Do standarda EU tek za 100 godina - FILTER\nDo standarda EU tek za 100 godina\nBiH ne izdvaja dovoljno sredstava za finansiranje kapitalnih investicija koje su joj potrebne, a nedovoljna povezanost unutar zemlje, sa susjednim državama, kao i sa Evropskom unijom otežava njenu konkurentnost.\nNavedeno je to u najnovijem izvještaju “Ažurirana sistemska dijagnostika zemlje”, koju je uradila Svjetska banka u BiH. Eksperti Svjetske banke naglašavaju da ekonomija BiH raste, ali nedovoljno brzo da bi se ostvario životni standard kojem ljudi teže.\n– Iako posljednjih godina ekonomija BiH ostvaruje rast, prema sadašnjoj stopi rasta trebalo bi joj više od 100 godina da dostigne prosječni nivo prihoda Evropske unije. Ako bi se taj rast ubrzao i održavao na oko pet odsto, koliko je bilježio prije svjetske finansijske krize, približavanje nivou prihoda EU BiH bi ostvarila tek za tri decenije – istaknuto je u izvještaju Svjetske banke.\nU ovom dokumentu je naglašeno da su BiH potrebne mnogo veće investicije, produktivnost i učestvovanje radne snage.\n– BiH ima jedan od najvećih svjetskih nivoa vladinih prihoda kao udjela u BDP-u. Nedavne procjene ukazuju da su javni prihodi veći od ekonomskog potencijala zemlje, drugim riječima, veliki porezi vjerovatno smanjuju rast. Slično tome, oporezivanje rada je visoko, guši preduzetništvo, smanjuje zaposlenost i mnoge tjera u neformalni sektor – navedeno je u izvještaju.\nSvijetla tačka za BiH, kako je objašnjeno u ovom dokumentu Svjetske banke, jeste bolje iskorištavanje prirodnih resursa.\n– BiH posjeduje vrijedne prirodne resurse, počev od najočuvanijih šuma u Evropi, pa do plodne zemlje. Šumarstvo i poljoprivreda predstavljaju značajan izvor zaposlenosti i u velikoj mjeri doprinose ekonomiji. Međutim, izvoz je ograničen na proizvode male dodatne vrijednosti, od sirovog drveta i neprerađenih poljoprivrednih proizvoda, a radna mjesta u tim sektorima su često slabo plaćena i pružaju ograničenu dugoročnu perspektivu – navedeno je u izvještaju.\nIstaknuto je i da BiH ima povoljan geografski položaj da bi djelovala kao čvorište između Zapadne Evrope i ostalih balkanskih zemalja, ali je njen sektor transportne infrastrukture nedovoljno iskorišten.\n– Aerodromi u BiH se trebaju modernizovati i proširiti da bi postali efikasniji, poboljšali regionalnu povezanost BiH, podržali turizam i ekonomski rast i omogućili pristup dijaspori. BiH nedovoljno koristi turistički potencijal zbog mnogo faktora, uključujući i ograničenu transportnu povezanost – zaključili su eksperti Svjetske banke.\nEkonomista Aleksandar Ljuboja rekao je za “Glas Srpske” da je pomoć koja je BiH bila neophodna u poslijeratnom periodu otišla u aktivnosti koje nisu urodile plodom.\n– Konkurentnost je manja ukoliko su komunikacione sposobnosti slabe i na tom polju potrebno je više djelovati – naveo je Ljuboja.\nEksperti Svjetske banke ukazuju da je u BiH najveće prisustvo javnih preduzeća, i to među svim zemljama zapadnog Balkana, većini država Evrope i centralne Azije. Kako su naveli, u BiH ih postoji najmanje 550 i to najviše u energetici, rudarstvu, telekomunikacijama, transportu i komunalnim djelatnostima.\n– Većina javnih preduzeća u BiH posluju kao gubitaši. Njihov dug trenutno je oko četiri milijarde evra, a gotovo polovina je nelikvidna – upozoravaju iz Svjetske banke.\nTags: ekonomija Svjetska banka\nPrethodna U Srpskoj rođeno 26 beba, u Istočnom Sarajevu dvije\nSledeća Krivokapić: Temeljni ugovor usaglašen, čekamo SPC da se izjasni


Vesti > ŠABAČKI “NOVITAS” PRVI UČESNIK AKCIJE: DANI EKOLOŠKOG OPISMENJAVANJA 2012\n“BiS Reciklažni centar”, operater za reciklažu elektronskog i električnog otpada, već drugu godinu za redom realizuje akciju “Dani ekološkog opismenjavanja”, a povodom 8. septembra, Svetskog dana pismenosti. Akcija podrazumeva učešće svih pravnih lica sa teritorije Srbije.\nVeletrgovina “NOVITAS” iz Šapca, javila se kao prva učesnica ovogodišnje acije “Dani ekološkog opismenjavanja” i to odmah po objavljivanju poziva za učešće u akciji, 22. avgusta.\nSve do petka, 14. septembra, trajaće akcija prikupljanja elektronskog i električnog otpada a na inicijativu ove vodeće mačvanske veletrgovine.\n“BiS Reciklažni centar” i “NOVITAS” ovom akcijom hoće da motivišu i ostale društveno odgovorne kompanije da pravilnim odlaganjem elektronskog i električnog otpada, a povodom Svetskog dana pismenosti, obezbede knjige za seoske, školske ili gradske biblioteke. Naime, “BiS Reciklažni centar” će otkupiti otpad koji je prikupio “NOVITAS” i u toj vrednosti kupiti i donirati knjige onoj biblioteci za koju se rukovodstvo “Novitasa” odluči.\nInače, “Novitas” pretenduje da postane vodeći lanac supermarketa u regionu koji će kupci voleti više od drugih , a to će postići pružanjem boljih vrednosti od drugih putem kvalitetnijih proizvoda, konkuretnijim cenama, izvanrednom uslugom kupaca, superiornim standardima kao i afirmacijom društveno – odgovornog poslovanja realizacijom akcija poput ove.


„Železnice Srbije“ reklamirale ruska preduzeća srpskim novcem - Dosta je bilo\n„Železnice Srbije“ reklamirale ruska preduzeća srpskim novcem\n„Železnice Srbije“ već mesecima odbijaju da otkriju koliko je koštala i sa kojim ciljem je vođena besmislena reklamna kampanja kojom su u Beogradu prošle godine promovisana dva ruska preduzeća „RŽD Interenešnl“ i „Russian Railways“.\nPoverenik za informacije od javnog značaja je još u decembru prošle godine, a zatim ponovo pre dva meseca, naložio „Železnicama Srbije” da odgovore na zahtev pokreta „Dosta je bilo – Saša Radulović“ ko je i u kakvu svrhu finansirao reklamnu kampanju pod nazivom „Gradimo zajedno“. Rešenje poverenika je sada dostavljeno pokretu, a doneto je 25. marta i, kako piše, dostavljeno „Železnicama Srbije“.\nPokret „Dosta je bilo – Saša Radulović“ je novembra prošle godine zatražio podatke o reklamnoj kampanji u korist ruskih preduzeća. Prošle jeseni je na beogradskim ulicama postavljen nepoznat broj bilborda na kojima su, ispod slike voza koji juri, svakako ne po srpskim prugama kojima se inače vozi brzinom od deset do 20 kilometara na sat, bile potpisane dve ruske državne firme „RŽD Internešnl” i „Russian Railways“, kao i „Železnice Srbije“.\nPodsećamo i da su, uprkos javnim obećanjima (12. maja, pred brojnim novinarima i tv kamerama) ministarke za infrastrukturu Zorane Mihajlović i direktora „Železnica Srbije“ Miroslava Stojčića, da će nam dostaviti podatke o ulaganjima ovog javnog preduzeća u okviru projekta „Beograd na vodi“, ovi ugovori i investicije i dalje tajna za javnost.\n„Železnice Srbije“ godišnje dobijaju državne subvencije vredne preko 13 milijardi dinara, a građani Srbije otplaćuju ruske, kineske i kredite evropskih banaka za kupovinu ruskih i švajcarskih „brzih vozova“ za spore pruge Srbije. Za to vreme „Železnice Srbije“ kriju kako troše novac poreskih obveznika.\nPokret „Dosta je bilo – Saša Radulović“ ističe da su netransparentno poslovanje i tajni ugovori uzrok povećane korupcije u samom vrhu vlasti. Ozdravljenje ekonomije se neće dogoditi sve dok se ne uvede obaveza svih državnih preduzeća da redovno, jednom mesečno javno objavljuju sve svoje račune, subvencije, troškove, ulaganja, gubitke, sponzorske ugovore, kredite, plate… i to na onaj način kako je to u Ministarstvu privrede i agencijama radio Saša Radulović, dok je bio ministar privrede.\nTomislav Nikolić obeščastio funkciju predsednika


Izabranici Vlada Šćepanovića juče su zvanično počeli pripreme za novu sezonu, a do četvrtka će radi u Hali sportova "Ranko Žeravica", nakon čega će bazične pripreme odraditi u Vrnjačkoj Banji.\n"Ne znam, ovo je verovatno deveti ili deseti put kako počinjem pripreme. Da se ne lažemo, ovo na početku je najteže. Dok prođu sve upale, treba vremena. Pauza je bila nenormalna koliko je trajala... Uželeo sam se saigrača, košarke i svega. Verujem da svi razmišljaju na taj način. Ne znamo kako se će se sve odvijati u sezoni. Igrači su manje-više spremni došli, trenirali su ... Nadam se da će sve biti dobro", rekao je Veličković za klupsku televiziju Partizana.\nSve izvesnije da će naredna sezona početi bez prisustva publike na utakmicama, a Novica Veličković ističe da će to crno-belima najviše nedostajati.\n"Svi su upoznati koliko nama znači publika i koje brojke mi imamo na utakmicama. Nama će verovatno najviše nedostajati navijači. Verujem da ćemo se kroz nekoliko utakmica navići na to da nema nikoga u hali. Kao i svake godine, ići ćemo da se borimo za trofeje. To je uvek cilj Partizana", rekao je 33-godišnji kapiten crno-belih.\nOn će i ove godine biti "produžena ruka" prvog trenera.\n"Uvek sam na usluzi Partizanu. Novim momcima treba da se pomogne, da im se približi šta je ovaj klub. Da ovo nije "normalna sredina", da nije obična sredina, već specijalna gde svi poznaju košarku. Na to treba da im se ukaže i da budu svesni da ovde uvek moraju da budu na 100 posto. To je ono što je im ja kao kapiten, sa svojim iskustvom, treba da približim u svlačionici", rekao je Veličković i dodao da će pripreme u Vrnjačkoj Banji ekipi prijati, jer će se tim zbližiti.


Komunalna policija - Blic Online\nRasturen KORONA AFTER PARTI u centru Beograda: U 10 sati ujutru policija upala u klub i zatekla više od 150 ljudi\nU klubu u Bulevaru vojvode Bojovića oko 10 sati komunalna milicija je zatekla više od 150 ljudi koji ne poštuju epidemiološke mere.\nČinjenica da u Srbiji svakodnevno imamo sve više zaraženih, ljudi koji se bore za život priključeni na respirator i, nažalost, preminulih od posledica korona virusa, porodicu jednog mladog Vranjanca nije sprečila da mu organizuju proslavu 18. rođendana. Piće, iće i muziku za preko 50 ljudi u jednoj kafani prekinula je komunalna policije Vranja, sat vremena nakon početka korona veselja, a vlasniku lokala, kao i prisutnim punoletnim licima, izrečene su zakonske kazne shodno zakonu koji je na snazi od marta ove godine.\nJOŠ IMA NESAVESNIH Jedna osoba nije poštovala meru kućne izolacije\nJedna osoba u protekla 24 časa nije poštovala meru kućne izolacije na području Republike Srpske, piše Srna.\nU Izačiću je sprečeno 12 migranata da ilegalno pređu granicu BiH, rekla je Srni portparol Granične policije BiH Franka Vican, navodeći da je od početka godine sprečeno 2.214 ilegalnih prelazaka granice.\nSvih 954 kontrolisanih građana na području Republike Srpske u protekla 24 časa poštovalo je meru kućne izolacije, saopšteno je iz Ministarstva uprave i lokalne samouprave Srpske, piše Srna.\nKONTROLISANO 1.027 GRAĐANA Meru kućne izolacije nije ispoštovala jedna osoba\nU poslednjih 24 časa, na području Republike Srpske komunalna policija je iskontrolisala 1.027 osobe u pogledu poštivanja mera kućne izolacije.\nSvih 1.013 osoba, koja je u poslednjih 24 časa na području Republike Srpske kontrolisala komunalna policija, ispoštovalo je meru kućne izolacije, saopšteno je iz Ministarstva uprave i lokalne samouprave Republike Srpske.\nBOLJA DISCIPLINA Policija kontrolisala građane RS u izolaciji, SVI SU POŠTOVALI MERU\nSve osobe u kućnoj izolaciji u RS, koje je u poslednja 24 časa kontrolisala komunalna policija, poštovale su ovu meru, saopštilo je Ministarstvo uprave i lokalne samouprave RS.\nU moru sumornih, jedna vest koja ohrabruje. Građani Srpske su disciplinovani, bar oni koji su u kućnoj izolaciji. Kako je saopšteno iz Ministarstva uprave i lokalne samouprave RS, u poslednjih 24 časa, na području Republike Srpske komunalna policija je iskontrolisala 974 lica kojima je izrečna mere kućne izolacije.\nPOŠTUJU ZABRANE Niko nije prekršio meru kućne izolacije\nKomunalna policija je u poslednja 24 časa na teritoriji Republike Srpske kontrolisala 953 osobe kojima je izrečena mera kućne izolacije i utvrdila da su svi poštovali ovu meru, piše Srna.\nU TREBINJU SANKCIONISANO 9 OSOBA Zbog nenošenja maski i rukavica kažnjeni sa po 250 evra\nPripadnici trebinjske Komunalne policije sankcionisali su u proteklih nekoliko dana više osoba zbog nenošenja zaštitne maske i rukavica, i to novčanom kaznom od po 500 KM, saopšteno je iz Gradske uprave Trebinje.\nU poslednja 24 časa, na području Republike Srpske kontrolisano je 2.157 osoba, kad je reč o poštivanju mera kućne izolacije.


Palilula - Crvena zvezda 7:9 - ŽVK Crvena zvezda\n25 novembra, 201920:30\nPalilula 0 1 0 5 7\nCrvena zvezda 2 2 5 0 9\nVaterpolistkinje Crvene zvezde u finalu Kupa Srbije pobedile su na Tašmajdanu Palilulu rezultatom 9:7 i tako su po sedmi put u nizu osvojile ovaj trofej. Crveno-bele su se aktuelnim šampionkama zemlje revanširale za dva poraza u grupnoj fazi takmičenja i tako osvojile novi trofej pred odlično ispunjenim tribinama Tašmajdana.\nUpravo je Gluščević bila najefikasnija na meču sa pet golova, dok su kod Zvezde Tijana Jakovljević i Anja Mišković postigle po dva.\n– Odlično smo odigrale u odbrani. Dosta smo gledali snimke utakmica i znale smo šta treba da radimo.Na kraju sam dala šansu i mladjim igračicama pa je razlika smanjena. Napad je mogao da bude bolji i radićemo još više na tome – rekla je Dragana Ivković, trener Crvene zvezde.


U Kini prijavljeni novi slučajevi nepoznate upale pluća\n* U Kini prijavljeni novi slučajevi nepoznate upale pluća\nKineski medicinski zvaničnici izvijestili su o još četiri slučaja nepoznate upale pluća u gradu Vuhanu, gdje je prošlog mjeseca ta bolest prvi put otkrivena, uz uvjerenje da je uzrokuje novi soj korona virusa koji inače mogu uzrokovati infekcije u rasponu od prehlade do SARS-a.\nZdravstvena komisija kineskog grada Vuhana objavila je da su četiri osobe kojima je ta upala pluća dijagnosticirana u četvrtak sada u stabilnom stanju. To je prva potvrda novih slučajeva u skoro sedam dana i uslijedila je dan nakon što je potvrđena smrt drugog pacijenta od te upale. Koliko je poznato, do sada je zaraženo skoro 50 osoba, i to onih koji su putovali u Vuhan ili žive u tom gradu u centralnoj Kini.\nKineske zdravstvene vlasti su saopštile kako novi virus koji je otkriven izgleda nije smrtonosan, ali priznaju da o njemu još malo znaju, uključujući njegovo porijeklo i koliko se lako prenosi s osobe na osobu.\n- Zajedničkim radom Kineskog centra za kontrolu i prevenciju bolesti, Kineske akademije medicinskih nauka i drugih institucija preliminarno je potvrđeno da je misteriozna virusna upala pluća u Vuhanu uzrokovana novom vrstom koronavirusa. Nije to SARS ili MERS, već novi korona virus - izjavio je Feng Zijian, zamjenik direktora Centra za kontrolu i prevenciju bolesti Kine.\nSvjetska zdravstvena organizacija upozorava da je moguće širenje epidemije, s obzirom na to da brojni Kinezi planiraju putovanja u inostranstvo iduće sedmice zbog novogodišnjih praznika. Tajland je prijavio dva slučaja korona virusa kod kineskih putnika iz Vuhana, dok je Japan potvrdio jedan slučaj. Vlasti u Singapuru, Južnoj Koreji, Tajvanu i na Tajlandu pojačale su nadgledanje putnika iz Vuhana na aerodromima, a iste mjere najavljuju i Indonezija, Malezija i Filipini. I Američki Centar za kontrolu i prevenciju bolesti saopštio je da će pregledati putnike koji avionom stižu iz centralne Kine.\n- Pregledamo putnike koji se vraćaju iz Vuhana u Sjedinjene Države jer želimo rano otkriti virus. Što ranije otkrijemo taj virus, to ćemo ga bolje razumjeti i moći zaštititi ljude - istakla je dr. Nancy Messonnier, direktorica Centra za imunizaciju i respiratorne bolesti SAD-a.\nCentar je naveo da će putnicima mjeriti temperaturu i pitati da li imaju simptome bolesti. Ljekarska kontrola će se provoditi na tri aerodroma - u Njujorku JFK zatim aerdodormu u San Francisku i Los Anđelesu, gdje dolazi najviše aviona iz Vuhana. Procenjuje se da će biti pregledano oko 5.000 putnika na ta tri aerodroma.


Stojković: Nije Čuka slučajno druga, pobeda nad Partizanom nam mnogo donosi\nGolman Čukaričkog Nemanja Stevanović i fudbaler Filip Stojković složili su se u oceni da duel sa Partizanom čekaju sa određenom dozom rasterećenosti, ali da se nadaju još jednoj dobroj partiji i nastavku serije posle pet pobeda u nizu.\n"Bilo je jako važno da plej-of počnemo pobedom, Borac nam nije ležao u prethondom periodu, ali smo osvajanjem tri boda napravili dobru uvertiru za Partizan. Sada smo rastereceniji i idemo da se nadigravamo, pokušaćemo da odigramo što je bolje moguće, pa ćemo videti gde će nas to dovesti", rekao je Stevanović za klupski sajt.\nPartizan je poslednji duel dve ekipe slavio na Banovom brdu posle preokreta sa 2:1, ali je Čukarički preuzeo crno-beli drugo mesto posle 1. kola plej-ofa Superlige.\n"Od poslednjeg susreta u usponu su forme oba tima. Imamo pet pobeda u nizu od te utakmice i ne bih voleo da prekinemo seriju. Zna se da je naš cilj Evropa, bez obzira na teške protivnike, jer posle Partizana igramo sa Crvenom zvezdom i Vojvodinom, razmišljamo pozitivno", naveo je talentovani čuvar mreže.\nDesnik bek "brđana" Filip Stojković ističe da Čukarički nije slučajno na drugoj poziciji na tabeli.\n"Imamo prednost na tabeli i nadamo se odličnoj utakmici sa Partizanom. Pobeda bi nam donela pet velikih bodova više, ali isto tako znamo da će biti potrebno mnogo muke i znoja da bismo se radovali", poručio je Stojković, koji je u zimskom prelaznom roku bio na meti Partizana.\nStojković je kazao da su stvari baš od meča sa Partizanom i dolaska trenera Milana Lešnjaka krenuli na bolje za ekipu sa Banovog brda.\n"Derbi utakmice su najlepše i najizazovnije za svakog igrača. Uvek se radujemo mečevima protiv Partizana, Zvezde i Vojvodine. Naša obaveza je da učinimo sve kako bismo povećali bodovno stanje", zaključio je Stojković.\nUtakmica između Partizana i Čukaričkog igra se u subotu od 19 sati na stadionu u Humskoj.


Odloženo glasanje u Velikom Trnovcu zbog nesporazuma i dojave o bombi\nZa danas zakazano glasanje na Biračkom mestu broj 6 u Velikom Trnovcu je odloženo zbog nesuglasica oko načina sprovodjenja glasanja kao i dojave o podmetnutoj bombi u zgradi OŠ „Muharem Kadriju“ gde se nalazi ovo biračkom mesto.\nVELJKO ODALOVIĆ: Trenutno se ne zna kada će biti zakazano novo glasanje u Velikom Trnovcu\nFormiranje Vlade i dalje neizvesno - otkazano glasanje u Velikom Trnovcu, novi datum još nepoznat\nKONAČNA ODLUKA: DANAS NEMA GLASANJA U VELIKOM TRNOVCU! Biračko mesto zatvoreno, članovi odbora se nisu složili oko postupka, a onda je usledila i dojava o bombi\nKONAČNA ODLUKA, NI 4. PUT NEMA GLASANJA U VELIKOM TRNOVCU Izborni materijal sa biračkog mesta 6 sakupljen i biće vraćen u OIK\nU Velikom Trnovac danas neće biti glasanja, STIGLA DOJAVA O BOMBI!\nSrbija Danas - Politika\nBiračko mesto broj 6 u školi "Muharem Kadriu" u Velikom Trnovcu (Bujanovac), gde se danas po četvrti put održavaju izbori za narodne poslanike, nije otvoreno na vreme u 7 sati, javlja reporter portala Bujanovačke.\nGlasanje u Velikom Trnovcu koje čeka cela Srbija - nije ni počelo, sukob i dojava o bombi\nMeštani Velikog Trnovca četvrti put izlaze na birališta\nSrbija Danas - Blic - Politika - Blic - Novi Magazin - Kurir - Srbija Danas - Politika\nZbog dojave o postavljenoj bombi odloženi su današnji izbori u Velikom Trnovcu, javlja RTS. U Velikom Trnovcu, na glasačkom mestu broj 6, trebalo je danas da budu ponovljeni izbori za narodne poslanike. Glasanje jutros nije ni počelo zbog nesuglasica među članovima odbora.\nODLOŽENI IZBORI U VELIKOM TRNOVCU: Prvo svađa, pa onda dojava o bombi\nMEŠTANI VELIKOG TRNOVCA ČETVRTI PUT GLASAJU NA ISTIM IZBORIMA: 1089 meštana ima pravo glasa\nODLOŽENI IZBORI U VELIKOM TRNOVCU: Stigla dojava o bombi\nU Velikom Trnovcu, na glasačkom mestu broj 6, gde je trebalo da budu ponovljeni izbori za narodne poslanike, glasanja danas nema. Kako javlja reporterka N1 , predsednik glasačkog odbora odneo je glasačke listiće u opštinu. CRTA navodi da će o novom glasanju da odlučuje RIK.\nPredsednik Partije za demokratsko delovanje (PDD) i nosilac liste „Koalicija Albanaca doline“ Šaip Kamberi rekao je Regionalnoj informativnoj agenciji JUGpress da glasanje u Osnovnoj školi „Muharem Kadriju“ u Velikom Trnovcu jutros nije počelo zbog provokacija ljudi iz SPS koji ...


Obama pokrenuo diplomatsku mašineriju za izolaciju Rusije\nAmerički predsednik Barak Obama učestvuje danas u Holandiji, sa drugim svetskim liderima, na samitu o nuklearnoj bezbednosti, na čijim marginama će u centru pažnje biti nastojanja predsednika SAD da ujedini međunarodnu zajednicu u pokušaju izolovanja Rusija zbog događaja u Ukrajini.\nBarak Obama govori u Amsterdamu\nNekoliko sati pošto je stigao u tu zemlju kako bi u Hagu prisustvovao Samitu svetskih lidera o nuklearnoj bezbednosti, Obama je razgovarao sa kineskim predsednikom Sji Đinpingom.\nAmerički predsednik je, kako primećuje agencija AP, bio obazriv u izjavama uoči sastanka sa Sjiem, nagovestivši novinarima da dvojica lidera nameravaju da razgovaraju i o situaciji u Ukrajini.\n"Verujem da zajednički radeći, Kina i SAD mogu da pomognu na jačanju međunarodnog prava i poštovanju suvereniteta država, kao i da utvrde pravila na međunarodnom nivou koja omogućavaju svim narodima da se razvijaju", rekao je Obama nakon sastanka.\nOn je preneo da je sa kineskim liderom razgovarao o širokom spektru pitanja od međusobnog interesa, uključujući i situaciju u Ukrajini.\nKineski predsednik nije govorio novinarima o toj temi, ali je naveo da "postoji širok prostor u kome Kina i SAD sarađuju".\nAnalitičari navode da i nije za očekivati da se Sji izjasni tokom evropske turneje u vezi sa krizom u Ukrajini, dok su zvaničnici u Pekingu ponovili svoj poziv na "uzdržanost i smirivanje situacije".\nBarak Obama i Mark Rute\nSastanak Obame i Sjia dolazi u nezgodnom trenutku za američkog predsednika imajući u vidu da su samo dan ranije američki dnevnik "Njujork tajms" i nemački nedeljnik "Špigl" objavili da je američka Nacioanlna bezbednosna agencija (NSA) "upala" u server kineskog telekomunikacionog giganta "Huaveja" (Huawei).\nObamina evropska turneja ove sedmice biće bez sumnje obeležena razgovorima o situaciji u Ukrajini a biće i prilika da se ojačaju stara savezništva Vašingtona, a možda i sklope nova, ocenjuje AP.\nObama je došao u Holandiju, gde večeras u Hagu počinje dvodnevni samit svetskih lidera, a na kojem se ukrajinska kriza nametnula kao glavna tema.\nSamit se organizuje na Obaminu inicijativu, a zvanično glavna tema skupa treba da bude mogući nuklearni terorizam. Samit o nuklearnoj bezbednosti u Hagu biće prilika i za hitan sastanak grupe sedam najrazvijenijih zemalja sveta G7 o ruskom\npripajanju poluostrva Krim. G7 čine SAD, Velika Britanija, Nemačka, Japan, Francuska, Italija i Kanada.\nRuske snage zauzele su danas ukrajinsku vojnu bazu Feodosija na Krimu, a u subotu baze Novofedorivka i Belbek. Tokom tih akcija povređeni su jedan novinar i jedan ukrajinski vojnik.\nPredsednik Rusije Vladimir Putin ne dolazi na samit, već je poslao ministra spoljnih poslova Sergeja Lavrova koji bi trebalo da razgovara s državnim sekretarom SAD Džonom Kerijem.\nDelegacije 53 zemlje, uključujući lidere SAD, Kine i Japana, stižu danas u Hag. Trebalo bi da pregovaraju o smanjenju zaliha nuklearnog materijala i boljem obzbeđenju kako taj materijal ne bi dospeo do terorista.\nTo je treći samit od 2009. godine, kada ga je pokrenuo Obama, ubrzo po stupanju na dužnost, rekavši da je jedan od njegovih najvažnijih spoljnopolitičkih ciljeva smanjenje rizika od terorističkog napada nuklearnim oružjem ili "prljavom bombom" - koja bi klasičnim eksplozivom razvejala nuklearni materijal, zagadivši šire područje.\nMinistar spoljnih poslova u privremenoj ukrajinskoj vladi Andrij Deščicja i šef ruske diplomatije Sergej Lavrov sastali su se danas na marginama Samita o nuklearnoj bezbednosti u Hagu da bi razgovarali o ukrajinskoj krizi, saopštilo je danas rusko Ministarstvo spoljnih poslova.\nNa sajtu Ministarstva je objavljena slika sa današnjeg susreta Lavrova i Deščicje, što je prvi put da se oni sastaju otkad su se Krim i Sevastopolj pripojili Rusiji, prenela je agencija AFP.\nDeščicja je nešto ranije na konferenciji za štampu izjavio da postoje "velike šanse" za susret sa Lavrovim, na kojem bi bio započet dijalog o tome kako na miran način rešiti spor između Ukrajine i Rusije.\nUkrajina je spremna za razgovore sa Rusijom u cilju mirnog rešenja konflikta, rekao je Deščicja, dodavši da će od Rusije zahtevati da zaustavi eskalaciju konflikta i povuče sve svoje trupe sa Krima, navela je ruska agencija Itar-Tass.\n"Rusija i Ukrajina će moći da koegzistiraju u budućnosti, ali Kijev se neće odreći Krima. Nastavićemo sa aktivnim naporima i saradnjom sa našim međunarodnim partnerima u svrhu preuzimanja kontrole nad Krimom", istakao je ukrajinski šef diplomatije.\nMerkel: Nadam se da će Skoplje i Tirana DOBITI DATUM pregovora sa EU na samitu u Zagrebu


ITS svečano obeležio prijem VIII generacije studenata | ITS visoka škola, Beograd\nSvečani prijem nove generacije naših studenata održan je u prostorijama škole, odnosno u tehnološkom centru kompanije ComeTrade.\nNovi studenti su na svečanosti upoznati sa planom i programom smerova na ITS-u, sa budućim profesorima, članovima menadžmenta škole i kompanija LINK group i ComeTrade, kao i sa svim detaljima koji im mogu biti od značaja na početku školovanja.\nMnogo uspeha i napredovanja brucošima u studiranju poželeo je Veselin Jevrosimović, predsednik kompanije ComeTrade.\n„Perspektiva obrazovanja i zapošljavanja u IT sektoru sve više se širi i raste. Veliki broj naših diplomaca, 81 odsto već radi, a njih 11 odsto nastavilo je školovanje na master studijama. Mladi sve više prepoznaju IT sektor kao oblast budućnosti, o čemu govori i činjenica da ove godine imamo duplo veći broj upisanih studenata u odnosu na prošlu godinu”.\nNapredak i uspeh novim brucošima ITS-a poželeo je i Miloš Ćurković, generalni direktor HP kancelarije za Srbiju. Nakon kratkog osvrta na istoriju i razvoj HP-a, gospodin Ćurković se studentima obratio pohvalom da su odabrali pravo zanimanje, objasnivši svoju tvrdnju mnogobrojnim mogućnostima koje se pred njima otvaraju kao pred studentima ITS-a.\nBudućim studntima obratio se i Andreja Jauković, direktor poslovnog razvoja za region Balkana kompanije Intel. Nakon izlaganja o IT atmosferi u Srbiji, gospodin Jauković je uputio studente u mnogobrojne mogućnosti koje će im oblast za koju su se opredelili pružiti u životu i dao savete za uspešnu karijeru.\nSvojim prisustvom i obraćanjem, profesionlano izuzetno ostvareni i uspešni ljudi iz sveta IT-ja pokazali su novim studentima da će i njima, kao i onima koji već studiraju ili su završili ITS, biti konstantna podrška i pomoć u učenju, praksi i napredovanju.\nBudući da su ovi mladi ljudi doneli jednu od najvažnijih odluka u svom životu i pokazali ambiciju da studiraju veoma profitabilnu, ali kompleksnu i ozbiljnu disciplinu, naša obaveza je da, kao i svake godine, uložimo sav neophodan trud i napor da im u njihovom radu i pomognemo, kako bi njihov boravak u našoj školi bio što kvalitetniji i prijatniji. Jučerašnji i današnji dan predstaljaju početak tog ulaganja.\nJoš jedanput, želimo im puno znanja, uspeha i napretka u novoj akademskoj 2013/14. godini.\nFotografije sa svečanog prijema možete pogledati na našoj Facebook stranici>>> Pogledajte snimak sa svečanog prijema studenata:


Živnulo trgovanje, indeksi se blago oporavili\nTanjug 22. decembra 2020. 17:45\nUkupan promet na trgovanju iznosio je 41,7 miliona dinara (354,8 hiljada evra), od čega se približno polovina odnosi na državne dužničke hartije.\nIndeks BELEX15 je ojačao za 0,2 odsto, na 715,02 poena, a BELEXlajn je zaključen u minimalnom plusu, na 1.517,97 poena.\nNaftna industrija Srbije je dominirala na tržištu akcija sa prometom od 14,4 miliona dinara, pri čemu je registrovala rast cene za pola procenta na 610 dinara.\nAkcija Metalca iz Gornjeg Milanovca je bila najveći dobitnik sa skokom vrednosti od 1,1 posto, na 1.841 dinar, a istrgovana je za 1,8 miliona dinara, dok je proizvođač i distributer tehničkih gasova Meser Tehnogas bio jedini gubitnik s padom od 2,2 odsto, na 13.200 dinara, uz realizaciju neznatno manju od 1,0 milion dinara.\nPreferencijalna akcija duvanske industrije „Filip Moris“ se zadržala na nivou od 6.320 dinara, ostvarivši promet od 0,6 miliona dinara, a Galenika Fitofarmacija je isprometovana za približno 0,2 miliona dinara po nepromenjenoj ceni 2.550 dinara.\nAkcije društva Poljoprivredna Poljoprivredna proizvodnja Miletić, iz Srpskog Miletića, ojačale su na MTP tržištu za 0,6 posto, vrativši se na raniji nivo od 4.201 dinar, a zabeležile su trgovanje vredno 2,9 miliona dinara.\nStrani investitori su u ukupnom prometu na tržištu akcija imali udeo od 63,28 posto, u kupovini 66,72 procenta a u prodaji 59,84 odsto.\nDržavna obveznica serije RSO20191, deniminovana u evrima i s rokom dospeća u januaru 2040. godine, ostvarila je promet u iznosu od 19,8 miliona dinara (oko 168,4 hiljade evra).


► Makron zatražio od UN kontakt grupu za Siriju\n19.09.2017 | 19:43h ► 21:58h Njujork\nFrancuski predsednik Emanuel Makron zatražio je danas stvaranje kontakt grupe za Siriju da bi se ubrzalo političko rešenje tamošnjeg rata.\nKontakt grupa koju Francuska želi bi uključivala pet stalnih članica Saveta bezbednosti i "zainteresovane strane" u sukobu, precizirao je Makron.\nFrancuski predsednik je izjavio da je osporavanje nuklearnog sporazuma sa Iranom, što čine SAD, "velika greška".\n"Naša aktivnost u neširenju nuklearnog oružja nam je donela čvrst sporazum, snažan, koji nam omogućava da proveravamo da Iran ne radi na nuklearnom oružju. Danas osuđivati sporazum bez drugog predloga je velika greška, ne poštovati ga bi bilo neodgovorno jer je u pitanju veoma koristan sporazum", rekao je Makron.\nOn je osudio i "etničko čišćenje" muslimanske manjinje Rohindža u Mjanmaru, odakle je 400.000 ljudi pobeglo u susedni Bangladeš.\n"Vojne operacije moraju da prestanu, mora se osigurati humanitarni pristup kao i uspostaviti pravo u situaciji, kao što znamo, etničkog čišćenja", rekao je Makron.\n"O tom sporazumu se neće ponovo pregovarati, on nas obavezuje (...) nećemo se povlačiti", rekao je Makron i dodao da "duboko poštuje odluku SAD" i da "vrata uvek ostaju otvorena" ali da će ostale potpisnice nastaviti da implementiraju sporazum.\nMakron je nedavno intervenisao kod Vlade Turske da bi izdejstvovao oslobađanje francuskog novinara Lupa Biroa, koji je prošle nedelje pušten posle više od 50 dana u pritvoru. U svom aprilskom izveštaju, navodi agencija AFP, organizacija Reporteri bez granica je ocenila da "sloboda medija nikada nije bila ugrožena kao danas".\nTakođe, Reporteri bez granica navode da postoji rizik i u važnim demokratskim zemljama, imajući u vidu napade predsednika SAD Donalda Trampa na medije i širenje lažnih vesti.\nkontakt grupa /\nOdržana vojna parada povodom praznika, Dana pada Bastilje\nU Parizu je danas održana vojna parada povodom nacionalnog praznika Dana pada Bastilje a na smotri je učestvovalo nekoliko hiljada vojnika, preneli su francuski mediji.


Republika / SOLANA MUDRUJE: EU da ne ispusti Balkan\npetak, 1. 9. 2017.| 19:02\nGde ga "iskopaše": Havijer Solana\nU autorskom tekstu "Balkan između sukobljenih polova", Solana navodi da zemlje regiona žele da učestvuju u "evropskom projektu", ali da ujedno čine deo sveta koji je politički i kulturološki među najkomplikovanijima na planeti.\n- Nema jasnije ilustracije za opterećenu prošlost i sadašnjost ovog regiona, od života i nasleđa jednog od njegovih najizvrsnijih sinova - fizičara i izumitelja Nikole Tesle - navodi Solana.\nBurna prošlost regiona\nBivši španski šef diplomatije navodi da je Tesla rođen u srpskoj pravoslavnoj porodici u gradu koji je sada deo Hrvatske, pa je njegova nacionalnost "predmet rasprave u regionu".\n- Tesla je verovao da bi naučni napredak trebalo da stvara mostove između zemalja i da se kroz to postigne univerzalni mir. Međutim, postoje oni i u Hrvatskoj i u Srbiji koji žele da upodobe njegovo nasleđe na neprimeren način - navodi Solana.\nRUSI TVRDE: EU daje 2,3 miliona da Srbima ispere mozak!\nNavodeći reči svoje naslednice Federike Mogerini da bi "Balkan lako mogao postati jedna od šahovskih tabli na kojima velike sile igraju svoju partiju", Solana ističe da je region uvek bio "smešten" između sukobljenih polova, koji projektuju svoju moć kroz isprepletane ekonomske, političke, istorijske i kulturne veze.\nSolana kaže da su ratovi iz devedesetih u bivšoj Jugoslaviji za Evropsku uniju uvek označavali veliki neuspeh, a da je pokušaj da se bivše republike uvuku u Uniju doneo različite rezultate.\n- Istovremeno, demokratski standardi na Zapadnom Balkanu doživljavaju eroziju, a druge zemlje sa jakim uticaijem - Rusija, Turska i Mađarska, u kojoj EU nije uspela da zaustavi autoritarni nalet Viktora Orbana - nude alternativne političke modele - piše Solana.\nIgra između SAD i Rusije\n- Srbija se na sličan način zvanično određuje kao neutralna zemlja. Ipak, blisko sarađuje sa NATO kroz program Partnerstva za mir, dok istovremeno održava vojne vežbe as Rusijom. Takođe, dok predsednik Aleksandar Vučić tvrdi da je čvrsto za evropske integracije, nije pokazao spremnost da se distancira od Rusije - piše Solana.\n- Evropska unija ne sme da izneveri očekivanja koja bi Tesla, bez sumnje, imao od nje. Svim Evropljanima bi trebalo da bude pružena mogućnost da učestvuju u evropskom projektu i ubiru plodove njenog potencijala za promene. To je tačno ono što veći deo populacije na Balkanu želi. Lideri EU ne mogu da garantuju da će proces ulaska biti brz i lagan, ali samo oni mogu da osiguraju da putovanje bude vredno cilja - navodi Solana.\nBalkan Srbija Nikola Tesla EU Evropska unija Zapad Havijer Solana Istok


Instrument za pretpristupnu pomoć (IPA) III za period 2021. do 2027. godine. – ProLex Consulting\nInstrument za pretpristupnu pomoć (IPA) III za period 2021. do 2027. godine.\nEvropska komisija je 14. juna 2018. godine objavila Predlog uredbe o uspostavljanju Instrumenta za pretpristupnu pomoć (IPA) III u sklopu niza instrumenata vanjskog djelovanja u okviru novog višegodišnjeg finansijskog okvira od 2021. do 2027. godine, kojom su određuju ciljevi tog programa, budžet za period 2021.–2027., oblici pomoći Unije i pravila za pružanje te pomoći.\nU preambuli Predloga uredbe Komisija je ukazala da se proces proširenja temelji na utvrđenim kriterijima i pravednim i strogim uslovima, te da se svaki korisnik ocjenjuje na osnovu vlastitih zasluga, kao i da snažna posvećenost pristupu „Najprije osnovno” ostaje ključna za ostvarivanje perspektive proširenja. Pristupom „Najprije osnovno” povezuju se vladavina prava i temeljna prava s dva druga ključna područja u postupku pristupanja: ekonomsko upravljanje – veća pažnja daje se ekonomskom razvoju i konkurentnosti – te jačanje demokratskih institucija i reforma javne uprave.\nOpštii cilj predloga programa IPA III je podrška korisnicima pri donošenju i sprovođenju političkih, institucionalnih, pravnih, administrativnih, društvenih i ekomomiskih reformi potrebnih da bi ti korisnici postigli usklađenost s vrijednostima Unije i postupno se uskladili s pravilima, standardima, politikama i praksama Unije s ciljem članstva u Uniji, a čime se doprinosi njihovoj stabilnosti, sigurnosti i prosperitetu.\nPosebni ciljevi predloga programa IPA III su:\n(a) jačanje vladavine prava, demokratije, poštovanja ljudskih prava, temeljnih prava i međunarodnog prava, civilnog društva i sigurnosti te poboljšanje upravljanja migracijama uključujući upravljanje granicama;\n(b) povećanje efikasnosti javne uprave i pružanje podrške strukturnim reformama i dobrom upravljanju na svim nivoima;\n(c) oblikovanje pravila, standardâ, politika i praksi korisnika u skladu vrijednostima Unije i jačanje pomirenja i dobrosusjedskih odnosa kao i direktnih međuljudskih kontakata i komunikacije;\n(d) jačanje ekonomskog i socijalnog razvoja, između ostalih putem pojačane povezivosti i regionalnog razvoja, poljoprivrede i ruralnog razvoja te socijalne politike i politike zapošljavanja, jačanje zaštite životne sredine, povećavanje otpornosti na klimatske promjene, ubrzanje prelaska na niskougljično ekonomiju i razvoj digitalne ekonomije i društva.\n(e) podrška teritorijalnoj i prekograničnoj saradnji.\nU inicijalnom predlogu uredbe Komisija je predlažila da se Instrumentu za pretpristupnu pomoć (IPA) III dodijeli ukupan budžet od 14,5 milijardi eura u tekućim cijenama za period od 2021.do 2027.\nNajveća promjena u predloženom okviru za programiranje je to što se raspodjela po državama mijenja u raspodjelu po prioritetima prema načelu „pravedne podjele”, tj. programi IPA-e slijede pet „okvira” koji odražavaju posebne ciljeve i uspješnost, te povećanu fleksibilnost koja je posljedica prelaza s fiksnih omotnica za svaku zemlju na dodjele koje se baziraju na „okvirima” po tematskim prioritetima i pristupu koji se bazira na rezultatima.\nTrenutnim instrumentom za pretpristupnu pomoć, IPA II pretpristupna pomoć se pruža na osnovu indikativnih strateških dokumenata za više zemalja i zemalja koji pokrivaju programski period.\nStrateški dokumenti u više zemalja sadrže prioritete za djelovanje u relevantnim oblastima politike i uključuju indikativnu alokaciju EU fondova po oblastima politike, raščlanjenu po godinama, i indikatore za procjenu napretka. To su sveobuhvatni strateški planski dokumenti koji definišu prioritete i ciljeve pojedinačnih programa. Prioriteti se zatim pretvaraju u detaljne aktivnosti u godišnjim ili višegodišnjim programima djelovanja.\nDok se najveći dio pomoći usmjerava kroz nacionalne programe kao glavna sredstva za rješavanje specifičnih potreba u prioritetnim sektorima, koji predstavljaju više od 70% ukupnih sredstava IPA II, IPA takođe finansira programe za više zemalja, koji su osmišljeni da poboljšaju regionalnu saradnju kroz efikasnije rješavanje zajedničkih problema kroz međusobne preglede i razmjenu dobrih praksi. Programi prekogranične saradnje (CBC) postavljaju prioritete za pomoć u oblasti teritorijalne saradnje između korisnika IPA II, dok se programi ruralnog razvoja bave pomoći za poljoprivredni i ruralni razvoj.\nIPA II istovremeno podržava makroregionalne strategije za rješavanje zajedničkih izazova u određenim geografskim oblastima, kao što su jonske ili jadranske regije. Strategije ne dobijaju specifična sredstva, ali neki programi prekogranične saradnje i transnacionalni programi mogu se smatrati sredstvima za postizanje ciljeva strategije. Programi takođe podržavaju pomirenje i dobrosusjedske odnose.\nAktivnosti IPA II se sprovode i upravljaju na različite načine, u skladu sa finansijskom regulativom, putem direktnog upravljanja (nadležna je Komisija), indirektnog upravljanja (izvršenje budžeta delegirano je entitetima kojima je povjerena u zemljama korisnicama, ali Komisija ima ukupnu konačnu odgovornost) ili zajedničko upravljanje (samo za prekograničnu saradnju sa zemljama EU, aktivnosti implementacije su delegirane državama članicama EU). Jedna od karakteristika IPA-e koja ga razlikuje od drugih vanjskih instrumenata je korištenje indirektnog upravljanja od strane zemlje korisnice; ovo omogućava potonjem da se prilagodi mogućem upravljanju strukturnim fondovima EU nakon pristupanja.\nIako treba osigurati kontinuitet, očekuje se da će IPA III postati strateški kroz novosti kao što je promjena načina na koji je budžet dodijeljen -programiranje zasnovano na temama i prioritetima, a ne na državama, povećavajući fleksibilnost da odgovori na rastuće potrebe i osigura veći uticaj kroz veću koherentnost. IPA III će tražiti više komplementarnosti sa NDICI i drugim EFI, posebno EIDHR i IcSP, kao i više sinergija sa nizom programa unutrašnje politike EU.\nPredlog IPA III takođe predviđa očuvanje svih postojećih načina isporuke i modaliteta implementacije. Element koji se zasniva na snažnim rezultatima IPA II će se održavati, ali će biti pojednostavljen kako bi se olakšalo praćenje i izvještavanje o korisnicima, kao i pružanje stvarnog podsticaja korisnicima.\nSavjet EU je 19. februara 2019. godine, postigao dogovor o poziciji -djelomični opšti pristup o Nacrtu uredbe o uspostavljanju Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA III) za period od 2021. do 2027.\n,,EU će nastaviti da pruža pomoć kako bi pripremila partnere za buduće članstvo u Evropskoj uniji i podržava nihov proces pridruživana,, navodi se u zaključcima Savjeta EU.\nDat je focus na „najprije osnovno,”što znači da partneri koji žele pridruživanje Uniji moraju poštovati određene osnovne kriterijume -„kriterijumi iz Kopenhagena”, koji su usmjereni na vladavinu prava i temeljna prava, ekonomsko upravljanje, kao i jačanje demokratskih institucija i javne uprave, te da će se Instrumentom posebno staviti naglasak na ispunjavanje tih kriterijuma, navodi se ,pored ostalog, u zaključcima Savjeta .\nDogovorenim tekstom nisu obuhvaćena finansijska i horizontalna pitanja, koja će zavisiti od sveopšeg dogovora o sljedećem višegodišnjem finansijskom okviru.\nInstrumentom za pretpristupnu pomoć (IPA) III će se, kako se navodi, osigurati usklađenost i komplementarnost s novim Instrumentom za susjedstvo, razvoj i međunarodnu saradnju (NDICI) i povećati sinergije s unutašnjim politikama EU-a u nizu ključnih obasti poput migracija, istraživanja i inovacija, djelovanja u obasti životne sredine i klime te povezivosti u saobraćaju i energiji.\nOcijenjeno je da se dogovorenim tekstom postiže ravnoteža između promovisanja uspješnosti te obezbjeđenja pravedne podjele i predvidljivosti pomoći za korisnike i, takođe, upućuje na mogućnost srazmjernog smanjenja i preusmjeravanja takve pomoći u slučajevima regresije ili stalnog manjka napretka korisnika. Usto se podsjeća da se takva smanjenja mogu ukinuti u slučajevima u kojima korisnici ponovo postižu napredak u pogledu reformi.\nPošto je dobio sagasnost Savjeta EU da bi bio prihvaćen Nacrt uredbe o IPA III mora da prođe pregovore s novim sastavom Evropskog parlamenta.\nTrenutni Instrument za pretpristupnu pomoć, IPA II je uspostavljen Uredbom (EU) br. 231/2014. koja prestaje da važi 31. decembra 2020. i fokusira se na : podržavanje političkih reformi; podržavanje ekonomskog, socijalnog i teritorijalnog razvoja, u cilju pametnog, održivog i uključivog rasta (u skladu sa ciljevima postavljenim u strategiji Evropa 2020); jačanje sposobnosti korisnika da ispune obaveze koje proizilaze iz članstva u Uniji; i jačanje regionalne integracije i teritorijalne saradnje.\nPlanom proširenja obuhvaćene su partnerske zemlje sa Zapadnog Balkana i Turska. Pregovori o pristupanju otvoreni su sa zemljama kandidatima Crnom Gorom (2012.), Srbijom (2014.) i Turskom (2005.).\nSjeverna Makedonija zemlja je kandidat od 2005., a Albanija od 2014. Potencijalne zemlje kandidati su Bosna i Hercegovina (zahtjev za pristupanje EU-u predat je u februaru 2016.) i Kosovo (Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju stupio je na snagu u aprilu 2016.).\nIzvor: Evropska komisija, Evropski savjet\nSanja Zečević2019-07-09T06:44:22+00:00July 5th, 2019|EU, Fondovi, Programi|


DERMOSKOP - gde mogu da idem na dermoskopiju?\nTema: DERMOSKOP - gde mogu da idem na dermoskopiju?\n04.03.2007., 22:08 #1\nKoja ustanova u Srbiji poseduje dermoskop i gde mogu da idem i proverim mladez? Raspitala sam se o ovoj metodi dijagnostike i saznala da nije inverzivna i da je bezbedna, ali ne znam koja ustanova ga ima.\n04.03.2007., 22:46 #2\nRe: DERMOSKOP - gde mogu da idem na dermoskopiju?\nMislim da ga ima Bezanijska Kosa, imaju ga sigurno i privatne klinike, to je neka vrsta malog digitalnog fotoaparata.\n04.03.2007., 22:52 #3\nTo uopste nije nesto kao mali digitalni fotoaparat,vec sprava sa socivom,objektivom,diodama koje osvetljuju sve to,kao rucni mikroskop izgleda.Dr da li ste ikada videli dermoskop?Mislim da niste...I ima ga u Dzordza Vasingtona,Studentska,Klinika za Dermatovenerologiju...pozdrav i srecno...ocekujem recenziju sujetnih doktorki :???:Rade i u jednom salonu gde je i ordinacija,da ne bi pravio reklamu,koga zanima dermoskopija neka se javi na pp\nPoslednji put ažurirao/la blue_eyes_bg : 04.03.2007. u 22:57\n04.03.2007., 23:00 #4\nJeli ti imas potrebu da se kacis sa svima ili samo na ovom forumu se osetis ugrozenim, sta li vec?\nZa tvoju informaciju znam dobro kako izgleda dermoskop, vecina dermatologa koji rade privatno ga imaju kod kuce...ne mudruj molim te.\n04.03.2007., 23:21 #5\nRadila sam dermoskopiju u jednom salonu u Beogradu,prezadovoljna sam...\nne zelim da ih reklamiram ovde,tako da ko je zainteresovan neka mi se za kontakt telefon i ostale informacije o salonu javi privatnom porukom.\n05.03.2007., 15:11 #6\nEvo, primera radi - ja nisam NIKAD videla dermoskop. ALi sam sigurna da ce nam odlicno objasniti onaj koji tvrdi da repelenti PRIVLACE insekte a anti REPELENTI ih odbijaju, samo sto je izostalo objasnjenje kojom to tehnikom repelenti privalce insekte i sta su to (najzad) anti-repelenti....\nkad idem u wc>>\nAutor perdza u forumu Zdravlje\nPoslednja poruka: 09.09.2007., 11:23\nJa sad idem...\nPoslednja poruka: 15.03.2007., 09:23\nGde da idem,FON ili PMF?\nAutor Zmandra u forumu Arhiva\nPoslednja poruka: 30.03.2004., 18:28


Online obuke „Rodno budžetiranje u lokalnoj samoupravi“ - Naša Mesta\nNaslovna Edukacija Online obuke „Rodno budžetiranje u lokalnoj samoupravi“\nOnline obuke „Rodno budžetiranje u lokalnoj samoupravi“\nStalna konferencija gradova i opština (SKGO) će u periodu od 29. oktobra do 9. novembra 2021. godine organizovati četiri jednodnevne akreditovane online obuke (vebinara) za zaposlene u jedinicama lokalne samouprave na temu „Rodno budžetiranje u lokalnoj samoupravi“.\nSprovođenje obuke realizuje se u okviru projekta „Institucionalna podrška SKGO – treća faza“ koji podržava Vlada Švajcarske.\nObuka će biti obavljena po akreditovanom programu u okviru Sektorskog programa kontinuiranog stručnog usavršavanja zaposlenih u jedinicama lokalne samouprave za 2021. godinu, koji je deo Opšteg programa obuke zaposlenih u jedinicama lokalne samouprave za 2021. godinu, usvojenog od strane Vlade Republike Srbije.\nPolaznici će nakon pohađanja akreditovanog programa obuke „Rodno budžetiranje u lokalnoj samoupravi“ i uspešno položenog testa znanja dobiti sertifikat o uspešno završenoj obuci.\nSKGO je obuku na istu temu realizovala tokom 2020. godine, ali je, zbog iskazane potrebe i interesovanja JLS za ovom obukom, odlučeno da ona bude ponovo realizovana i tokom 2021. godine.\nCilj obuke je da se predstavnici JLS koji obavljaju poslove u vezi sa planiranjem i upravljanjem javnim finansijama, predstavnici mehanizama za rodnu ravnopravnost, upoznaju sa procesom primene rodno odgovornog budžetiranja u lokalnoj samoupravi.\nUputstvo, prijave i termini za obuku se nalaze na linku.\nPrethodni tekstOd petka prijavljivanje obveznika fiskalizacije za finansijsku podršku države\nSledeći tekstRaste broj DOO i preduzetnika osnovanih putem servisa eRegistracija\nNAJU jedan od potpisnika Sporazuma o saradnji u pružanju podrške javne uprave visokoškolskim ustanovama\nStudentska praksa u akademiji\nŽene na čelu gradova i opština prve će pohađati obuke\nAkcija protiv radne eksploatacije u Vranju


Počelo Proljećnje zasijedanje Parlamentarne skupštine NATO\npetak, 26 maj 2017 18:23\nČlanovi Stalne delegacije Skupštine Crne Gore u Parlamentarnoj skupštini NATO Obrad Mišo Stanišić, Genci Nimanbegu i Tarzan Milošević učestvuju u radu Proljećnog zasijedanja Parlamentarne Skupštine NATO\nPrvi dan Proljećnjeg zasijedanja Parlamentarne skupštine NATO, otpočeo je sastankom sekretara delegacija tokom kojeg su, u cilju uspješne organizacije skupa, učesnicima pružene detaljne informacije organizaciono-tehničkog karaktera, data uputstva za uspješnu realizaciju Proljećnog zasijedanja PS NATO i predstavljene planirane aktivnosti komiteta u predstojećem periodu.\nOvom prilikom, pažnja učesnika bila je usmjerena i na informisanje o preduzetim aktivnostima na pripremi 63. Godišnjeg zasijedanja PS NATO, koje će biti održano u Bukureštu u Rumuniji, u periodu 7-10. oktobra 2017. godine, te drugih aktivnosti planiranih za predstojeći period.\nUslijedili su sastanak Stalnog komiteta a potom Zajednički sastanak Interparlamentarnog Savjeta Gruzija-NATO i Stalnog komiteta, kojima je, po pozivu, prisustvovao šef Delegacije Skupštine Crne Gore u PS NATO Obrad Mišo Stanišić.\nTokom sastanka Stalnog komiteta a povodom razmatranja predloga amandmana na Poslovnik o radu Parlamentarne skupštine u vezi sa predstojećim članstvom Crne Gore u NATO, Obrad Mišo Stanišić, šef stalne Delegacije Skupštine Crne Gore, uputio je riječi iskrene zahvalnosti državama članicama NATO koje su za godinu dana, od Islanda do Španije, ratifikovale Sporazum o pristupanju Crne Gore NATO, i istakao da će pružena podrška značajno uticati na budući rad. Stanišić se ovom prilikom zahvalo svim kolegama, članovima stalnih delegacija u Parlamentarnoj skupštini NATO, za pruženi doprinos Crnoj Gori za ulazak u elitno društvo kakav je NATO.\nProljećnje zasijedanje u Tbilisiju, okupilo je približno 300 parlamentaraca iz 28 zemalja članica NATO-a, iz Sjeverne Amerike i Evrope, kao i delegate iz partnerskih zemalja i zemalja posmatrača, u cilju razmatranja aktuelnih bezbjednosnih pitanja i nacrta izvještaja komiteta Parlamentarne skupštine.


Nova akcija SBB-a\nYou are at:Home»Vesti»Nova akcija SBB-a\nBy Vesna Kovačević on\t 01/09/2020 Vesti\nUkoliko izaberete EON Full paket sa internetom, televizijom i telefonijom, gledaćete najatraktivnije HBO Premium sadržaje 12 meseci promotivno na kanalima HBO1, HBO2, HBO3, HBO OD, HBO GO, Cinemax1 i Cinemax2, poručuju iz SBB-a.\nIzborom EON paketa možete da imate najbrži internet do 500 Mbps u Giga gradovima (Beograd, Novi Sad, Subotica, Gornji Milanovac, Pančevo, Kragujevac, a uskoro i Niš) u EON Premium paketima, a uz Giga dodatak i do 1 Gbps, do 250 Mbps u EON Full i do 150 Mbps u EON Light paketima. Samo u okviru SBB ponude možete da gledate najkvalitetniji TV sadržaj na kanalima Nova S, N1, Nova Sport, Sport Klub, Cinemania, Pikaboo i mnogim drugim.\nEON svaki TV pretvara u Smart TV i daje super funkcionalnosti – personalizovani sadržaj, EON Kids profil, naprednu funkciju vraćanja TV sadržaja do 7 dana unazad, Video klub sa preko 18.000 atraktivnih naslova uz sliku i zvuk najvišeg kvaliteta, mogućnost gledanja Youtubea preko TV-a, igranje igrica i ostalo. Pored toga, uz EON aplikaciju možete da gledate sadržaj na bilo kom mobilnom uređaju, tabletu, računaru ili SMART TV-u.\nIzborom EON Full paketa možete da uštedite i do 50.000 dinara.\nU SBB-u nisu zaboravili ni postojeće korsnike koji prelaskom na EON pakete, koji sadrže televiziju, internet i telefoniju, mogu da uživaju u bogatijem sadržaju po ceni paketa koji trenutno koriste, do narednih 12 meseci.


Građanske Inicijative | Zašto Koalicija za slobodu medija\n02 Apr Zašto Koalicija za slobodu medija\nPiše: Milica Branković, saradnica u Građanskim inicijativama\nKoalicija za slobodu medija formirana je nakon što je, 13. marta ove godine, Radnu grupu za zaštitu bezbednosti novinara Vlade Republike Srbije napustilo Nezavisno udruženje novinara Srbije (NUNS), Nezavisno društvo novinara Vojvodine (NDNV), Asocijacija medija, Asocijacija onlajn medija (AOM), Fondacija Slavko Ćuruvija i Poslovno udruženje Asocijacije nezavisnih lokalnih medija “Lokal pres”. Na ovaj korak odlučili su se, kako su naveli, zbog ugrožavanja bezbednosti i ignorisanja napada na medije i novinare u Srbiji.\n„Osnovni razlog za napuštanje te radne grupe bio je nedostatak komunikacije. Nakon što je krenula kampanja u tabloidima i elektronskim medijima, ali i u Skupštini Srbije protiv istraživačkog centra KRIK, zajedno sa kolegama iz drugih organizacija i udruženja tražili smo hitan sastanak, odnosno razgovor o tome sa članovima radne grupe. Nikakav odgovor nismo dobili. To ćutanje i intenzivni napadi na naše kolege i koleginice su doveli do toga da se povučemo iz te radne grupe“, kaže Norbert Šinković, predsednik Upravnog odbora NDNV.\nKoalicija za slobodu medija ne treba iznova da deli već podeljenu medijsku zajednicu po profesionalnim kriterijumima, smatra on, već ima funkciju platforme za saradnju.\n„Ideja je da rad članica bude usklađeniji oko onih vrednosti koje nas spajaju, a to je pre svega ideja o zaštiti novinarske profesije i medijske scene. Prema memorandumu o saradnji članice koordinišu zajednički nastup u vezi sa gorućim temama naše zajednice, rad koordinišemo po principu rotacije. Mislimo da je ovo sjajna prilika da još jednom pokažemo kolegama i koleginicama da možemo zajedno da se borimo za bolje uslove u našoj profesiji“, kaže Šinković i dodaje da ovkva organizacija udruženja može doneti i kvalitetniji dijalog oko implementacije medijske strategije koja se intenzivno prati.\n„Što se tiče bezbednosti novinara, mi i dalje pratimo situaciju i reakciju na napade, obaveštavamo naše kolege u drugim zemljama, i podsećamo institucije na njihov posao: a to je da stvore uslove u kojima su nedopustivi napadi na novinare i zloupotrebe propisa kao što smo to videli u slučaju Kodeksa ponašanja poslanika u Skupštini Srbije“, dodaje predsednik NDNV.\nNapad na KRIK bila je kap koja je prelila čašu i podstakla udruženja da odbiju da učestvuju u predstavi koja služi tome da država ima pokriće kada kaže da radi nešto za bezbednost novinara, smatra Marija Vučić, novinarka ove redakcije.\n„Učešćem u takvim radnim grupama vi dajete legitimitet tvrdnjama ljudi iz države da im je stalo do bezbednosti novinara, a u ovakvim situacijama mi vidimo da su novinari prepušteni sami sebi. Tačnije, ako državi odgovara, ona će da upregne sopstvene medije da bi se razračunavala sa novinarima i time ih direktno izlagala opasnosti. Kada god se dese ovakve situacije, mi smo u dodatnom oprezu u pogledu sopstvene fizičke bezbednosti, kao i sigurnosti svoje opreme, softvera, dokumentacije na kojoj radimo i slično. Inače, nemamo osećaj da smo bezbedni, ali tokom ovakvih kampanja, ne znamo da li neki ludak može da nam dođe u kancelariju, ili će, u ovom slučaju kada smo optuženi za jednu kriminalnu grupu, to izazvati odmazda druge kriminalne gurpe, ili neka treća interesna grupa iskoristiti ovu situaciju da nekog napadne u trenutnku kada se kriminalizujemo i slično“, kaže Vučić.\nOna smatra da je upravo situacija u kojoj se oni nalaze pokazatelj toga koliko se ne radi ništa po pitanju bezbednosti novinara i koliko je radna grupa besmislena, pa stoga podržava principijelan stav udruženja koja su istupila.\nMarija Vučić kaže da je situacija u kojoj se KRIK trenutno nalazi najteža do sada, jer se direktno povezuju sa radom kriminalne grupe. Kako ističe, iako se prvi talas hajke protiv njih spustio, predsednik države je nedavno na televiziji sa nacionalnom frekvencijom opet tu redakciju optužio da radi za Veljka Belivuka.\n„To je vrlo ozbiljna situacija jer smo mi u očima mnogih ljudi, iako su neki sada prvi put čuli za KRIK, saradnici kriminalaca. To vidimo po komentarima na društvenim mrežama, pozivima, mejlovima. Mi se suočavamo sa pretnjama i uvredama na koje smo generalno navikli, ali ovo je dodatno opasno, jer smo sada u centru mafijaškog rata, jer smo postavljeni u njegov centar, iako smo samo o njemu izveštavali“, kaže novinarka KRIK-a.\nMediji van prestonice, kao i njihovi novinari, dodatno su ugroženi kada se bave istraživačkim novinarstvom, smatra predsednik AOM-a Dragan Petković iz niških „Južnih vesti“. Upravo je napad na glavnu i odgovornu urednicu ovog medija Gordanu Bjeletić bio predmet reagovanja novoosnovane koalicije ovih dana. Naime, napadi na „Južne vesti“ vode se preko plagijata ovog sajta koji se pojavio početkom ove godine, koristi isto ime i logo medija, a dizajn je sličan originalnom.\n„Kada ste u Beogradu, oči javnosti su uprte u vas i samim tim ste i zaštićeniji. Mediji koji rade van Beograda češće su izloženi napadima koji su nevidljivi, i zbog toga možete na prste jedne ili dve ruke da nabrojite kredibilne medije koji još uvek postoje i aktivno rade van prestonice. Napadi na mediej su različite prirode, od poreskih kontrola, pretnji telefonom, do toga da se prave lažni mediji, kroz koje se vodi hajka protiv urednika ili ljudi koji samo rade svoj posao profesionalno“, priča Petković i dodaje da je najbolji način da se novinari i redakcije bore sa ovakvim napadima obaveštavanje javnosti, partnera, međunarodnih i domaćih novinarskih organizacija o svemu. Kako kaže, napad na pojedinca ili medij je napad na čitavu profesiju.\nPetković smatra da Radna grupa za zaštitu bezbednosti novinara Vlade Republike Srbije nije davala dobre rezultate u radu zato što od samog početka nije bilo političke volje za to.\n„Ona je procesuirala dobro stvari koje su se ticale običnih građana. Znači, kada vam preti neki građanin, onda policija i tužilaštvo reaguju i Radna grupa za bezbednost funkcioniše, ali kada vam preti neko od političara, kada vas prate službe bezbednosti, odnosno kada su državni organi ti koji vrše represiju nad nama, onda ta grupa nema nikakvu funkciju i smisao. I u slučaju KRIK-a radna grupa ne da nije uradila ništa, nego nije htela time ni da se bavi. Imamo i priču našeg bivšeg urednika Peđe Blagojevića, koji je slikao čoveka koji ga je pratio, slučaj je bio tema Radne grupe, ali se nikakav pomak nikada nije desio. U svim važnim slučajevima Radna grupa za bezbednost novinara nije imala nikakvu svrhu“.\nKako kaže, iako su u velikoj meri znali kako će stvar da funkcioniše, udruženja su imala volju da probaju da urade nešto korisno kroz Radnu grupu za bezbednost novinara\n„Ispostavilo se da većina stvari koju ova vlast pokušava da uradi je isključivo mazanje očiju međunarodnoj zajednici i simuliranje nekakvog dialoga, a u praksi ne da se stvari ne popravljaju, nego idu unazad. Ovo nisu stvari koje mogu da reše pojedinci, mediji ili medijske organizacije, to su stvari koje moraju da se rešavaju na nivou društva i insitutcije. Mi smo spremni da damo svoj doprinos, ali za dogovor su potrebne dve strane“, zaključuje predsednik AOM-a.


- POSLOVNI FORUM SRBIJA-SLOVENIJA 2019\nPOSLOVNI FORUM SRBIJA-SLOVENIJA 2019\n28. januar 2019, Beograd, Palata Srbija\nPrivredna komora Srbije u saradnji sa Gospodarskom zbornicom Slovenije, uz podršku Evropske mreže preduzetništva (Enterprise Europe Network – EEN), organizuje Poslovni forum Srbija-Slovenija koji će se održati u Beogradu, u ponedelјak 28. januara 2019. godine, sa početkom u 12:00 časova.\nForum se održava u sklopu posete privredne delegacije iz Slovenije, koju predvodi Nј.E. Borut Pahor, predsednik R. Slovenije.\nNakon uvodnih reči predsednika Privredne komore Srbije Marka Čadeža i predsednika Gospodarske zbornice Slovenije Boštjana Gorjupa, prisutnima će se obratiti njihove ekselencije predsednik R. Srbije Aleksandar Vučić i predsednik R. Slovenije Borut Pahor.\nU plenarnom delu foruma, održaće se panel diskusija na temu digitalizacije ekonomije i države, dok će se tokom trajanja poslovnog foruma održati i dva okrugla stola na temu turizma i zaštite životne sredine.\nU završnom delu foruma, održaće se B2B susreti privrednika po unapred definisanom rasporedu u skladu sa iskaznim interesovanjem i terminima zakazanim preko platforme Evropske mreže preduzetništva (European Enterprise Network – EEN).\nPrijave se vrše isklјučivo putem ove platforme, preko koje se takođe zakazuju B2B sastanci. Molimo Vas da svoje učešće potvrdite najkasnije do četvrtka, 24. januara 2019. godine.\nKontakt osoba je Marko Mandić, samostalni savetnik u Centru za regionalnu saradnju i komorski investicioni forum (KIF)\ntel: 011 3304 479,\nmob: 066 875 1259,


Početna/ZDRAVLJE/Neopravdani pozivi iscrpljuju lekare hitne pomoći\n“Verovali ili ne, u poslednja tri dana imali smo jedan opravdan poziv. Sve ostalo su pozivi građani kojima treba drugi vid pomoći i koji, iako su imali mogućnost da dođu kod dece u Vlasotince nisu želeli da se na vreme evakuišu. Pešače lekari i tehničari satima kroz sneg do čoveka koji je operisan i treba da mu se previja rana, a on ne želi da dođe u Vlasotince jer se ne slaže sa snajom, kaže direktor Doma zdravlja u Vlasotincu Milena Stanković Mitrović.\n“Bojim se da zbog takvih neozbiljnih poziva ne dođemo u situaciju da strada neko kome je pomoć zaista potrebna. Naše ekipe moraju da ispoštuju 60 naloga dnevno za šricanje onih osoba koje imaju upalu pluća koja je nastala kao posledica komplikacije gripa. Situacija je u delu naše opštine još uvek vanredna, epidemija gripa je proglašena, zaista molim građane da zovu naše ekipe samo kada je to zaista nužno.\nLeskovački Zavod za javno zdravlje prijavio je juče epidemiju gripa na području Jablaničkog okruga.\nOznakeapel Dom Hitna pomoć Vlasotince zdravlja\nPrethodni Da zubići budu kao niska bisera\nSledeći Sve se može kad se hoće – rekord Doma kulture u Grdelici


Vašington neće zatvarati Ambasadu u Venecueli - Sputnjik Srbija\n18:51 20 April 2021\n07:31 27.01.2019 (osveženo 12:24 27.01.2019) Preuzmite kraći link\nSjedinjene Američke Države ne planiraju da zatvaraju Ambasadu u Venecueli i nastaviće da procenjuju situaciju u zemlji, izjavio je za Sputnjik predstavnik američkog Stejt departmenta.\n„Ne planiramo da zatvaramo Ambasadu. Naši prioriteti ostaju isti — bezbednost i zaštita naših zaposlenih i američkih državljana u inostranstvu. Privremeni predsednik Huan Gvaido predložio je da misija SAD ostane u Venecueli“, rekao je američki diplomata.\nPortparol Stejt departmenta dodao je da će Sjedinjene Američke Države „nastaviti da procenjuju situaciju na terenu i da određuju neophodne korake“.\nPredsednik Venecuele Nikolas Maduro izjavio je da je poslednja grupa američkih diplomata u subotu napustila Karakas. On je takođe rekao da je naložio Ministarstvu spoljnih poslova Venecuele da u roku od 30 dana počne pregovore sa Sjedinjenim Američkim Državama kako bi se u obe države otvorile kancelarije koje predstavljaju njihove interese.\nOsim toga, on je prekinuo diplomatske odnose sa Vašingtonom i zatražio da američke diplomate napuste zemlju u roku od 72 sata. Međutim, američki državni sekretar Majk Pompeo odbio je da prizna ovaj zahtev, izjavivši da Maduro nema ovlašćenja za donošenje takve odluke.\nDosad su, osim Sjedinjenih Američkih Država, status Gvaida kao v. d. šefa države priznale Kanada, Argentina, Brazil, Čile, Kolumbija, Kostarika, Gvatemala, Honduras, Panama, Paragvaj, Peru, Gruzija, Albanija i brojne druge zemlje.\nTakođe, Velika Britanija, Nemačka, Francuska i Španija objavile su da nameravaju da priznaju Gvaida kao privremenog predsednika zemlje ukoliko u Venecueli u roku od osam dana ne budu raspisani novi izbori. Rusija je podržala Madura kao legitimnog predsednika Venecuele.


Sve publikacije, Kako Ustavom osnažiti demokratsku civilnu kontrolu nad sistemom bezbednosti?\nVaša lokacija / Beogradski centar za bezbednosnu politiku / Publikacije / Sve publikacije / Kako Ustavom osnažiti demokratsku civilnu ... /\nBroj preuzimanja: 211\nNova publikacija BCBP obuhvata niz konkretnih predloga kako ustavnim uređenjem sistema bezbednosti ojačati demokratsku civilnu kontrolu i javni nadzor nad akterima ovog sistema.\nKao ustavno načelo utvrditi podređenost bezbednosnih organa demokratskoj civilnoj kontroli i javnom nadzoru.\nUtvrditi da se svi organi bezbednosti nalaze pod demokratskom civilnom kontrolom i javnim nadzorom i da se o tome donosi poseban zakon;\nUtvrditi političku i pravnu odgovornost onih koji upravljaju sistemom bezbednosti kao i onih koji komanduju organima bezbednosti za njihovu borbenu gotovost, obučenost i opremljenost, odnosno za njihovu učinkovitu i delotvornu upotrebu u cilju očuvanja bezbednosti Republike Srbije i njenih građana.\nSvi bezbednosni organi moraju da budu interesno, politički i ideološki nepristrasni.\nNačelo interesne, političke i ideološke nepristrasnostivaži kako za pripadnike bezbednosnih organa, tako i za nosiocecivilne vlasti koji upravljaju njihovim radom. To znači da se bezbednosni organi ne smeju koristiti za promociju ličnih ili partijskih interesa, kao ni ideoloških doktrina. U tu svrhu, članstvo u političkim strankama treba ustavno zabraniti ne samo pripadnicima Vojske i policije, kao što je to sada slučaj, već i pripadnicima službi bezbednosti i drugih državnih organa ovlašćenih da primenjuju silu.\nUrediti način izbora čelnika bezbednosnih organa.\nBilo bi poželjno urediti način imenovanja i razrešenja načelnika Generalštaba, direktora policije i direktora službi bezbednosti kako bi se na najvišem nivou predupredilo da na te pozicije dolaze nedovoljno stručna lica po političkom osnovu.\nDopuniti nadležnosti Narodne skupštine u oblasti kontrole nad bezbednosnim organima.\nUstavno obavezati Skupštinu da kontroliše i nadzire ne samo službe bezbednosti, kako je to sada slučaj, već i Vojsku Srbije, policiju i druge državne organe koji imaju neko od policijskih ovlašćenja.\nPredvideti postojanje Saveta za nacionalnu bezbednost i nadzor nad njegovim radom.\nObavezati Savet za nacionalnu bezbednost da jedanput godišnje, a po potrebi i češće, izveštava Narodnu skupštinu o svom radu i stanju bezbednosti Republike Srbije.\nUtvrditi odgovornost predsednika Republike za komandovanje Vojskom Srbije.\nU okviru odredaba o ovlašćenjima predsednika Republike predvideti da on snosi odgovornost za komandovanje Vojskom Srbije i da jedanput godišnje obaveštava Narodnu skupštinu o primeni svojih komandnih ovlašćenja. Uporedna ustavna rešenja upućuju na model po kome bi predsednik Republike u miru komandovao Vojskom preko Vlade i ministra odbrane, a u ratu imenovao vrhovnog komandanta.


Može li evropska mreža da izdrži 100 miliona električnih automobila?\n02. 03. 2022 17:04\nKako sada stvari stoje, električni automobili trebalo bi da dominiraju u evropskom drumskom saobraćaju za desetak godina. Slagali se mi ili ne sa tom vizijom, Evropske unija donijela je jasna pravila, a proizvođači automobila se prilagođavaju i okreću ka električnoj mobilnosti.\n05. 02. 2021 10:00\nDruštvena mreža Bebo pokrenuta je 2005. godine, otprilike u vrijeme kada su i ostale društvene mreže tek stupale na scenu.\n02. 11. 2020 16:53\nTIRANA, SARAJEVO - Bosna i Hercegovina od danas je korak bliže uvođenju 5G mreže.\n19. 10. 2020 16:32\nNASA je za izgradnju prve mobilne mreže na Mjesecu izabrala finsku Nokiju, saopštila je danas ta kompanija.\nAustrijanci sumnjičavi prema 5G mreži\nBEČ - Dok politika i privreda guraju izgradnju nove generacije mobilne telefonije 5G, jedna trećina Austrijanaca je protiv uvođenja i podizanja te mreže.\n08. 09. 2020 21:00\nEMENLO PARK - Kompanija "Fejsbuk" navodno će platiti pojedinim korisnicima da na neko vrijeme prestanu koristiti tu društvenu mrežu.\n"Mikro mreža" u borbi za toleranciju: Jednaka prava za svakog pojedinca\n03. 09. 2020 07:25\nBANJALUKA - Udruženje građana "Mikro mreža" uz podršku Savjeta Evrope i Evropske unije u okviru projekta pod nazivom "Promocija različitosti i jednakosti u Bosni i Hercegovini" realizovaće sedam kratkometražnih dokumentarnih filmova sa predstavnicima marginalizovanih grupa u BiH u serijalu "Različiti, ali jednaki".\nUklanja se 3.000 Huavejevih mobilnih antena u Francuskoj\n27. 08. 2020 13:17\nFrancuski Buige će do 2028. demontirati i zamijeniti 3.000 Huavejevih antena za mobilnu telefoniju u toj zemlji, nakon odluke državnih vlasti da iz gusto naseljenih obasti uklone opremu koju je proizvela kineska kompanija, saopšteno je danas iz te kompanije.\n19. 08. 2020 08:57\n13. 08. 2020 14:30\nAmerički državni sekretar Majk Pompeo posetio je danas Sloveniju u okviru mini evropske turneje i tom prilikom ponovio je da se plima okreće protiv Kineske komunističke partije koja pokušava da kontroliše ljude i druge ekonomije, dok je slovenački premijer Janez Janša rekao da se ta zemlja bez SAD ne bi oslobodila komunističkog režima.


► SAD evakuisale 300 Amerikanaca iz Nepala, karta 1.250 dolara\nFoto: Beta/AP/Niranjan Shrestha\nPutnici su rekli da su povratak kući platili po 1.250 dolara.\nAvion "Katar ervejza", čiji let je organizovala vlada SAD, prevezao je 302 osobe sa aerodroma u Katmanduu, glavnom gradu Nepala, do Vašingtona. Prioritet su bili stariji, porodice s decom i osobe sa zdravstvenim problemima.\nAmbasador Rendi Beri izjavio je da mu je trebalo nekoliko dana da sakupi putnike sa raznih mesta i dovede ih do Katmandua.\nAmbasada procenjuje da je u Nepalu još 3.000-4.000 Amerikanaca, ali ne traže svi povratak u SAD.\nSvi letovi do i iz Nepala su obustavljeni, ulice i putevi su pusti, preduzeća i kancelarije zatvorene.\nNepal je registrovao petoro zaraženih koronavirusom, od kojih se jedna osoba oporavila.


Konsultantski alati BIM\nPredstavljamo novu Alfa Laval AC540 porodicu lemljenih pločastih izmenjivača toplote\nAlfa Laval je predstavio novi AC540 lemljeni pločasti izmenjivač toplote na svom prvom onlajn događaju sa temom smanjenja emisije ugljen-dioksida, gde su se mogla videti nova, najsavremenija rešenja u...\nPredstavljamo novi Alfa Laval AC65 lemljeni pločasti izmenjivač toplote – posebno optimizovan kao isparivač za toplotne pumpe za stambeni prostor\nPobednik je tu! Alfa Laval je pomogao u stvaranju čistog, zelenog preobražaja pekinškog Capital Gymnasium-a\nAlfa Laval objavio belu knjigu o održivim rashladnim sredstvima\nAlfa Laval AC65 – potpuna efikasnost za toplotne pumpe u stambenim objektima\nAC65 je izmenjivač toplote nove generacije za veliko tržište toplotnih pumpi, koji nudi toplotnu, razvojnu i procesnu efikasnost. Nudi kvalitet bez premca i izuzetne performanse sa najnižim mogućim punjenjem, što ga čini savršenim za rashladne fluide sa niskim GVP-om, uključujući R290.\nSaznajte više o modelu AC65 danas\nAlfa Laval olakšava pronalaženje najboljeg rešenja za vašu primenu. Pogledajte naš alat za brzi izbor da biste pretražili proizvode i pronašli Alfa Laval partnere kako biste mogli da zatražite ponudu.\nIstražite naš asortiman proizvoda


Prevoz peska po najpovoljnijim cenama na tržištu - Prevoz šljunka\nPrevoz peska u našoj organizaciji podrazumeva efikasan transport modernim kiper vozilom, po najpovoljnijoj ceni na tržištu. Ukoliko vam je potreban bezbedan i brz transport peska – mi smo idealno rešenje za vas. Kontaktirajte nas i obezbedite siguran prevoz peska na željeno odredište u najkraćem roku.\nZbog čega je važno adekvatno vozilo za prevoz peska?\nPesak je sitnozrnasti, prirodni materijal koji se svrstava u sedimentne stene i sa njim je vrlo često nezahvalno raditi, naročito tokom kišnih sezona i drugih vremenskih neprilika. Njegova uloga u građevinarstvu je od suštinskog značaja, jer se od njega pravi cigla, dok se na veoma visokim temperaturama dobija staklo.\nKako je pesak jedan od najviše ekstraktovanih materijala na svetu i najkorišćenijih i u zidarstvu, tako je i adekvatan i siguran prevoz peska veoma bitna stvar i usluga koju samo stručna lica mogu bezbedno da izvrše.\nZato su iskusni profesionalci sa odlično opremljenim kiper vozilom pravi izbor za siguran transport od tačke A do tačke B bez ikakavih propratnih problema i neželjnih situacija usput.\nPrevoz peska Beograd – za različite potrebe transporta\nBilo da vam je pesak potreban za molerske radove, za pravljenje betona, veštačkog ostrva, nasipa ili nečeg sasvim trećeg, bitno je da čitav proces organizacije oko utovara, prevoza i istovara peska prepustite stručnim licima koji će to uraditi na bezbedan način na teritoriji Beograda.\nDobra organizacija podrazumeva da se firma za transport informiše o prilazu i lokaciji na na kojoj je potrebno izvršiti prevoz peska kako bi njegova isporuka i pirjem bio adekvatan i efikasan.\nPrevoz peska cena i kontakt za kompletnu uslugu\nNaša firma vam je na raspolaganju za kompletnu uslugu prevoza peska na željenu adresu, u tačno dogovoreno vreme. Zahvaljujući našoj savremenoj opremi i dugogodišnjem iskustvu mi smo tu da vam pomognemo za bezbedan i pouzdan prevoz peska.\nZa sve informacije o ceni i kompletnoj usluzi, kontaktirajte nas, a mi ćemo vam u najkraćem roku odgovoriti.


Kakve su ovogodišnje prognoze za med - AGROPRESS - Udruženje novinara za poljoprivredu\nIlustracija: košnica Milica Lukić\nKakve su ovogodišnje prognoze za med Истакнут\nKako je najavljeno, u narednom periodu razgovaraće sa predstavinicima Saveza pčelarskih organizacija Srbije, kako bi se Ministarstvu poljoprivrede i zvanično poslao predlog o zaštiti pčela.\n"U našoj Fondaciji postoji inicijativa da se donese zakon o zaštiti pčela i u narednom periodu ćemo raditi na tome. Važno je da se pčele zaštite jer, protekla godina je iz mnogo razloga bila loša, pre svega, podbacili su prinosi bagrema i suncokreta", kaže Slobodan Čumić iz Društva pčelara Beograda.\nU Savezu pčelarskih organizacija Vojvodine kažu da podržavaju inicijativu da se donese zakon o zaštiti pčela, pogotovo, jer su veliki proizvođači meda u Srbiji pretrpeli ove godine gubitke i do 80 odsto.\nSlična inicijativa pokrenuta je i u Sloveniji, gde Slovenački pčelarski savez namerava da vladi Slovenije predloži da pčele u toj zemlji proglase ugroženom vrstom i da se usvoje zakoni koji će štititi njihov održivi opstanak, objavio je mariborski list Večer.\nSlovenački pčelari su, piše mariborski list Večer, uz podršku vlade, pre dve godine predložili proglašenje svetskog dana pčela, a prema procenama slovenačkog Ministarstva spoljnih poslova, UN bi tu odluku trebao da donesu krajem ove godine.\nVeliki ekonomski potencijal, ne samo u poljoprivredi nego i u drugim granama kao što je turizam, ima i Srbija, ocenjuju za Tanjug u Privrednoj komori Srbije i Ministarstvu poljoprivrede.\n"Ministarstvo poljoprivrede i zaštite životne sredine ove godine je dodatno uvećalo visinu subvencija za 20 odsto kojima podstiču proizvođače meda. Podsticaji po košnici pčela iznose 720 dinara, a za organske proizvođače podsticaj po košnici je 1.008 dinara i isplaćuje se jednom godišnje", kažu za Tanjug u Ministarstvu poljoprivrede.\nEvropska unija je veliki potražilac meda i pored svoje proizvodnje od 250 hiljada tona godišnje, oni uvezu još oko 200 hiljada tona meda, pokazuju podaci evropske statistike.\nU Privrednoj komori Srbije kažu da su loši vremenski uslovi protekle godine uslovili da je proizvodnja meda u Srbiji bila oko 53 odsto manja nego 2015. godine, ali da je srpski med, veoma tražen.\n"Proizvedeno je oko 5.700 tona meda, a od toga je više od 2.100 tona izvezeno uglavnom u zemlje Evropske unije", kaže sekretar Udruženja za stočarstvo PKS, Nenad Budimirović.\n"Ono što je najbitnije je da se rad inspekcijskih organa fokusira na kvalitet meda jer ima dosta falsifikata", napominje on.\nKako kaže, neophodna je referentna laboratorija koja će kontrolistai med, a pored podsticajnih sredstava koje obezbedjuje država potrebno je raditi na zaštiti geografskog porekla, jer, ističe on, to je dodatna vrednost koja bi našim proizvodjačima meda bila podsticaj za veći izvoz i veću proizvodnju.\nPrema podacima Ministarstva poljoprivrede, podrška podsticajima za investicije u nabavku pčelarske opreme, košnica i rojeva iznosi 50 do 65 odsto od kupovne vrednosti.\n"Da bi gazdinstvo dobilo pomoć države mora biti registrovano u Registru poljoprivrednih gazdinstava te da poseduje minimum 20 košnica i, izmedju ostalog, da ima pedigre o poreklu matice izdato od strane odgajivačke organizacije", kažu u Ministarstvu.\nNajviši ukupni iznos podsticaja, kažu, koji korisnik može da ostvari u jednoj kalendarskoj godini je tri miliona dinara.\nU 2016. godini Srbija je izvezla 2.145 tona meda u ukupnoj vrednosti od 8,2 miliona evra, dok je u istom periodu uvezeno 26 tona meda, ukupne vrednosti od 167 hiljada evra, pokazuju podaci ministarstva. "Proizvodnja meda u toku 2016. godine je bila izuzetno loša zbog loših vremenskih uslova iako je Srbija veliki potencijal zbog dobre klime i biljne mase za proizvodnju pčela", kaže Budimirović. Najznačajnije izvozno tržište meda za našu zemlju su, prema podacima PKS, zemlje članice EU, Italija, Norveška i Nemačka, a pojedinačno, izvozi se u Švajcarsku i arapske zemlje.\nПоследњи пут измењено ponedeljak, 19 jun 2017 10:01\nDodatna sredstva za pčelare\tKako sprečiti trovanje pčela?


Ministarstvo kulture: Licemerno izvinjenje zbog objavljivanja detalja o otmici devojčice; podnete tri prekršajne prijave | Insajder\nMinistarstvo kulture i informisanja optužilo je redakciju Srpskog telegrafa da je izvinjenje koje su uputili javnosti zbog objavljivanja detalja nasilja nad 12-godišnjom Monikom Karimanović bilo "neiskreno, lažno i licemerno", jer je kako se navodi, tabloid i u današnjem izdanju objavio informaciju koja "nanosi ogromnu štetu" maloletnici.\nMinistarstvo je u saopštenju ocenilo da "upornost Srpskog telegrafa u ponavljanju inkriminisanih radnji zahteva snažnu reakciju svih nadležnih državnih organa i najšire javnosti".\n"I u svom današnjem izdanju, tabloid Srpski telegraf objavio je informaciju koja nanosi ogromnu štetu maloletnom licu i koja je i juče izazvala veliko uznemirenje javnosti. Ovo potvrđuje opravdanost pretpostavke da je njihovo takozvano izvinjenje bilo neiskreno, lažno i licemerno, te da beskrupulozno nastavljaju sa svojim medijskim zločinjenjem", stoji u saopštenju.\nMinistarstvo kulture i informisanja je najavilo da će pred nadležnim sudskim organima ponovo pokrenuti odgovarajući postupak zbog kršenja Zakona o javnom informisanju i medijima i da će to činiti "svaki put kada proceni da su ugroženi interesi bilo kog deteta a naročito onog koje je bilo žrtva svirepog krivičnog dela".\n"Zloupotrebi medija mora se stati na put svim raspoloživim zakonskim sredstvima i odgovornim društvenim postupanjem", dodaje se u saopštenju.\nRedakcija dnevnog lista Srpski telegraf uputila je juče izvinjenje Moniki Karimanović, njenoj porodici i javnosti Srbije zbog objavljivanja detalja nasilja koje je nad njom izvršio Ninoslav Jovanović, osumnjičen za otmicu i silovanje.\nU saopštenju se navodi da namera redakcije lista "nije bila da se pričini dodatna šteta žrtvi, već da se 'Malčanski berberin' ovoga puta ne izvuče za teška krivična dela, izadje na slobodu i ponovi isti zločin".\nPredsednica Udruženja tužilaca Srbije (UTS) Lidija Komlen Nikolić izjavila je da smatra da su vesti o otmičaru Ninoslavu Jovanoviću koje su juče izneli pojedini tabloidi "nagađanje" i da ne predstavljaju detalje istrage koja je u toku.\nKomlen Nikolić rekla je danas agenciji Beta da je Tužilaštvo u Nišu jedino koje može da reaguje na te naslove. Ona je navela da smatra da je jedini način da se otkrije da li je tužilaštvo dostavilo medijima detalje istrage da se u javnost iznese zapisnik, ali je to ocenila "suludim".\nPojedini tabloidi u četvrtak su na naslovnim stranama doneli izjave uhapšenog Ninoslava Jovanovića o tome kako je danima mučio otetu dvanaestogodišnju devojčicu.


Radnički posle preokreta prošao u narednu fazu Kupa Beograda\nFk Radnički (Obrenovac) - Fk TEK - Sloga (Veliki Crljeni) 4:1 (0:1).\nRadnički je u Kupu Beograda dočekao na svom terenu neugodnu ekipu TEK-a iz Velikih Crljena. Da su stvarno neugodan rival pokazali su igrom u prvom poluvremenu, gde su od 22.minuta golom prekaljenog golgetera Milana Maslića vodili 1:0.\nPočetkom drugog poluvremena gosti su imali terensku inicijativu, propustili su nekoliko izglednih prilika a najbolju je imao Bojović koji je mogao da reši pitanje pobednika. Kazna posle promašenih šansi stigla je brzo, Živković Uroš matirao je do tada sigurnog Paunovića i doneo svom timu izjednačenje - 1:1.\nOd tog trenutka postojao je samo jedan tim na terenu, trener Djuričić ubacuje na teren iskusnog Rankovića koji u kratkom intervalu postiže dva pogotka i donosi Radničkom prolaz u narednu rundu. Konačan rezultat utakmice postavio je Jevremović, koji je na ovoj utakmici pored gola upisao i dve asistencije.


Aranžman Crne Gore sa SVETSKOM BANKOM moguć do kraja godine\nU prva dva meseca ove godine povećani su prihodi crnogorskog budžeta za 18,5 odsto i nastavljene strukturne reforme, naročito one od važnosti za dobijanje druge garancije za razvojne politike.\nTo je saopštio ministar finansija Darko Radunović u Vašingtonu na sastanku sa delegacijom MMF-a i Svetske banke. U crnogorskoj delegaciji je i guverner Radoje Žugić.\nNa sastanku sa potpredsednikom Svetske banke za Evropu i Centralnu Aziju Sirilom Milerom nastavljeni su razgovori o odobravanju druge garancije za razvojnu politiku.\n"Konstatovano je da je Crna Gora postigla progres u fiskalnoj i finansijskoj sferi i izraženo je očekivanje da bi se ovaj aranžman mogao odobriti krajem tekuće ili početkom sledeće godine. Razgovarano je i o projektima u Crnoj Gori koje finansira Svetska banka, a koji su u toku", saopšteno je iz CBCG.\nNa sastanku sa Polom Tomsenom, direktorom Evropskog odeljenja MMF-a, konstatovano je da je CBCG odabrala adekvante prioritete za naredni period: unapređenje supervizije, mere prevencije pranja novca i jačanje i modernizacija platnog sistema.\nDelegacija je učestovala na regionalnoj radionici koju je organizovao direktor Evropskog odjeljenja MMF-a Pol Tomsen. Na radionici su prezentovane makroekonomske tendencije u Evropi.\n"Konstatovano je da se očekuje nešto slabiji rast nego prethodne godine, ali da su makroekonomski fundamenti i dalje zadovoljavajući. Poseban segment radionice se odnosio na neefikasnost državnih preduzeća", saopšteno je iz CBCG.\nNa sastanku sa izvršnim direktorom Holandsko-belgijske konstituence u MMF-u Antonijem Delanojem razmotren je makroekonomski ambijent u Crnoj Gori, stanje u bankarskom sistemu i mere fiskalne konsolidacije. Delegacija je informisala Delanoja da, uprkos rešavanju problema u malim nesistemskim bankama, indikatori poslovanja su unapređeni, što je doprinelo očuvanju kreditnog rejtinga.\nSa izvršnim direktorom Holandske konstituence u Svetskoj banci Kunom Dejvidsom delegacija je razgovarala o programima tehničke pomoći i izazovima u realizaciji projekata koje finansira Svetska banka.\nSvetska banka: Nerutinski poslovi u Srbiji u porastu, izražena regionalna nejednakost\nTabaković: Poslovno okruženje u Srbiji stimulativno, evo i zašto\nSvetska banka hvali učinak Zorane Mihajlović\nPredsednik Fiskalnog saveta Pavle Petrović rekao je da će opadajući javni dug u osnovi značiti i manje kamatne stope kako za državu tako i za privatni sektor, a to povlači brži privredni rast.\nBarbara, kao najangažovaniija radnica na svetu, ima glavni i dodatni posao, a slobodno vreme kod kuće u 80 odsto slučajeva koristi da bi radila, pokazalo je istraživanje ADP istraživačkog instituta.


Nemačkoj puna usta demokratije i mira pa na Kosovo šalju oružje | WebTribune\nHome U FOKUSU Nemačkoj puna usta demokratije i mira pa na Kosovo šalju oružje\nZvanična predstavnica Ministarstva inostranih poslova Rusije Marija Zaharova ukazala je na kontradiktorne akcije Nemačke na Kosovu: dok MIP ove zemlje upozorava da se više stotina hiljada jedinica lakog oružja nalazi u rukama privatnih lica, nemački proizvođači oružja isporučuju tamo velike partije naoružanja.\n„Novinari nemačkog lista Neues Deutschland pronašli su znake lakog razdvajanja ličnosti u sopstvenoj vlasti“, napisala je Zaharova na telegram-kanalu.\nPo njenim podacima, na sajtu MIP Nemačke, u delu preporuka za posete stranih država, o Kosovu je napisano: „Široko rasprostranjen organizovani kriminal. Na Kosovu se u privatnim rukama nalazi više stotina hiljada jedinica nelegalnog lakog oružja. Faktori koji ograničavaju njihovu upotrebu su niski.\n„Apsolutno pošten opis situacije u kriminalnom regionu koji neki nazivaju „zemljom mogućnosti“, a drugi – „crnom rupom“. To se često dešava, kada se uz pomoć zapadnih pokrovitelja namerno i sa ciljem., bez bilo kakve pravne osnove, suverena država podvrgava nasilnom cepanju“, naglasila je Zaharova.\n„U tom kontekstu, u medijima je procurilo pismo proizvođača naoružanja „Hekler i Koh“ i Federalnog saveta bezbednosti Nemačke o planovima da se pokrajini Kosovu isporuči još jedna partija automatskog oružja u vrednosti od preko pola miliona evra.\nPonavljam: „još jedna“, što znači da ovo nije prva (isporuka oružja)“, zaključila je portparolka MIP-a.


Jačanje kapaciteta lokalnog partnerstva na polju obrazovanja odraslih u Kantonu Sarajevo\nUspješno završen dvodnevni trening\nUspješno završen dvodnevni trening “Jačanje kapaciteta lokalnog partnerstva na polju obrazovanja odraslih u Kantonu Sarajevo”\nOsnovni cilj projekta je uspostavljanje institucionalne saradnje na polju obrazovanja odraslih, razvijanje i jačanje svijesti o značaju zajedničkog djelovanja u oblasti obrazovanja odraslih.\nU okviru navedenog projekta, 16. i 17. februara u Sarajevu je održan dvodnevni trening pod nazivom „Jačanje kapaciteta lokalnog partnerstva na polju obrazovanja odraslih u Kantonu Sarajevo“, koji je imao za cilj jačanja kapaciteta učesnika u partnerstvu u smislu uspostavljanja i razvijanja partnerskih odnosa na polju obrazovanja odraslih, kako bi partnerstvo funkcionisalo na dugoročan i održiv način.\nTreningu su pristvovali predstavnici Ministarstva za odgoj i obrazovanje Kantona Sarajevo, JU Službe za zapošljavanje KS, Privredne komore KS, Udruženja poslodavaca KS, te predstavnici srednjih škola, organizatori obrazovanja odraslih, i predstavnici nevladinog sektora u Kantonu Sarajevo. Trening je vodila Melisa Gazdić, trener/fascilitator sa dugogodišnjim iskustvom u realizaciji treninga na uspostavljanju lokalnog partnerstva.\nKako bi partnerstvo na polju obrazovanja odraslih funkcionisalo na dugoročan i održiv način, potrebno je ojačati kapacitete partnera u pripremi projekata koji doprinose ekonomskom i društvenom razvoju sa posebnim fokusom na one koji više doprinose zapošljavanju.\nU skladu s tim, planirano je potpisivanje Memoranduma o saradnji, čime bi se definisala strateška uloga i pravci zajedničkog djelovanja partnera u oblasti obrazovanja odraslih u Kantonu Sarajevo.


Šešeljev povratak odgođen zbog Rame - Televizija K3\nŠešeljev povratak odgođen zbog Rame\nZamjenik predsjednika SRS Nemanja Šarović danas je demantovao tvrdnju potpredsjednika Vlade Srbije Rasima Ljajića o zdravstvenim razlozima odgađanja povratka lidera radikala Vojislava Šešelja u Beograd, ističući da je to učinjeno zbog posjete premijera Albanije Edija Rame.\nŠarović je rekao da je netačna izjava Ljajića, koji je i šef Nacionalnog savjeta za saradnju s Haškim tribunalom, da je ljekarski tim zatražio da Šešeljev povratak bude odgođen za još jedan dan, kao i da se “Šešelj saglasio sa zahtjevom ljekara”.\nZamjenik predsjednika SRS-a istakao je da sa Šešeljem niko iz Haškog tribunala, bilo od ljekara ili sekretarijata, nije čak ni razgovarao o tome kada će se vratiti u Beograd, pa se samim tim Šešelj nije mogao saglasiti s novim odgađanjem povratka u Srbiju, niti bi to prihvatio.\n“Netačno je da je Vojislavu Šešelju neophodna bilo kakva operacija kako bi bio u stanju da se vrati u Beograd. Takođe, netačno je da je povratak odgođen radi prevođenja medicinske dokumentacije kako je najprije saopštio Rasim Ljajić”, saopštio je Šarović.\nOn je naglasio da su sve tehničke procedure potrebne za Šešeljevo napuštanje Pritvorske jedinice UN završene u petak, 7. novembra, od kada njegov povratak ne zavisi od njega, već isključivo od volje Tribunala i Vlade Srbije.\n“Prema informacijama kojima raspolažemo i onome što je rečeno Vojislavu Šešelju, jedini razlog što predsjednik SRS i dalje robija u Haškom tribunalu je zahtjev Beograda da ne bude vraćen u Srbiju dok se ne završi posjeta Edija Rame, predsjednika Vlade Albanije”, rekao je Šarović.


„Bitno je da se javna sredstva koriste za javno, a ne za privatno dobro”\nIzmjenama Zakona o javnim nabavkama BiH mora biti riješen problem kriminala i korupcije u tom segmentu, jer je to jedan od većih problema u Bosni i Hercegovini, rečeno je danas na Konferenciji “Reforma sistema javnih nabavki u BiH” koju su organizirali Transparency International u BiH, Antikorupcijska mreža ACCOUNT i Agencija za javne nabavke BiH.\nArhiv - američka ambasadorica u BiH Maureen Cormack\n„Bitno je da se javna sredstva koriste za javno, a ne za privatno dobro i zato je važno za sve građane, civilno društvo i napredak da se riješi problem javnih nabavki u BiH”, zaključila je ambasadorica Cormack.\nArhiv - Šef Delegacije EU u BiH Lars-Gunnar Wigemark\n„Ukoliko su to samo ‘kozmetičke’ izmjene Zakona, to nije dobro i neće se ispuniti cilj da se Zakon uskladi sa temeljnim i osnovnim principima”, zaključio je Wigemark.\n„Izmjenama Zakona o javnim nabavkama napravili smo iskorak ka smanjenju takvog djelovanja, kako se u budućnosti ne bi dešavalo” istakao je.\nArhiv - Đenan Salčin, direktor Agencije za javne nabavke BiH\n„Radna grupa koju je formiralo Vijeće ministara BiH pokušalo je da nekim izmjenama Zakon o javnim nabavkama uskladi sa direktivama EU, ali na osnovu onoga što smo vidjeli nismo zadovoljni, jer izmjene nisu išle u antikoruptivnom smjeru, već da Zakon bude efikasniji i pogodniji za ugovorene organe”, pojasnio je.\n„Narednih nekoliko godina nećemo puno napredovati po pitanju regulacije javnih nabavki”, zaključio je.\n„Ono što je ostalo kao problem jeste sistema pravne zaštite koji je u potpunosti oslonjen na ponuđače i jedino oni mogu ulagati žalbe na svakodnevnu korupciju u javnim nabavkama”, istakla je.\nNa Konferenciji su danas predstavljeni prijedlozi izmjena Zakona o javnim nabavkama koje je sačinila Radna grupa za izmjene Zakona, kao i prijedlozi organizacija civilnog društva, usmjereni na povećanje transparentnosti i prevenciju korupcije u javnim nabavkama.\nCormack kritikovala sistem javnih nabavki u BiH


"Nije bilo trgovine niti će je biti" - Klix.ba\nSDA o imenovanju Ahmetovića\n"Nije bilo trgovine niti će je biti"\n25.11.2009. u 10:38\nStranka demokratske akcije saopštila je da imenovanje ministra bezbjednosti BiH Sadika Ahmetovića nije rezultat trgovine sa SNSD-om i da toj stranci "nisu obećana mjesta direktora Regulatorne agencije za komunikacije /RAK/ i Uprave za indirektno oporezivanje /UIO/".\n"Nikakve trgovine nije bilo, niti će je biti. SDA neće odstupiti od svoga stava i insistiranja da se prilikom imenovanja na čelne pozicije u državnim agencijama i institucijama poštuje proprocionalna etnička zastupljenost na temelju popisa stanovništva iz 1991. godine, kako je definisano Ustavom i zakonima BiH", navodi se u saopštenju.\nŠef Kluba poslanika SNSD-a u Predstavničkom domu Drago Kalabić izjavio je juče da su dobijene garancije SDA da će Zoran Tegeltija biti imenovan za direktora UIO-a, te da će biti izabran i direktor RAK-a, a koje je doveo u direktnu vezu sa imenovanjem Sadika Ahmetovića, kadra SDA, za ministra bezbjednosti i zamjenika predsjedavajućeg Savjeta ministara BiH.\n"Dobijena su uvjeravanja da će Savjet ministara u punom kapacitetu moći odlučivati o tim imenovanjima", istakao je Kalabić i dodao da su od Ahmetovića dobijena obećanja da će dati lični doprinos da se u Savjetu ministara deblokira proces imenovanja.\nMjesto direktora RAK-a, prema ranijim međustranačkim dogovorima, trebalo bi da pripadne Hrvatima.\nPredstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH potvrdio je juče imenovanje Sadika Ahmetovića iz SDA za novog ministra bezbjednosti i zamjenika predsjedavajućeg Savjeta ministara BiH.


''Dečiji centar'' uzeo učešće u projektu ''Mreža mladih Srbije protiv korupcije''. - Glas Zaječara\nHome Društvo “Dečiji centar“ uzeo učešće u projektu “Mreža mladih Srbije protiv korupcije“.\n“Dečiji centar“ uzeo učešće u projektu “Mreža mladih Srbije protiv korupcije“.\n“Dečiji centar“ iz Zaječara uzeo učešće u projektu “Mreža mladih Srbije protiv korupcije“. Projekat realizuje Udruženje “Svet reči“ iz Velike Plane, uz podršku Američke ambasade iz Beograda.\nDvodnevni trening održan 13. i 14. novembra u Velikoj Plani i okupio je mlade i njihove nastavnike iz Sombora, Beograda, Jagodine, Majdanpeka, Bora, Bujanovca, Vranja, Vladičinog Hana i Vlasotinca.\nJoš 10 gradova naknadno će biti uključeno kroz različite javne akcije.\n“Dečiji centar’ je pristupio mreži zahvaljujući prethodnom iskustvu stečenom kroz dva projekta o korupciji i antikoruptivnim politikama, podržana u okviru programa Action See i Erazmus +“.– kažu ljudi iz Dečijeg centra.\nU narednom periodu planirane su radionice u srednjim školama i 4 ulične akcije. Prva akcija biće realizovana 9.12.2019. u okviru obeležavanja Međunarodnog dana borbe protiv korupcije.\nPrethodni tekstVernici Srpske pravoslavne crkve danas proslavljaju Đurđic\nNaredni tekstRARIS u saradnji sa Turističkom organizacijom Kladovo organizuje obuku Društvene mreže u turizmu


Transbalkanski elektroenergetski koridor 6 Jul 2016 - analitika\n25 Dec 2017 Europskim novcem do rumunjsko-moldavskog dalekovod\n11 Dec 2017 U Hercegovini moguća velika reverzibilna HE\n6 Dec 2016 Mađarska blokira proširenje NE Mochovce\n14 Nov 2016 Albanija: Nove HE\n6 Jul 2016 Transbalkanski elektroenergetski koridor\n6 Jul 2016 Montirane tri vjetrenjače kod Nikšića\n2 Jun 2016 CG: Prva vjetroelektrana dopremljena na Krnovo\n4 Apr 2016 BiH: Gradi se dalekovod u Kupresu\n24 Mar 2016 Gradnja slovenskih HE na Savi napreduje\nBrzina kojom je Crna Gora pripremila projekat izgradnje Transbalkanskog elektroenergetskog koridora, kao prvog projekta iz grupe projekata odobrenih u Beču koji će biti potpisan, za svaku je pohvalu, zaključeno je na danas u Parizu na sastanku ministara ekonomije Zapadnog Balkana sa evropskim komesarom za politiku susjedstva Johanesom Hanom, evropskim komesarom za saobraćaj Violetom Bulc i generalnom direktorom za energetiku Evropske komisije Dominikom Ristori, kojem je prisustvovao ministar ekonomije u Vladi naše zemlje, Vladimir Kavarić.\nTema sastanka, koji je organizovan u okviru Samita Pariz-Balkan 2016, bio je napredak ostvaren od bečkog Samita, sa posebnim osvrtom na "agendu povezivanja". Ministar Kavarić je podsjetio da projekat Transbalkanskog energetskog koridora podrazumijeva grant od 25 miliona eura koji je obezbijeđen od strane EU kroz Zapadnobalkanski investicijski okvir za izgradnju prenosne mreže kojom se obezbjeđuje povezivanje Crne Gore sa Srbijom, a nakon toga i Bosnom i Hercegovinom 400 kV dalekovodom. Pored toga, iz ovih sredstava je predviđena i realizacija investicija kojima se obezbjeđuje pouzdanost i sigurnost rada sistema u dijelu koji se odnosi na projekat povezivanja prenosnih sistema Crna Gore i Italije.\nI projekat izgradnje vjetroelektrana na Krnovu kod Nikšića, o kojem se, između ostalog razgovaralo na Biznis forumu organizovanom u okviru Samita, ocijenjen je kao jedan od najuspješnijih u regionu.\nBiznis forumu je otvorio francuski ministar finansija i javne uprave Mišel Sapin, a pored ministara ekonomije zemalja regiona, prisustvovali su i predstavnici Evropske investicione banke, EBRD-a, Svjetske banke i Savjeta Evropske banke za razvoj, kao i privrednici zemalja Zapadnog Balkana i predstavnici brojnih francuskih kompanija. Poseban dio foruma bio je posvećen uspješnim iskustvima francuskih kompanija u regionu, gdje je francuska kompanija Akuo energy, koja gradi vjetroelektranu na Krnovu, ovaj projekat prezentovala kao jedan od najuspješnijih u regionu.\nTokom biznis foruma ministar Kavarić je predstavio investicioni okvir u Crnoj Gori, kao i sprovedene reforme u cilju kreiranja što konkurentnijeg biznis ambijenta, a razmijenjena su iskustva i sa kolegama iz regiona i Evropske unije.\nPored navedenog, pohvaljen je značajan napredak Crne Gore u primjeni tzv. mekih mjera, koje predstavljaju legislatorne i regulatorne reforme u sektorima saobraćaja i energetike.\nSamit Pariz-Balkan 2016 predstavlja nastavak Berlinske inicijative koja je počela Samitom u Berlinu 2014 i nastavila Samitom u Beču 2015. godine. Današnji Samit u Parizu je bila još jedna prilika da visoki predstavnici zemalja Zapadnog Balkana, zajedno sa predstavnicima evrospkih institucija, razgovaraju o jačanju regionalne ekonomske saradnje i postavljanju temelja za održivi rast, što su i primarni ciljevi Berlinskog procesa.


Zašto još uvek nema besplatne pravne pomoći u Leskovcu?\nIzvor: JUGpress.com, 18.Okt.2019, 09:40\nU skladu sa Zakonom o besplatnoj pravnoj pomoći, čija je primena počela 1. oktobra, na internet prezentaciji Ministarstva pravde, objavljen je Registar pružalaca besplatne pravne pomoći I besplatne pravne podrške. U Leskovcu je na spisku 60 advokatskih kancelarija, ali lokalna samouprava, iako ima kancelariju, trenutno ne zapošljava nijednog pravnika.\nZakon predvidja tri kategorije gradjana koji >> Pročitaj celu vest na sajtu JUGpress.com << ostvaruju pravo na besplatnu pravnu pomoć: to su korisnici socijalne pomoći i dečjeg dodatka, lica koja bi, zbog plaćanja pravne pomoći iz sopstvenih prihoda, došla u situaciju da budu korisnici socijalne pomoći i pripadnici ranjivih, odnosno društveno osetljivih grupa, medju kojima su deca, žrtve nasilja u porodici, azilanti, izbeglice, osobe sa invaliditetom, žrtve trgovine ljudima…\nZakon definiše da se besplatna pravna pomoć sastoji od pružanja pravnih saveta, sastavljanja podnesaka, zastupanja i odbrane, a besplatna pravna podrška- od pružanja opšte pravne informacije, popunjavanja formulara, sastavljanja javnobeležničke isprave i posredovanja u rešavanju sporova.\nU Registar pružalaca usluga, koji je nedavno objavilo Ministarstvo pravde, upisano je zasad 60 leskovačkih advokata, ali nema nijedne nevladine ili bilo koje druge organizacije, iako je Zakon predvideo da se usluge besplatne pravde pomoći i besplatne pravne podrške finansiraju iz državnog i lokalnog budžeta, putem donacija i kroz projekte.\nNa teritoriji Jablaničkog okruga, kancelarije imaju Medvedja sa dva i Crna Trava sa jednim stručnim licem, dok su kolone iza imena Lebana, Vlasotinca, Bojnika i Leskovca, ostale prazne. Doduše, Leskovac kancelariju ima, ali u njoj, prema našim saznanjima nema zaposlenih.\nEvo kako ovu zakonsku obavezu razume gradonačelnik Leskovca Goran Cvetanović\n” Ja vidim da Miloš Cvetanović (načelnik Gradske uprave,prim JUGpress) , koji je izuzetan pravnik, Jelena (zamenica sekretara Skupštine grada, prim JUGpress) i čitava ekipa iz struke, idu stalno od mesta do mesta, od Bobišta, Manojlovca, Brestovca, Grdelice i komuniciraju sa gradjanima i po pravnim pitanjima. Ali, siguran sam da ste u pravu i da tu uslugu treba srpovesti kroz sistem lokalne samouprave i da imamo zvaničan organ koji će to da radi. S jedne strane, ljudi nam kažu, u gradu ima 200 advokata i isto toliko pripravnika, a vi ih ugrožavate jer gradjanima besplatno pišete molbe i tužbe, ali uštedeti danas nekom 5-6 hiljada, je velika stvar. Naši ljudi vole da se tuže, ali nisu finansijski spremni za to. Mi ranjivim grupama pomažemo mnogo više nego što se zna i čini mi se da smo jedan od retkih socijalno odgovornih gradova”, kaže Cvetanović.\nZakona o besplatnoj pravnoj pomoći primenjuje se od 1.oktobra , Registar pružalaca ove vrste podrške, može se naći na sajtu Ministartsva pravde i biće redovno ažuriran.