu prelazni opseg od 90 do 113 kilometara. Kupci se takođe mogu opredeliti za nešto moćniji električni motor i veće baterijsko pakovanje opciono.\nLEC je želeo da njihova električna konverzija ne bude samo troškovno najefektivnija na tržištu, već takođe i najsamoodrživija opcija po pitanju njihovog uticaja tokom čitavog životnog ciklusa.\nCena baznih LEC konverzacionih paketa kreće od 25.000 funti, uključujući lokalne takse, transport i donorski automobil. Kompanija LEC takođe svojim kupcima omogućuje punu uslugu pronalaženja donorskog modela po potrebi. Svaki konvertovani Mini klasik zahteva oko tri nedelje za transformaciju i prelazak na električnu energiju, dok se trenutno vreme čekanja kako bi celokupan proces bio gotov kreće oko šest meseci.\nPored recikliranja Nissan Leaf motora i baterija, LEC takođe planira upotrebu recikliranih i obnovljenih kompjuterskih komponenti i baterija uhutar vučnog segmenta. Britanski brend koristi dodatne proizvodne tehnologije tokom izrade svojih projekata i inženjeringa svojih Mini konverzionih paketa.\nLEC takođe nudi električnu konverzionu opremu za klasične modele kao što su Morris Minor, Morris Traveller i originalni Land Rover Defender.


VIP Forum o porodičnim firmama - juGmedia\nNIŠ – U niškoj Regionalnoj privrednoj komori sutra će biti održan forum posvećen poslovanju porodičnih firmi u Srbiji.\nNa skupu čiji je naziv „Porodične firme-stub razvoja ekonomije Srbije“ biće reči o ključnim problemima sa kojima se suočavaju porodične firme u Srbiji, a takođe će biti predstavljeni rezultati istraživanja o statusu porodičnih firmi u našoj zemlji.\nForum organizuje kompanija „VIP mobaile“ kako bi podstakla razvoj porodičnog biznisa u Srbiji. Statistika pokazuje da u industrijski razvijenim zemljama porodične firme ostvaruju polovinu bruto društvenog proizvoda a u njima radi 60 osto svih zaposlenih.\nPočetak foruma zakazan je za 9,30 časova.\nZvezda house scene Steve Lawler i legenda roka Kerber na Nisomnii\n„Ledamus“ otvoren Vivaldijevom kantatom „Gloria“\nOpština Medveđa konkurisala je u Ministarstvu omladine i sporta sa novim projektom koji će lokalna samouprava sporovesti u oblasti omladinske politike.…


BMW M8 na Nirburgringu (VIDEO) - Auto Republika\nOve godine će M8 zameniti M6.\nBMW M6 konačno odlazi u istoriju, jer će ga zameniti prvi M8 u istoriji. Najpre kupe, zatim kabriolet, a moguće je i Gran Coupe, bavarska perjanica će biti dostupna u rasnom „M“ izdanju i pozicioniraće se iznad M850i. Naravno, bez obzira na veličinu i težinu, bio bi pravi greh da se M „osmica“ ne potera na stazi poput Nordšlajfea, a upravo tu se odigravaju finalna testiranja.\nNakon lansiranje X5 M, X6 M i nedavno M5, budući M8 će takođe posedovati xDrive pogon, najverovatnije pozajmljen iz „petice“. Kao i u slučaju M5, zadovoljiće puritance, jer se pritiskom na dugme dobija čist pogon na zadnje točkove.\nJoš uvek se ne zna tačno sa koliko snage će raspolagati 4,4-litarski V8, ali naravno da će biti više od 530 ks i 750 Nm, koliko isporučuje u M850i xDrive. Barijera od 600 konja će najverovatnije biti probijena, dok optimisti smatraju da će M8 dostići čitavih 650 ks. Menjač je naravno osmostepeni automatski.\nKada je reč o stajlingu, hajde da dodamo 20-30 odsto „agresivnosti“ u odnosu na M850i.\ntags: bmw BMW M8 Nirburgring Nordschleife nurburgring\nnext Civic Type R već prolazi kroz tretman osvežavanja\nVolkswagen “Buba” na kvadrat (VIDEO)\n01/09/2020 - 06:41\nSEAT Tarraco “na kašičicu”\n18/05/2018 - 11:21


"Veoma bitno je da kontrolišemo ne samo finansijske izveštaje i izvode sa računa, već i šta mi proizvedemo. To treba neko da počne da gleda i vrednuje", istakli su novinari i predstavnici medijskih kuća.\nSa druge strane, dele mišljenje učesnici i učesnice skupa, lokalni mediji su veoma važni jer bez njih nema kvalitetnog informisanja i pluralizma govora, ničega od osnovnih ljudskih prava i vrednosti savremenog društva.\nĐakomo Bozizio, predstavnik Misije Organizacije za evropsku bezbednost i saradnju (OEBS) u Bujanovcu, istakao je da je projektno sufinansiranje uvek bila važna tema za medije i društvo u celini, ne samo na jugu, nego u celoj Srbiji.\n"Rad lokalnih medija je oduvek je bio važan za razvoj demokratije i dešavanja u društvu, u lokalnim multietničkim zajednicama. Nadam se da će svi prepoznati važnost davanja podrške dobrim medijskim projektima od javnog značaja", rekao je Bozizio.\nPredstavnice Ministarstva kulture i informisanja istakle su da ljudi iz medija, koji su često i članovi konkursnih komisija, kao i ljudi iz lokalnih samouprava, moraju jedni druge da kontrolišu i podstiču, da na prvom mestu svi zajedno sarađujemo. Potrebno je da i jedni i drugi znaju celu proceduru oko projekata, dodale su.\n"Nastojte da ne daje izveštaj samo administracija – menadžer projekta, direktor ili glavni i odgovorni urednik – već je najboje da to čini u saradnji sa novinarom, sa onim ko će realizovati projekat, te je stoga veoma poželjno da u projekat bude uključen ceo tim", savetuju iz ministarstva.\nNa kraju se u realizaciji vidi da je neko samo napisao, ali ne i realizovao projekat, iako je odlično napisan; da projekat nisu iznedrili novinari i da na kraju nije izveden onako kako je zamišljeno, objasnile su predstavnice resornog ministarstva.\n"Treba da se projekat profiliše tako da doprinese dobrom medijskom sadržaju, onome što hoćete da poručite građanima – koji će biti krajnji korisnici – kako bi bili informisani, jer oni su nam ciljna grupa, bez obzira na uzrast, pol ili interesovanja, za njih radimo, kao i za nas", zaključeno je na skupu u prostorijama OEBS-a u Bujanovcu.\nPored obraćanja predstavnica Ministarstva kulture i informisanja, drugi deo radionice bio je posvećen diskusiji, evaluaciji i izveštavanju iz ugla lokalnih novinara.\nLjiljana Stojanović ispred udruženja Lokal pres, glavna i odgovorna urednica leskovačkog portala Jugpress, naglasila je da u većini slučajeva kada se dogodi greška, ne postoji loša namera ljudi koji raspisuju i sprovode konkurse, kao ni ljudi iz opština, već je najveći problem nedovoljna edukacija.\n"Ne možemo da kažemo da je to baš uvek zato što postoji iskuljučivo politički uticaj, već nepoznavanje materije. Zato je edukacija ljudi iz lokalnih samouprava i nas iz medija važna", rekla je Stojanović.\nSlobodan Radičević, glavni i odgovorni urednik RTV Kanal M i član Udruženja novinara Srbije (UNS), rekao je da na osnovu i samo ovog sastanka vidimo koliko je realnih problema u funkcionisanju lokalnih medija i koliko državni organi i donosioci odluka više to shvataju formalno, a znamo da često umeju da zloupotrebljavaju novinare i medije.\n"Sve vlasti vole da imaju medije, ali da rade samo za njih, a trošak koji daju iz svojih budžeta često tretiraju kao namet i obavezu, a ne kao ulaganje u bolje društvo i bolje informisanje. Međutim, i mediji su problem jer su neodgovorni u pisanju projekata. Mogu tek da zamislim kakvi su u njihovom sprovođenju", istakao je Radičević.\nOn primećuje tri grupe problema projektnog sufinansiranja koji oslikavaju suštinu trenutnog stanja, izražavajući nadu da bi u budućnosti mogli da doprinesemo menjanju te slike i da sistem projektnog sufinansiranja ne bude suprotnost svojoj ideji.\n"Jedan od osnovnih problema je uniformisanost i nadležnost tumačenja i postupaka sprovođenja projektnog finansiranja, zatim nepostojanje sankcija za nepoštovanje procedura, odnosno tumačenje Zakona o javnom informisanju i Pravilnika o projektnom finansiranju različito od načina kako to radi Ministarstvo kulture i informisanja na nivou lokalnih samouprava", objasnio je Radičević.\nNovinar portala InfoVranjske i član Nezavisnog udruženja novinara Srbije (NUNS) Radoman Irić apostrofirao je da finansiranje projekata mora biti transparentan proces, kao i da svaki medij mora da zadovolji rad u javnom interesu.\nU Srbiji, naglasio je Irić, treba insistirati na apsolutnoj privatizaciji medija sa dva javna servisa, a bez lokalnih, kako se to često zagovara, između ostalog i u Medijskoj strategiji.\n"Moramo biti jasni: jesmo za podelu sredstava poreskih obveznika, ali nismo za golu otimačinu, često u režiji države i lokalnih samouprava. Finansiranje ili sufinansiranje projekata za sada je najbolji način da u borbi za tržišni položaj informacije, za njen javni interes, pobede pamet i profesionalizam", rekao je Irić.\nOn je dodao da je kao član komisija za vrednovanje medijskih projekata nailazio na, kako ih je nazvao, "rijaliti projekte", funkcionalno nepismene, gde su aplikanti mešali osnovne pojmove.\nIz ministarstva podsećaju da oni koji apliciraju moraju da prate rokove u ugovoru između njih, lokalne samouprave, odnosno ministarstva, koji određuju dalji tok komunikacije triju strana posle odobrenog projekta.\nMinistarstvo kulture i informisanja je za 2017. godinu pokrenulo pojedine sudske sporove, zbog toga što oni koji su se na konkurs prijavili nisu na vreme dostavili izveštaj, pa projekat nije realizovan, a nije bilo povraćaja sredstava.\nPovraćaj sredstava, podsećaju, nije jedina sankcija, već izdavač medija pored novčane kazne ne može da učestvuje na sledećem konkursu, odnosno ni na jedan sledeći dok ne vrati sredstva koja su prethodno u njega uložena.\n"Ako nam neko ne dostavi izveštaj na vreme, uputićemo najpre opomenu. Dešavalo nam se da za izveštaj nekoga molimo po tri puta, to ćemo svesti na jedanput, nemamo ni mi toliko kapaciteta da izmolimo vašu ugovornu obavezu. Opomenućemo jednom, a posle ide zahtev za povraćaj sredstava", objasnile su proceduru predstavnice Ministarstva kulture i informisanja.\nMeđu prisutnima je diskutovano ponajviše o proceduri pisanja projekata i popunjavanju priložene dokumentacije, uz podsećanja i savete da se, pre svega, napiše pun naziv izdavača medija kao korisnika sredstava, ali i obrati pažnja na naziv projekta, kako bi se svi podaci slagali sa onima iz prijave, odnosno ugovora.\n"Zakon o javnom informisanju je svima nama osnovni po kome radimo i iz njega je proistekao pravilnik koji nam je korak-po-korak obrazložio celu proceduru rada. Zakon nam kaže kako se uređuje projektno sufinansiranje i on propisuje obrasce za prijavu na konkurs i obrasce za podnošenje narativnog i finansijskog izveštaja. Cela Srbija radi po jednom tom obrascu i zato je on važan", podsećaju iz ministarstva.\nNeophodno je i da lokalna samouprava prati zakonitost procedure, a pravilnik koji je ona donela mora apsolutno da bude usklađen sa pravilnikom koji je propisalo i usvojilo ministarstvo.\nNovinarska i medijska udruženja prate sva dešavanja na terenu tokom procesa prijave i realizacije projekta, i kontrolišu jedinice lokalne samouprave; ali i novinari mogu biti medijski stručnjaci, zavisno od edukacije, obrazovanja ili iskustava, te na kraju bivaju i kontrolori lokalnih samouprava.\nNavedeni su i primeri gradova i opština u Srbiji koji nisu pozitivni, jer u opštini Bosilegrad nijednom nije raspisan konkurs, baš kao ni u Kragujevcu, Preševo je takođe drastičan primer neodgovornosti lokalne vlasti, dok je konkurs za sufinansiranje medija u Surdulici, za 2018, raspisan tek pred kraj te godine, u novembru.\nPored medijskih radnika i novinara, kao i predstavnika lokalnih samouprava, radionici je prisustvovala Tamara Grbić-Milošević ispred Koordinacionog tela za opštine Preševo, Bujanovac i Medveđa, te Borka Rajšić i Dragica Blagojević iz Ministarstva kulture i informisanja.\nOrganizator radionice je Misija OEBS-a u Srbiji, uz saradnju Ministarstva kulture i informisanja i Koordinacionog tela Vlade Republike Srbije za opštine Preševo, Bujanovac i Medveđa.


KENDI DŽEJKOBS: Uslovi u karantinu u Tokiju su NELJUDSKI | Happy BSC portal\nPhoto: Youtube/Printscreen /Candy Jacobs\nJedna olimpijska takmičarka u skejtbordu, koja je nakon pozitivnog testa poslata u karantin, ocenila je danas da su uslovi u hotelu neljudski.\nTakmičarka iz Holandije Kendi Džejkobs (31) je već osam dana u izolaciji i propustila je početak prvog takmičenja u skejtbordu kao olimpijskoj disciplini.\nOna tvrdi da je morala da primora zvaničnike da joj dozvole da pod nadzorom, na kratko napusti sobu u kojoj se prozori ne otvaraju da bi "udahnula svež vazduh".\n„Nemati svežeg vazduha toliko je neljudski. To je izuzetan mentalni napor i super iscrpljujuće...mnogo više nego što bi mnogi ljudi mogli da podnesu“, poručila je Džejkobsova u video poruci objavljenoj na Instagramu".\nHolandska skejterka je iz olimpijskog sela premeštena u karantin za takmičare na OI zaražene virusom.\n„Kada sam konačno udahnula svež, spoljašnji vazduh, bio je to i najtužniji, i najbolji trenutak u mom životu“, izjavila je Kendi Džejkobs.


Trivan: 22 firme dobiće 2,2 milijarde dinara za tretman otpada - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Trivan: 22 firme dobiće 2,2 milijarde dinara za tretman otpada\nTrivan: 22 firme dobiće 2,2 milijarde dinara za tretman otpada\nMinistarstvo zaštite životne sredine saopštilo je danas da će 22 firme u Srbiji, koje su ostvarile pravo na podsticajna sredstva za tretman otpada, dobiti ukupno 2,2 milijarde dinara.\n2Piše: Beta 16. aprila 2019. 22.31 Izmenjeno: 19. aprila 2019. 04.05\nMinistar zaštite životne sredine Goran Trivan kazao je prilikom potpisivanja ugovora sa firmama, da će se ministarstvo starati da se povećaju izdvajanja za tu vrstu podsticaja, budući da su isplate retroaktivne.\n„Mi ćemo ove godine po konkursu reciklerima dodeliti 2,2 milijarde dinara, i to je gotovo duplo manje nego što bi trebalo da bude“, rekao je Trivan, navodi se u saopštenju.\nOn je naveo da će se ulaganjem novca i kapaciteta u toj oblati povećati i broj radnih mesta, a da će sa druge strane životna sredina manje biti zagađena.\nPodsticajna sredstva u ukupnom iznosu od 2,2 milijarde dinara za 2018. godinu biće isplaćena na osnovu konkursa koji je raspisalo Ministarstvo zaštite životne sredine, a reciklerima se dodeljuju za ponovnu upotrebu i iskorišćavanje otpada kao sekundarne sirovine ili dobijene energije, navodi se u saopštenju.\ngoran trivan, otpad, zastita zivotne sredine\nTrivan: Rezultati Palaua u zaštiti prirode podsticaj za saradnju\nKoliko novca je ministarstvo namenilo organizovanju odnošenja kućnog odpada u selima Srbije? Većina tog odpada zbog odsustva organizovanog odnošenja završi u potocima i rekama…\n17. aprila 2019. u 09.40\nAko bude sreće brzo ćete biti otpad!!!\nAko ne ugrabiš brzo u svoj Drvar…


Zemljotres srednje jačine kod Drača - Sputnjik Srbija\n15:01 31 Oktobar 2020\n08:08 17.12.2019 (osveženo 09:22 17.12.2019) Preuzmite kraći link\nNavodi se da zemljotres te jačine nije mogao izazvati veću materijalnu štetu.\n„Sektor za seizmologiju Zavoda za hidrometeorologiju i seizmologiju u 4 časa i 14 minuta registrovao je zemljotres srednje jačine, sa epicentrom 20 kilometara severno od Drača. Jačina zemljotresa u žarištu iznosila je 3,7 jedinica Rihterove skale, što odgovara epicentralnom intenzitetu od 5,5 stepeni Merkalijeve skale“, navode iz Zavoda.\nPreliminarni podaci obrade ukazuju da je žarište ovog zemljotresa locirano na dubini od 10 kilometara, prenosi RTCG.\n„Ovaj zemljotres nije mogao izazvati materijalne štete u epicentralnom području“, istakli su iz Seizmološkog zavoda Crne Gore.\nPodsetimo — u zemljotresu koji je pogodio Albaniju 26. novembra poginula je 51 osoba.


Sportske.net - Vermeza ne brine novi poraz\nVermeza ne brine novi poraz\nTrener Partizana mirno prihvatio još jedan poraz crno-belih na pripremama u Antaliji. On podseća da u ovoj fazi priprema želi da svim igračima pruži priliku i da je protiv Sevastopolja nastupio sastav koji nije igrao protiv Ciriha.\nFudbaleri Partizana ponovo su poraženi u Antaliji, ali trener Vlada Vermezović za sada ne obraća previše pažnje na rezultat.\nOn smatra da su u prvom poluvremenu njegovi igrači mogli do vođstva, ali nije zabrinut što prilike nisu iskorišćene i što su golovi primljeni posle grešaka u defanzivi.\n''Igrali smo sa potpuno drugim timom u odnosu na duel sa Cirihom. Cilj nam je da što više igrača igra po 90 minuta, pa smo pružili šansu i ovoj 'dečurliji'. Sve u svemu zadovoljan sam, mogli smo u prvom poluvremenu da ostvarimo bolji rezultat, ali dobro, to je ovoj ekipi bila prva utakmica posle dva meseca. Primili smo golove posle grešaka, ali nisam zabrinut, važno je da se neko ne povredi'', izjavio je Vermezović posle meča sa Sevastopoljom.\nSlično razmišlja i strelac jedinog gola za Partizan Marko Šćepović.\n''Dobro smo igrali u prvom poluvremenu, posle njihova dva prelaska centra primili smo dva naivna gola, ali dobro smo se istrčali, počinjemo da se uigravamo, još su nam teške noge, biće to sve u redu do početka drugog dela sezone'', izjavio je Šćepović.


16.06.2020, 12:48 #11\n[Samo registrovani korisnici mogu videti linkove. ] [Samo registrovani korisnici mogu videti linkove. ] [Samo registrovani korisnici mogu videti linkove. ] [Samo registrovani korisnici mogu videti linkove. ] [Samo registrovani korisnici mogu videti linkove. ] [Samo registrovani korisnici mogu videti linkove. ] [Samo registrovani korisnici mogu videti linkove. ] [Samo registrovani korisnici mogu videti linkove. ] [Samo registrovani korisnici mogu videti linkove. ]\n16.06.2020, 12:50 #12\n16.06.2020, 12:53 #13\n[Samo registrovani korisnici mogu videti linkove. ] [Samo registrovani korisnici mogu videti linkove. ] [Samo registrovani korisnici mogu videti linkove. ] [Samo registrovani korisnici mogu videti linkove. ] [Samo registrovani korisnici mogu videti linkove. ]\n17.06.2020, 06:43 #14\n[Samo registrovani korisnici mogu videti linkove. ] [Samo registrovani korisnici mogu videti linkove. ] [Samo registrovani korisnici mogu videti linkove. ] [Samo registrovani korisnici mogu videti linkove. ] [Samo registrovani korisnici mogu videti linkove. ] [Samo registrovani korisnici mogu videti linkove. ] [Samo registrovani korisnici mogu videti linkove. ] [Samo registrovani korisnici mogu videti linkove. ] [Samo registrovani korisnici mogu videti linkove. ] [Samo registrovani korisnici mogu videti linkove. ]\nPoslednja poruka: 12.03.2020, 04:17\nPoslednja poruka: 05.11.2019, 16:36


Mar 20, 2017 13:38\nMar 20, 2017 05:54\nThomas de Maizière, premijer Njemačke je ukazavši na posljednji okršaj Ankare i Berlina, rekao da Turska širi neistinu protiv Njemačke i nekih drugih evropskih zemalja. Genralni sekretar UN-a kritikovao akcije cionističkog režima\nMar 18, 2017 17:44\nMar 17, 2017 20:47\nTeroristički napadi u Siriji rezultat neuspješnih pregovora\nMar 17, 2017 05:56\nSAHARTV - Nakon neuspjeli pregovora u Astani, došlo je do terorističkih napada u Damasku.\nMar 16, 2017 17:47\nMar 16, 2017 06:52\nUnatoč brojnim izvještajima međunarodnih tijela, koji govore o katastrofi u Jemenu i kontuiniranim napredima Saudijske Arabije na ovu siromašnu zemlju, njima (Saudijskoj Arabiji) pristiže napredno naoružanje iz Evrope i Amerike. Europa, Turska i mi: Lako je tuđim (našim) genocidom Evropu mlatiti!\nMar 15, 2017 17:25\nSAHARTV - Jasno je s kojim se ciljem, ali ne znamo s kojim pravom se tragedija Bošnjaka u Srebrenici upreže i koristi u propagandističku operaciju čiji je konačni cilj da ozakoni autokraciju jednog populističkog lidera u Turskoj?! Smjenjivanje predsjednika Južne Koreje\nMar 15, 2017 06:20\nSAHARTV - Poslanici južnokrejskog parlamenta izglasali su opoziv predsjednice Park Geun-Hye zbog njene umiješanosti u korupcijski skandal, zbog čega su se pojačali pozivi da podnese ostavku.


Rodić i dalje 'gladan', posle titule Zvezda ima još jedan cilj do kraja sezone!\nIzvor: Sportske.net, 31.Maj.2020, 16:56\nLevi bek Crvene zvezde jedan je od sedmorice fudbalera koji su osvajali sve tri poslednje titule prvaka Srbije "crveno-belih". Ipak, ne zadovoljava se Rodić osvajanjem prvenstva, već je uveren da je ekipa spremna za osvajanje duple krune.\n"Dominirali smo i ove sezone i sasvim zasluženo stiglo do het-trika titula, tek trećeg u istoriji kluba što svakako nešto lepo govori o našoj generaciji. Nije lako >> Pročitaj celu vest na sajtu Sportske.net << opstati i ostati na vrhu, mnogo rada, utakmica, napora je iz nas, ali se sav taj trud isplatio", ističe Rodić u intervjuu za klupski sajt.\n"Sezona bi bila potpuna samo ako osvojimo i Kup. Verujem da je vreme za duplu krunu, koju svi zvezdaši dugo već čekaju. Imamo tri stepenice do cilja, prva je Inđija i potrudićemo se da meč u utorak završimo u našu korist", smatra on.\n"Borili su se žestoko tada, mi smo propustili u finišu dva zicera da dođemo do pobede. Očekujemo da će imati isti pristup i prekosutra, biće borbeni i čekaće priliku iz kontre. Teren u Inđiji je prilično oštećen, videli smo to i na njihovom meču sa Spartakom. Međutim, znamo šta nas čeka, ako želimo trofej, a to jeste naša ambicija, moramo da budemo spremni na sve", rekao je Rodić\n"Radili smo savesno za vreme pandemije. Svi igrači su održali psiho-fizičku kondiciju koliko se moglo. Po povratku grupnim treninzima radilo se zaista u jakom ritmu što je doprinelo da na Banjici delujemo fizički dobro. Filozofija i zahtevi u igri na kojima insistira Dejan Stanković od svog dolaska polako dobijaju formu. Kockice se slažu, dolazi do sinhronizacije i zato verujem da ćemo iz dana u dan, iz meča u meč, biti sve bolji", kazao je levi bek.\nRTS: Rodić: Vreme je za duplu krunu\nFudbaler Crvene zvezde Milan Rodić izjavio je danas da je vreme da crveno-beli osvoje duplu krunu, odnosno i Kup Srbije, pošto su u petak osvojili titulu šampiona..."Dominirali smo i ove sezone i sasvim zasluženo stigli do het-trika titula, tek trećeg u istoriji kluba, što svakako nešto lepo govori...


Predstavljen Kulturni vodič za mlade | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE Predstavljen Kulturni vodič za mlade\nVodič Kultura kroz Novi Sad je završni rezultat projekta čiji je cilj bio da mlade Novosađane aktivno uključi u promociju kulturne ponude grada.\nOvaj projekat su realizovale tri ustanove kulture iz Novog Sada – Galerija Matice srpske, Pozorište mladih i Arhiv Vojvodine, uz podršku Fondacije ,,Novi Sad 2021″ u okviru projekta Publika u fokusu.\n“Kroz ovaj projekat smo želeli da, ne samo da podučimo mlade šta je to kultura, nego smo mi njih pitali šta je to kultura u našem gradu, šta je to što bi oni izdvojili, koje događaje, ličnosti, mesta itd. Kao rezultat imamo ovaj vodič koji će biti štampan i na srpskom i na engleskom, i da iz perspektive mladih ljudi sagledaju svoj grad”, rekao je Miroslava Žarkov, kustos GMS.\nSam projekat se, kako je rekla, odvijao u ove tri ustanove kroz niz različitih radionica, a promocija ovog vodiča biće upriličena u vidu dramske forme koju će izvesti mladi koji su učestvovali u projektu.\n“Fondacija organizuje veliki broj projekata koji su posvećeni jačanju ustanova nevladinih sektora i radnika u kulturi. Projekat Publika u fokusu bio je usmeren zapravo na to da se nova publika dovede u ustanove kulture, da na neki način to ne bude publika koja redovno posećuje kulturne manifestacije, već da se otvore i za neke druge, marginalizovane grupe”, kazal aj e Jelena Jovanović iz Fondacije Novi Sad 2021.\nU projektu je učestvovalo 16 učenika srednjih škola koji su kroz niz radionica otvorili dijalog o značaju kulture i istorije Novog Sada, ali i o njihovoj ulozi u predstavljanju istih, a bavljenjem ovim pitanjima, mladi su imali priliku da sami odluče o tome kakvu sliku o Novom Sadu žele da pošalju vršnjacima koji dolaze u Novi Sad.\n“Kroz ovakve projekte i u saradnji sa institucijama kao što je Galerija Matice srpske, mi pokazujemo da mladi nisu neaktivni i da ima mnogo dobrih ideja. Mladi kroz projekat su pokazali šta sve mogu i mislim da je stvarno dobra prilika da iz ovoga mnogo naučimo, i mladi imaju prilike da se pripreme za ono što ih čeka posle škole”, navela je Dobrila Marković, ispred OPENS 2021.\nZavršnica projekta vodiča za mlade Kultura kroz Novi Sad, biće održana u petak, 21. juna na Trgu Slobode u Novom Sadu, gde će mladi predstaviti ovaj unikatan vodič izvedbom duhovite dramske forme inspirisane Novim Sadom.\nPrethodni tekstNapreduju radovi u Ulici Bate Brkića\nSledeći tekstDavinić: Prenaglašene političke ocene Izveštaja o napretku Srbije


Mlečni proizvodi iz Srbije uskoro na kineskim trpezama - Sputnjik Srbija\n18:10 13.08.2020 (osveženo 18:18 13.08.2020) Preuzmite kraći link\nDve domaće mlekare stavljene su na listu kineske države da mogu da izvoze svoje proizvode na tržište Kine, rečeno je u Ministarstvu poljoprivrede Srbije.\n„Očekujemo da se i drugim mlekarama koje su podnele zahtev kineskoj strani takođe odobri izvoz na to tržište. Ovakva odluka je rezultat intenzivne saradnje i odličnih odnosa kako država Srbije i Kine, tako i nadležnih službi koje su u redovnoj koordinaciji i komunikaciji“, rekli su Tanjugu u ministarstvu.\nU pitanju su preduzeća Mlekara UB i Mlekoprodukt iz Zrenjanina.\nMinistar poljoprivrede Branislav Nedimović izjavio je ranije da je to prvi put u istoriji da mleko i mlečni proizvodi mogu da se izvoze na prostor Kine.\n„Mogli smo svuda, ali na kinesko tržište, koje je najveće potrošačko tržište na svetu, nismo mogli nikada, ni u staroj Jugoslaviji, što bi rekli, kod druga Tita“, rekao je Nedimović.


Dan online - Ekonomija: Vlada Duvanski dovela do stečaja - 2015-10-22\nEkonomija ANKETNI ODBOR SASLUŠAO VICEPREMIJERA VUJICU LAZOVIĆA I MINISTRA IGORA LUKŠIĆA Vlada Duvanski dovela do stečaja Ekonomska politika Vlade dovela je DKP do toga da ne bude konkurentan. Kreirali ste ambijent za likvidaciju, rekao je Tuponja\nVicepremijer Vujica Lazović ocijenio je da su stečaj i prodaja imovine Duvanskog kombinata bili jedino i moguće rješenje u tom momentu, dok je tadašnji ministar finansija Igor Lukšić kazao da su donijeli dobru odluku jer su potpisali sporazum koji je bio uslov za ugovor sa Zetagardnjom.\n– Mogao se uvesti klasični stečaj, ali je pitanje da li bi tada mogli postići cijenu od 13,2 miliona eura. I da se dobila veća suma, pitanje je šta bi bilo sa duvanskom industrijom, jer bi veliki dio tog novca bio potrošen na socijalni program – rekao je Lukšić na jučerašnjoj sjednici Anketnog odbora koji treba da utvrdi da li je zaštićen državni interes prilikom prodaje DKP-a 2010. godine.\nGoran Tuponja (Pozitivna) je upitao ministre šta su uradili da spriječe da DKP dođe do duga od preko 30 miliona.\n– Nijeste ništa uradili da opstane duvanska industrija. Ekonomska politika Vlade dovela je DKP do toga da ne bude konkurentan. Kreirali ste ambijent za likvidaciju – rekao je Tuponja.\nNajoštriji u kritikama svog dojučerašnjeg partijskog kolege je bio Izet Bralić (SDP). On je upitao Lazovića zašto je Vlada čekala da se nakupi toliki dug pa uvela stečaj, ako se zna da je DKP od 2002. godine počeo da posluje sa gubicima.\nLazović je odgovorio da bi volio da je Bralić bio tu da radnicima spomene uvođenje stečaja.\n– Pokušali smo kroz prodaju imovine da omogućimo DKP-u da radi. Imali smo prilikom prodaje plan za izmještanje fabrike, osnovali kasnije Novi duvanski, ali je problem i tada i sada što nemamo partnera – rekao je Lazović.\nBralić je naveo da je nelogično da se dozvoljava osam godina da se akumulira dug.\n– Kupovinom DKP-a je nezadovoljan vlasnik, Zetagradnja, radnici odlaze, a nema ni duvanske industrije – konstatovao je Bralić.\nPredsjednik odbora Aleksandar Damjanović (SNP) je pitao Lazovića na bazi čega je Savjet za privatizaciju donio odluku da otpiše dug Duvan komerca prema DKP-u od 4,3 miliona.\n– Otpisom duga je imovina umanjena 6,1 milion, a imovina je prodata za 13,2 miliona od čega je naplaćeno 7,2 miliona – rekao je Damjanović.\nPrema njegovim riječima, efekat od prodaje DKP-a je da posle pet godina preduzeće nema imovinu, novu fabriku, pravi godišnje milion eura minusa, te da nema proizvodnje.\nSa druge strane Lazović je dokazao da su direktni i indirektni efekti od odluke Vlade u narednih pet godina 53 miliona eura.\nAnketni odbor je sa Lazovićem i Lukšićem završio saslušanja svjedoka u parlamentarnoj istrazi. Juče nijesu predlagani novi svjedoci, pa će se u narednim danima odbor sastati kako bi finalizirao istragu i pokušao da sastavi konačan izvještaj koji će predložiti Skupštini.\nZetagradnja se nije mogla knjižiti\nDamjanović je Lazovića pitao da li je Savjet za privatizaciju dao mišljenje da je Zetagradnja platila tržišnu naknadu za zemljište, te ima li saznanja da je Privredni sud izdao takvo rješenje. Lazović je kazao da Savjet to nije davao, te da ne zna je li se Privredni sud izjašnjavao po tom pitanju.\n– Zetagradnja se ne može knjižiti kao vlasnik imovine bez odluke Savjeta ili Privrednog suda da je plaćena tržišna naknada – rekao je Lazović.


MOGUĆNOSTI FINANSIRANjA PUTEM EU FONDOVA – OBUKA ZA ZAPOSLENE U INSTITUCIJAMA KULTURE\n23. марта 2018. Kultura, Novi Sad, Novi Sad 2021, Vesti\nFondacija „Novi Sad 2021 – Evropska prestonica kulture“ i Fond „Evropski poslovi“ Autonomne Pokrajine Vojvodine, organizovali su trodnevnu stručnu obuku „Mogućnosti finansiranja putem EU fondova“, za zaposlene u institucijama kulture sa teritorije grada Novog Sada i Zone 021 – Irig, Sremski Karlovci, Beočin.\nGlavni cilj obuka, održanih 21, 22. i 23. marta u sali 1 Skupštine Autonomne Pokrajine Vojvodine, bio je da se učesnici osposobe da samostalno formulišu predloge projekata prema fondovima Evropske Unije, da nauče strateški da ih pozicioniraju u okvire definisanih prioriteta i mera, kao i finansijskih ograničenja. Tokom obuke polaznici su unapredili veštine neophodne za preuzimanje aktivne uloge u razvoju i implementaciji projekata na lokalnom i regionalnom nivou.\nRealizovane obuke predstavljaju rezultat zajedničkog rada Fondacije „Novi Sad 2021“ i Fonda „Evropski poslovi“, na osnovu sporazuma o saradnji koji su ove dve institucije potpisale u decembru 2017. godine. Projekat Izvan zone komfora u okviru kog je započeto podizanje kapaciteta institucija kulture radionicom Publika u fokusu u novembru prethodne godine, nastavljen je realizacijom obuke kojom će se povećati mogućnosti finansiranja institucija kulture na teritoriji grada Novog Sada iz fondova Evropske unije. Proces usavršavanja je u prvom navratu usmeren na zaposlene u institucijama čiji je osnivač Republika Srbija, AP Vojvodina i grad Novi Sad, a u narednom periodu edukacija će biti organizovana i za sve ostale aktere u kulturnim i kreativnim industrijama.\nFondacija „Novi Sad 2021’’ nastavlja sa izgrađivanjem kapaciteta u kulturi, kao prioritetnim delovanjem u okviru realizacije projekta Evropska prestonica kulture. Izgradnjom kapaciteta, bilo kadrovskih, bilo infrastrukturnih, dugoročno menjamo prostore, ljude i procese i utičemo na ostvarivanje zadatih ciljeva decentralizacije, interkulturalnog dijaloga, kulturne participacije, internacionalizacije i promocije kulturne baštine.


Videojet 1510 kontinualni ink jet printer iz Videojet Techologies Inc. je prvi iz nove linije printera koji postavlja više standarde u obeležavanju, uz maksimalnu iskorišćenost vremena rada.\nDizajniran za srednje kapacitete proizvodnje uz napredne zahteve za softverskim povezivanjem, Videojet 1510 je idealan za industriju hrane i pića, hemijsku, farmaceutsku i industriju lične nege/kozmetike. Programiranje Videojet 1510 je jednostavno preko USB porta, što omogućava brzu razmenu i štampanje podataka, kao i čuvanje poruka. Pogodnost kontrole i dijagnostike sa udaljenog mesta preko mogućnosti Etherneta povezujući se preko softvera Connector omogućava jednostavnu promenu poruka u realnom vremenu.\nPrinteri Linije 1000 rade do 6.000, 9.000 ili 12.000 radnih sati (u zavisnosti od tipa printera) pre potrebnog preventivnog održavanja. Poruka upozorenja se pojavi na ekranu kada je vreme da se ventilsko filterski blok zameni - nema više prljave zamene filtera.


Penzioneri i građani koji primaju novčanu socijalnu pomoć, već od danas mogu da očekuju na svojim računima – uplatu od 100 evra!\nSmederevska Palanka postaje najveće gradilište u ovom delu Srbije\nPredsednik opštine Smederevska palanka Nikola Vučen saopštio je odličnu vest za stanovnike ove opštine, koja će za nekoliko dana postati najveće gradilište u ovom delu Srbije.\nU junu kraj radova na putu Markovac – Svilajnac\nOpština Velika Plana uskoro dobija moćnu saobraćajnu vezu sa još jednom susednom opštinom.\nZAVRŠENA REKONSTRUKCIJA ULICE MOMIRA GAJIĆA: Za tri godine u ovu ulicu opština je uložila 14 miliona\nZavršeni su radovi na rekonstrukciji kolovoza u Ulici Momira Gajića u Velikoj Plani. Novim asfaltom presvučena je deonica od Kosovske ulice do Ulice Vojvode Mišića.\nLEPŠA SLIKA CENTRA LOZOVIKA: Nova asfaltiranja u jednom od najvećih sela u Srbiji\nU Lozoviku, novim slojem asfalta, presvučen je centar sela i deo glavne seoske saobraćajnice, Ulice JNA.\nJeremićev saradnik meštane Osipaonice nazvao "sitnom stokom"\nPredsednik Narodne stranke u Smederevu Nikola Beronja, posle blage rasprave na društvenoj mreži Fejsbuk, izgubio je živce i iskreno rekao šta misli o meštanima moravskih sela. Stanovnike Osipaonice nazvao je "sitnom stokom".\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić nije danas hteo da komentariše tekst Krika, na čijoj meti se našao njegov sin Danilo, najavljujući da će na sve laži i napade odgovoriti po ukidanju vanrednog stanja.\nPozivam sve članove i aktiviste Srpske napredne stranke da stanu u odbranu od najnovih napada na decu Aleksandra Vučića, koje je direktno naložilo ljudsko smeće zvano Dragan Đilas, izjavila je predsednica Službe za informisanje SNS Vladanka Malović.\nKrizni štab će preporučiti Vadi Srbije da se i nakon ukidanja vanrednog stanja zabrane masovna okupljanja, uključujući i posete bioskopima i pozorištima, kao i sportske manifestacije sa publikom, saznaje Blic.


Dodikov savjetnik uvjerava: Srpska odmah poslije Srbije po broju nabavljenih vakcina | BL Portal\n“Nabavili smo 80.000 doza kineskih vakcina što je bila navjeća isporuka bilo koje vakcine na području BiH, pa i Republici Srpskoj”, rekao je Kovačević za N1. On je dodao da je Republika Srpska trenutno nabavila oko 215.000 vakcina i dodao da je značajan broj građana Srpske vakcinisan u Srbiji, te da će u ovom periodu biti vakcinisano 250.000 građana Republike Srpske.\n“Ako to uporedimo sa Slovenijom koja ima duplo više stanovnika od Republike Srpske koja je do sada uspjela da vakciniše isti broj građana kao i Slovenija, onda je jasno o kakvom uspjehu se radi”, istakao je Kovačević.\nPrema njegovim riječima, Republika Srpska je dogovorila, rezervisala i uplatila, uključujući i ugovor sa “Sputnjikom” i sve ono što je zajedno dogovoreno na nivou BiH kroz sistem “Kovaks”, da se vakciniše 950.000 ljudi.\n“Time će biti vakcinisano gotovo kompletno stanovništvo Republike Srpske. Mislim da je to dobra poruka i smatram da postoji dosta dobrih poruka u Republici Srpskoj o kojima ne postoji česta prilika da se govori”, rekao je Kovačević.\nTags: Kovačević, Srbija, Srpska, vakcine


Tvente - RKC\nUtorak, 18/12 - Fudbal, Holandija, KNVB kup\n18/12Tvente vs RKC WaalwijkUkupno pogodaka - iznad/ispodtip: Više 3.50\nU osmini finala holandskog Kupa sastaju se dva drugoligaša. Iako je domaćin favorit, gost je već načinio jednu senzaciju, eliminisavši šampiona.\nEkipa iz Enšedea želi hitan povratak u elitu, jer je ispadanje shvaćeno kao tragedija, a kako i ne bi, kada je Tvente, ne tako davno, bio šampion Holandije. Desilo se to 2010. godine, kada su postali prvaci prvi put u svojoj istoriji, a evo, osam godina kasnije, igraju u drugoj ligi. Posle 18 kola nalaze se na 4. mestu, ali imaju samo tri boda manje od vodeće Sparte. Vezali su dve pobede i čini se da su u usponu forme, što ih stavlja u ulogu favorita i u ovom meču.\nEkipa RKC iz Valvajka kreator je najveće senzacije u ovogodišnjoj, rekli bismo, celoj sezoni u holandskom fudbalu. Uspeli su u prethodnom kolu Kupa da eliminišu šampiona ove zemlje, ekipu PSV iz Ajndhovena, i to u gostima, posle produžetaka. Do tog meča, PSV je bio neporažen u Holandiji, a tek pre dve nedelje je izgubio od Fejnorda, što samo potvrđuje razmere ovog iznenađenja. Hoće li se sada zaustaviti, posle takvog uspeha, ne znamo, ali je jasno da RKC može dosta. U prvenstvu druge lige nisu previše ubedljivi, nalaze se na 12. mestu i pokušaće u preostalom delu sezone nekako da se domognu Plej ofa. Nalaze se u dobroj formi, u poslednjih pet utakmica slavili su četiri puta i doživeli su jedan poraz.\nIgra se samo jedan meč u Kupu, pa ako žele dalje, i jedni i drugi moraju da postignu gol više. Tvente je, po svemu, favorit, ali ne zaboravite da su to, još eksplicitnije, bili i "filipsovci" u prošlom kolu Kupa. Ko će se plasirati u četvrtfinale ne znamo, ali verujemo u efikasan meč. Naš predlog je 4+, za koji u kladionici 1xbet dobijate kvotu 2.10.


Hrvati maltretiraju Srbe u Evropskom parlamentu\nSvi hrvatski poslanici u Evropskom parlamentu, od levice do desnice, podneće brojne amandmane na izveštaj o napretku Srbije i zatražiti oštriji stav Evrope prema Beogradu. Ovaj zahtev ujedinio je poslanike i SDP i HDZ, pa ubrzano pišu primedbe na izveštaj čiji je nacrt upravo predstavio izvestilac EP za Srbiju Dejvid Mekalister.\nOpšti je stav poslanika iz Hrvatske da je izveštaj previše pozitivan i blag, da se ne spominju nestali i ne kritikuje govor mržnje koji navodno dolazi iz Srbije.\nAmandmane priprema Tonino Picula, bivši šef hrvatske diplomatije za vreme Ivice Račana i mogući kandidat za naslednika Zorana Milanovića na čelu SDP, ali i Andrej Plenković iz HDZ. Picula zamera Srbiji da ne ulaže veće napore da se poprave dobrosusedski odnosi između dve države, traži da se zaštite manjinska prava Hrvata u Srbiji i da se osude ispadi Vojislava Šešelja. Plenković traži i da Srbija izmeni zakone koji regulišu nadležnosti za ratne zločine, tvrdeći da Beograd želi da se postavi kao „mali Hag“. On kaže da je „apsurdno da Srbija ima pretenzije da bude regionalni centar za suđenja za ratne zločine, a nije osudila reči mržnje koje je nedavno izrekao Šešelj“.\nPosebno je oštra Marijana Petir, iz HSS, koalicionog partnera HDZ, koja traži da se Srbiji blokira otvaranje pregovora o poglavlju 23 o pravosuđu, dok se ne izmeni zakon po kojem je osuđen Veljko Marić, koji je u zatvoru u Srbiji.\nPoslanici iz Hrvatske direktno optužuju i šefa diplomatije Ivicu Dačića da se oko Šešelja nije dovoljno jasno odredio. A svi se slažu da Srbija treba da uloži znatno veće napore u rasvetljavanju sudbine nestalih osoba.


"Dok drugi uvode radnu nedelju od četiri dana kod nas se radi u pelenama"\n„Dok drugi uvode radnu nedelju od četiri dana kod nas se radi u pelenama“\nBiznis Autor:N107. sep. 202112:18\nPredsednik ITM grupe Toplica Spasojević izjavio je da je za bolji status i položaj radnika u Srbiji potrebno preduzeti niz političkih i ekonomskih poteza, a da je možda najvažniji stimulacija preduzetništva - gde čovek preuzima funkciju i poslodavca i zaposlenog. On je za N1 rekao da se iz budžeta stalno izdvajaju sredstva za velike poslodavce, a da u zemlji ima stotinak hiljada malih poslodavaca koje bi trebalo da budu više cenjeni i koje bi trebalo da "podignemo na neki pijedestal". On kaže i da bi "klinci koji su završili školu trebalo da razmišljaju o tome da budu preduzetnici". "To je lepo teroretski rečeno, ali u praksi je teško sprovodivo", odgovara mu predsednica Asocijacije slobodnih i nezavisnih sindikata (ASNS) Ranka Savić. "Potrebna nam je pravna država, sigurnost, poštovanje zakona", kaže Savić. "Potrebno nam je da u zemlji počne da se ceni stručnost, znanje, posvećenost poslu... da nemamo u ovom obimu partijskog zapošljavanja...", ističe ona.\nU studiju N1 „koplja su ukrstili“, predstavnici poslodavaca i sindikata, a prvo pitanje koje je voditeljka postavila Spasojeviću bilo je da li bi u ovakvim uslovima u Srbiji i uz minimalac od 35.000 dinara voleo da bude radnik u Srbiji.\n„Postoje poslovi gde možete i da napredujete i napravite karijeru i taj izazov uvek je dovoljan motiv…Kao što je Napoleon rekao, san svakog vojnika treba da bude da postane general, tako i ovde“, odgovara srpski biznismen.\nUpitan da li bi voleo da radi u supermarketu, u nekoj od stranih firmi, ili kao nastavnik, Spasojević kaže da je\nsuština da radite u preduzećima u kojima ima mogućnosti za napredovanje, gde poslodavac treba da izvuče maksimum i da da motivaciju radniku da uđe u višu cenovnu kategoriju. „Mislim da u našem društvu nismo dovoljno poradili na tome da vidimo koje su prednosti svakog radnika, gde može da pruži svoj maksimum“, kaže Spasojević.\nDodaje i da su se sada pojavili neki trendovi, posebno u kompanijama koje došle sa zapada, da su shvatili da je motivacija kod radnika jedna od najvžanijih stvari.\nNa pitanje gde rade srećni radnici, odgovara da su to pre svega dobro plaćeni poslovi u IT sektoru i kompanije gde je posao pomalo i zabava. „I četvorodnevna radna nedelja najveći benefit će biti tu“, kaže.\n„Srpski radnik sanja o tome da napusti zemlju“\n„Problem ove zemlje nije da li ste generali i imate toliku i toliku platu, problem je ljudi koji napuštaju Srbiju imaju i plate od 1.000 evra. Kada ih pitam zašto odlaze sa platom koja je dobra za Srbiju dobijem odgovor da ne mogu da žive u ovakvoj neuređenoj državi, u kojoj se ne poštuju zakoni. Ne mogu da podnesu da im šefovi i direktori budu ljudi koji nemaju pojma o poslu a koji rade jer su na ta mesta došli putem partijskih knjižica. Malo je kompanija u Srbiju u kojima je radnik zadovoljan i srećan. Po anketama u Srbiji samo je 10 kompanija u kojima radnici žele da rade – EPS, NIS, Telekom, Telenor, Filip Moris iz Niša, u kojima radnici imaju dobre plate i u kojima su međuljudski odnosi na dobrom nivou“, rekla je Savić.\nOna ocenjuje kao veliki problem to što poslodavci radnu snagu doživaljavaju kao trošak, a ne kao ekonosmku vrednost.\nPlata vozača kombajna i 1.500 evra\nSpasojević kaže da se plate povećavaju u deficitarnim zanimanjima, tamo gde nema dovoljno radnika, a da isplata minimalca zavisi od poslodavca koji ne mora da se drži tog iznosa i ako nema dovoljno ljudi za posao mora da podigne plate. Navodi i primer iz njegove firme gde u sistemu hladnjači za smrznuto povrće vozač kombajna radi i za 1.500 evra.\n„I tržište treba da prepozna vaš povišeni trošak“, rekao je Spasojević.\nRanka Savić kaže da je svima poznat odgovor na pitanje da li je državi važniji poslovadavac ili sudbina stotina hiljada porodica koje i hleb kupuju na akciji.\n„Ova vlada apsolutno je sve usmerila prema poslodavcu, profitu, rastu BDP-a. ASNS je veliki kritičar ekonomske politike koju sprovodi vlada gde se putem ogromnih subvencija favorizuju strani investitori, koji imaju besplatne resurse, kojima dajemo zemljište, a oni zapošljavaju domaću radnu snagu i isplaćuju im minimalnu cenu rada, a država nije uradila ništa da domaćeg radnika zaštiti“, naglasila je Savić.\n„Veliki problem je i to za minimalce – u svetu poslodavac isplaćuje minimalac u izuzetnim okolnostima, kada su poremećaji na tržištu, poremećaji u njegovom poslovanju i to maksimum na šest pest meseci, a kod nas je to normalno da strani invetsitori u startu daju 30 i nešto hiljada, bez obzira na profit koji ostvaruju“, rekla je Savić.\nSpasojević ističe da je u trenutku posle ekonomske krize 2008. godine i kasnije, u situaciji kada je Srbija bila ugrožena poplavama, dolazak stranih investitora uz subvencije imao efekta, ali da danas i nekoliko godina unazad dovođenje takvih invetitora nema efekta. „Sada treba da dođu oni koji nose nove tehnologije i znanja, a motanje kablova – toga Srbiji ne treba jer tu ljudi rade za 300 evra“, kaže.\n„Moja stara teza je da sve generacije naučimo kompjuterima i engleskom jeziku ako ćemo bolje da se pozicioniramo u svetu“, naglašava Spasojević.\n„Dok drugi uvode radnu nedleju od četiri dana kod nas se radi u pelenama“\nSavić je navela primer da je leskovačka kompanija Aptive terala radnike da pristaju da rade 12 sati dnevno, a da se odriču naknade za slučaj neke povrede. „Da li nam trebaju takve kompanije?“, zapitala je.\nOna je rekla da dok se u evropskim zemljama razmišlja o skraćivanju radnog vremena na pet sati ili četiri radna dana, kod nas radi u pelenama.\nSpasojević ističe da se uz ozbiljan rast produktivnosti u primeni robotike i novih tehnologija u svetu (na poslovima kao što je rad na proizvodnoj traci na primer), postavlja pitanje da li su nam potebni radnici u tom obimu, da se razmišlja i o univerzalnom dohotku – da ne idete na posao a dobijete platu. „Ali to ostavlja posledice na psihu ako ste nepotrebni“, rekao je Spasojević i preneo da u Japanu ljudi koji izgube posao, ustaju ujutru i idu danima sa tašnom od kuće, na kraju izvrše samoubistvo jer ih je sramota da kažu porodici da su izgubili posao.\nOn je ocenio da petočasovno radno vreme i povremeni rad od kuće daje dobre rezultate u kreativnoj industriji.\n„U uređenim društvima i visoko razvijenim kompanijama, a deo srpske prrivere pripada tom delu i može to da priušti. Nordeus, Majkrosoft, i prerađivačkoj industruiji neke firme mogu da dozvole sebi takav luksuz“, kaže.\nRanka Savić pak kaže da je Srbija miljama daleko do ove priče i da možemo da budemo deo Evrope samo razgovarajući o tome što Evropa uveliko sprovodi.\n„ASNS pokrenula je inicijativu da se ne radi nedeljom, pre svega u trgovinama, uradili smo sve što je bilo potrebno. U pitanju je civilzizacijska tekovina, jedan dan u nedelji da bude za te ljude i njihove porodice i onda je izašao predsednik, lupio rukom o sto i rekao – ne može, tačka“, rekla je Savić i dodala da u sindikatu nisu odustali od te ideje i dalje.\nOna je naglasila da je iluzorno govoriti o tome da li će da se radi četiri dana u Srbiji,


Isplata roditeljskog dodatka - Extracafe.rs\nPravo na naknade i isplata roditeljskog dodatka\nU savremenom društvu, porodica predstavlja najznačajniji stub stabilnosti, zato je uloga države u segmentu socijalne zaštite veoma važna. Odgajanje dece danas zahteva značajna finansijska sredstva i ulaganja. U tom smislu, svaka žena suočava se sa brojnim obavezama u pogledu roditeljstva i finansijskih rashoda. Za potporu roditeljima sa decom postoje različiti socijalni programi države koji su na mesečnom nivou ili jednokratni. Zato podrška porodici sa decom spada u prioritetni zadatak države. Za početak da objasnimo šta je uopšte roditeljski dodatak. Roditeljski dodatak koji pruža država ima za cilj dati veći podsticaj u smislu rađanje dece. Naime, reč je o novčanoj uplati koju država osigurava majkama sa maloletnom decom. Ko može ostvariti pravo na roditeljski dodatak? Da bi se realizovala isplata roditeljskog dodatka neophodno je ispuniti određene uslove. Prema zakonu pravo na roditeljski dodatak može ostvariti majka, a u određenim situacijama pravo na ovaj dodatak omogućen je ocu deteta. Isplata roditeljskog dodatka je u vidu mesečnih isplata, a iznosi su različiti. Dakle, roditelji sa jednim, dvoje, troje i četvoro dece imaju pravo na isplatu roditeljskog dodatka.\nKako se vrši isplata roditeljskog dodatka?\nRođenje deteta je jedinstveni događaj u životu svakog roditelja. Država pruža finansijsku potporu u smislu naknada majkama nakon rođenja deteta, ali i pravo na ostvarenje roditeljskog dodatka. Roditeljski dodatak je pravo koje se ostvaruje prema Zakonu o finansijskoj podršci porodice sa decom. S’ tim u vezi roditeljski dodatak je pravo koje ostvaruje majka za prvo, drugo, treće i četvrto dete. Prema Zakonu, za ovu vrstu državne potpore podnosilac zahteva je majka. Uslov da se dobije isplata roditeljskog dodatka je da majka priloži traženu dokumentaciju i ispuni određene uslove. Visina ove vrste finansijske pomoći države zavisi od toga koje je dete po redu. Ukoliko se zahtev podnosi nezavisno o prijavi rođenja, tada majka podnosi zahtev u jedinici lokalne samouprave. Isplata roditeljskog dodatka je jednom mesečno i vrši se preko računa u poštanskoj štedionici. Ukoliko u slučaju drugog porođaja žena dobije blizance ona ostvaruje roditeljski dodatak za drugo rođeno i treće rođeno dete istovremeno.\nKada se ne može ostvariti isplata roditeljskog dodatka\nU praksi možemo videti da svaka moderna i uređena država se u velikoj meri zalaže za socijalnu zaštitu, dobrobit porodice i dece. S’ tim u vezi, rezimirajući sve što je potrebno da bi se izvršila isplata roditeljskog dodatka u smislu dokumenta, treba napomenuti da zahtev za ostvarivanje prava na roditeljski dodatak podnosi majka, nakon rođenja deteta najkasnije do navršenih šest meseci života deteta. Isplata roditeljskog dodatka za drugo dete se isplaćuje u 24 istovetne mesečne rate. Na osnovu zakona o socijalnoj zaštiti roditeljski dodatak može ostvariti majka koja je državljanka Republike Srbije sa prebivalištem u Republici Srbiji. Ukoliko je majka strana državljanka, isplatu roditeljskog dodatka može ostvariti ukoliko ima status o stalnom naseljenju i ukoliko je dete rođeno u Republici Srbiji. U kojim slučajevima nije moguće realizovati roditeljski dodatsk? Ako roditelji u trenutku podnošenja zahteva žive u drugoj zemlji. U slučaju da je majka strani državljanin i da je u svojoj zemlji već podnela zahtev ili ostvarila pravo na roditeljski dodatak.\nTagovi: dete, dodatak, isplata, roditeljski


RUSKA KOLONIJA U KRALJEVU (VIDEO) · Kraljevo.online\nNASLOVNA VESTI RUSKA KOLONIJA U KRALJEVU (VIDEO)\nKraljevo – Za poslednje tri godine oko 200 Rusa doselilo se u sela u okolini Kraljeva.\nMnogi građani Srbije smatraju da se u Srbiji živi sve teže i da je daleko do svetla na kraju tunela, sve više je stranaca koji smatraju da je Srbija obećana zemlja i sa porodicom dolaze da žive kod nas. Zbog ljubavi ili iz ekonomske računice, u Kraljevu trenutno živi nekoliko stotina stranih državljana. Najbrojniji u “uvezenoj” radnoj snazi su Rusi, ali do svog dinara ovde dolaze i Kinezi, Francuzi, pa i Amerikanci.\nTragajući, kako kažu, za mirnijim životom, oko 200 Rusa upravo to, našli su u okolini Kraljeva. Aleksej je došao pre tri godine iz Sankt Peterburga gde i dalje ima firmu kojom preko interneta upravlja iz Konareva. Veronika dizajner animiranih filmova i Valerij dramaturg iz Moskve, kao razlog dolaska, osim želje da se uz svoj posao bave i poljoprivredom navode pitom krajolik, ljude ali i jeftiniji život. Sa krajnjeg istoka Rusije , u Matarušku Banju sa porodicom je došao Ivan Lazarov, lekar urolog. Ovde želi da otvori ordinaciju. Pre dolaska o Srbiji nije znao skoro ništa, čuo je za reditelja Emira Kusturicu i da se predsednik zove Tomisalv Nikolić.\nZanimljivo je da Rusi kupuju kuće i poljoprivredno zemljište udaljeno od grada i po 20-tak kilometara za koje do sada i nije bilo kupaca.\nNacionalna služba za zapošljavanje godišnje odobri oko 2.500 zahteva za zasnivanje radnog odnosa stranaca u Srbiji. Pretpostavlja se, međutim, da stranih državljana ima 10 puta više. Zbog ljubavi ili iz ekonomske računice, samo u Kraljevu ih trenutno živi nekoliko stotina. Najbrojniji u “uvezenoj” radnoj snazi u Kraljevu su Rusi, ali do svog dinara ovde dolaze i Kinezi, Francuzi, pa i Albanci i Amerikanci.\nrusi u kraljevu