EULEX donira odeću ženskom prihvatilištu u Novom Brdu - Više od Multimedije ... - EULEX - European Union Rule of Law Mission in Kosovo\nNaslovna Multimedia EULEX donira odeću ženskom prihvatilištu u...\nEULEX donira odeću ženskom prihvatilištu u Novom Brdu\nSavetnik EULEX-a za rodnu ravnopravnost, Antonius van der Velden i stažisti Misije posetili su Ženski centar za podršku i razvoj u Novom Brdu i donirali odeću ovoj organizaciji.\nOvaj centar je prvo multietničko prihvatilište na Kosovu i svakodnevno pruža sveobuhvatnu podršku žrtvama nasilja u porodici. To uključuje terapije podrške sa psihologom, kao i obuku i radionice za žene.\nVesna Stajić, upravnica prihvatilišta, pozdravila je donaciju koja će ovoj ustanovi omogućiti da pruža bolje usluge ženama i deci kojima su one potrebne.\nTokom perioda stažiranja naši stažisti učestvuju u studijskim posetama različitim organizacijama na Kosovu. Poseta ovom ženskom prihvatilištu omogućila im je da bolje sagledaju kako jedna lokalna NVO funkcioniše i suočava se sa svakodnevnim izazovima u praksi.


Bakir Izetbegović: Očekujemo odlučniji pristup EU prema BiH\nNaslovnica Bosna i Hercegovina Bakir Izetbegović: Očekujemo odlučniji pristup EU prema BiH\nBiH – “Očekujem da ćemo sa ministrima vanjskih poslova Hrvatske, Austrije, Mađarske i Velike Britanije otvoreno razgovarati o manjkavostima dosadašnjeg pristupa Europe prema Bosni i Hercegovini te razmotriti jedan drugačiji, odlučniji, politički pristup i strategiju, koji bi uvažili specifičnosti Bosne i Hercegovine, otklonili postojeći zastoj i omogućili brže ispunjavanje uslova i obaveza u procesu EU i NATO integracije“, izjavio je za Klix.ba predsjedavajući Predsjedništva Bosne i Hercegovine Bakir Izetbegović uoči posjete visokih zvaničnika našoj zemlji.\nUvažavanje specifičnosti BiH\n“Mi ne tražimo ustupke ili prečice, niti tražimo izmjenu uslova i obaveza. Jasno nam je da BiH, kao i sve druge zemlje kandidati, mora da prihvati, implementira i sprovede sva pravila u pravnoj stečevini EU koja su sadržana u 35 pregovaračkih poglavlja. Međutim, ono što bi moglo i trebalo da bude predmet jednog procesa koji je skrojen po mjeri za BiH jeste kada i kako će BiH ta pravila da implementira i sprovede. Tu EU može pokazati fleksibilnost i napraviti jednu dinamiku i metodologiju koje uvažavaju specifičnosti BiH“, rekao je Izetbegović za Klix.ba.\n“Iako smo se tome nadali, dosadašnja iskustva jasno pokazuju da se nedostatci i manjkavosti Daytonskog ustava ne mogu popraviti isključivo kroz sam proces pristupanja EU. Naprotiv, oni su postali prepreka u procesu euroatlanskih integracija. Da bi domaće institucije mogle efikasno voditi proces pristupanja EU, te manjkavosti i nedostatci moraju biti otklonjeni. S obzirom na postojeći zastoj u euroatlanskim integracijama BiH u odnosu na zemlje regiona, od ministara ću zatražiti strateški pristup integraciji BiH u EU i NATO koji uvažava geopolitičke, historijske i političke realnosti situacije i položaja u kojem se Bosna i Hercegovina nalazi“, naglasio je Izetbegović.\nJačanje institucija BiH\n“Podrška EU u vidu IPA sredstava, grantova i povoljnih kredita koji bi bili usmjereni u razvojne projekte u infrastrukturi, energetici, poljoprivredi bi nam bila od velike pomoći u stabilizaciji makroekonomskih prilika i ostvarivanju većeg ekonomskog rasta. Zatražiću da EU na svim ovim poljima svoje djelovanje usmjeri isključivo ka institucijama u BiH, jer to doprinosi jačanju njihovog kapaciteta za reformske i integracione procese“, zaključio je Izetbegović.


Maja Lalić je arhitekta, ekspert za rodnu ravnopravnost i regenerativni urbani razvoj. Svrstana od Njujork Tajmsa među "najnaprednije beogradske arhitekte", Maja je osnivač arhitektonskog studija Remiks i organizacije Mikser, i kreativna direktorka Mikser festivala posvećenog održivom razvoju i dizajnu. Kao arhitekta i urbanista obrazovana na Univerzitetu Kolumbija u Njujorku, Maja pokreće projekte revitalizacije industrijskih objekata i četvrti, sadržajima kulture poput Mikser House-a u Beogradu i Sarajevu, zalaže se za participativne urbane prakse uz učešće građana i primenu rešenja na bazi elemenata prirode u gradovima. Za projekte urbane revitalizacije i uključivanje građana u proces planiranja, dobitnik je nagrada Arhitektonskog salona u Beogradu i priznanja Lucille Smyser Lowenfish Memorial Prize i Kinne Fellows Memorial Prize koje dodeljuje Kolumbija Univerzitet. Pod Majinim vođstvom inicijativa kolektiva Mikser za pokretanje društvenog centra Refugee Aid Miksaliste nagrađena je priznanjima European Citizenship Award 2016 i Nagrada Evropskog pokreta za doprinos Evropi.\nMaja je suosnivačica Ženskog arhitektonskog društva, osnivačica regionalne platforme Mladi balkanski dizajneri, te pokretačica Balkanske dizajnerske mreže posvećene razvoju i međunarodnoj promociji domaćih i regionalnih mladih talenata i proizvođača iz oblasti održivog dizajna i proizvoda.\nMaja intenzivno sarađuje sa kancelarijama Ujedinjenih nacija za rodnu ravnopravnost i osnaživanje žena – UN Women i Programom Ujedinjenih nacija za razvoj UNDP, na projektima koji povezuju unapređenje kvaliteta života svih građana i razvoj urbane kulture sa merama pozitivnih klimatskih promena i ekonomije.


Kako je „Putinov pion“ vratio hladni rat sa Rusijom - 11.08.2017, Sputnik Srbija\nU odnosima između SAD i Rusije dešava se ono što se inače kroz istoriju često dešavalo kada su u pitanju odnosi velikih sila. Tamo gde je procena moćnih da im... 11.08.2017, Sputnik Srbija\nanalize i mišljenja, komentari i analitika, vladimir putin, donald tramp, dmitrij žuravljov, saša adamović, sergej sudakov\nPosle uvođenja novih američkih sankcija Rusiji i ruskog odgovora u vidu smanjenja diplomatskog osoblja Ambasade SAD u Moskvi, izgleda da nema izgleda da se diplomatskom ratu između Amerike i Rusije vidi kraj.\nTako je moskovski dnevnik „Komersant“, pozivajući se na diplomatske izvore, objavio vest da bi Vašington mogao da zatvori jedan od četiri ruska konzulata u Americi. Rusija u toj zemlji ima četiri konzulata — u Hjustonu, San Francisku, Njujorku i Sijetlu.\nIstoričar Saša Adamović kaže da je termin „diplomatski rat“ možda prejaka reč da bi se opisali trenutni odnosi SAD i Rusije. Reakcija Moskve na uvođenje sankcija, kada je iz Rusije proterano 755 američkih diplomata, bila je normalna. Rusija je samo primenila reciprocitet, kaže on.\nMeđutim, i Adamović kaže da će se, ako se „Komersantova“ vest pokaže kao tačna, neka vrsta diplomatskog rata između Rusije i Amerike nastaviti. Sa druge strane, na drugim poljima, kao na primer u Siriji, saradnja Sjedinjenih Država i Rusije teče bez problema. Takve vesti često ostaju ispod radara i ne pridaje im se značaj koji zaslužuju, kaže Adamović.\n„U odnosima između SAD i Rusije dešava se ono što se inače kroz istoriju često dešavalo kada su u pitanju odnosi velikih sila. Tamo gde je procena velikih sila da im se interesi ne poklapaju, često dolazi do neke vrste sukoba. Međutim, na tačkama gde je procena da se interesi velikih sila poklapaju, tada bez ikakvih problema dolazi do saradnje“, objašnjava Adamović.\nPrema Adamovićevom mišljenju, rusko–američki odnosi narušeni su samo u jednom polju i pravimo grešku ako iz opšteg konteksta odnosa dve države izvučemo jedan problem i damo mu neverovatne dimenzije i iz toga izvlačimo zaključak da su odnosi najgori u istoriji.\n„Ono što je jako važno uvek reći, da bez obzira na pogoršanje odnosa na diplomatskom planu, odnosi između Amerike i Rusije ipak i dalje funkcionišu, a sa druge strane, Donald Tramp, ali i njegovi generali poput šefa Pentagona Džejmsa Matisa i šefa Združenog generalštaba generala Danforda tvrde da će sve probleme sa Rusijom rešavati, i to treba podvući, na diplomatski način i nikako drugačije“, kaže Adamović.\nDmitrij Žuravljov, direktor moskovskog Instituta za regionalne probleme, kaže da je Stejt department primoran da odgovori Moskvi na proterivanje diplomata kako američki državni sekretar Reks Tilerson ne bi ponovo bio optužen da je „ruski špijun“.\n„Očekujem da će SAD zauzvrat proterati još veći broj ruskih diplomata i zatvoriti ruski konzulat. Iskreno rečeno, to bi bio više simbolički gest, jer ne bih rekao da je ruskim građanima toliko potreban konzulat na američkoj Zapadnoj obali. Ali ne mislim da će se sve to ozbiljno odraziti na rusko-američku saradnju. Postoje odnosi dve zemlje, i oni su u katastrofalnom stanju, ali postoje i odnosi dve supersile, koje ni Moskva ni Vašington ne smeju da ’zamrznu‘, jer od tih odnosa zavisi situacija na Bliskom istoku i ogroman broj pitanja koja su važna za čitavu svetsku zajednicu.“\nBez obzira na proterivanje diplomata, zatvaranje konzulata, zabranu ulaska za zvaničnike i sve ostalo, Moskva i Vašington će nastaviti konsultacije povodom najaktuelnijih svetskih pitanja, smatra Žuravljov.\nProfesor moskovske Akademije vojnih nauka Sergej Sudakov podseća na predizborno obećanje američkog predsednika Donalda Trampa da će isušiti vašingtonsku močvaru. Međutim, jedno je, kaže Sudakov, kada čovek nešto obećava tokom predizborne kampanje, a sasvim je drugo kada čovek postane deo establišmenta.\n„Tramp nije očekivao da će pobediti i zato nije stigao da formira dobar tim istomišljenika. Čak i potpredsednik SAD, koji bi trebalo da bude oslonac predsednika i da mu ’čuva leđa‘, rezultat je kompromisa Trampa i establišmenta. Osim toga, predsednik SAD se posvađao sa većinom medija, oni su počeli da ruše njegovu reputaciju, pa je rejting Trampa drastično opao“, kaže Sudakov.\nTramp je na izbore izašao sa porukom da Rusija nije neprijatelj, ali demokrate su, kaže Sudakov, izmislile gomilu lažnih vesti i američki građani su počeli da veruju kako Amerikom vladaju ruski hakeri, koji su izabrali predsednika i koji kontrolišu američki nuklearni potencijal.\n„Tramp je shvatio da mora da dokaže da on nije ’Putinov pion‘, već jaki, nezavisni predsednik. Nažalost, ispada da je on slab političar. Da je Tramp odlučio da ne potpiše zakon o sankcijama, Kongres bi svejedno odbio njegovo veto, ali građani SAD bi zapamtili Trampa kao političara koji se ne plaši da donosi samostalne odluke. To bi bio prvi korak ka isušivanju vašingtonske močvare, ali umesto toga Tramp priznaje svoje greške i igra kako Demokratska partija svira.“\nTo, prema Sudakovljevom mišljenju, znači da će Tramp i dalje produbljivati jaz između Moskve i Vašingtona jer to mu je jedini mogući način da sačuva vlast.


U Italiji od danas 16 miliona ljudi u karantinu\nBeta 8. marta 2020. 11:05\nItalija je danas zbog širenja koronavirusa uvela karantin do 3. aprila u severnom regionu Lombardiji i u 14 provincija u kojima živi više od 15 miliona ljudi kao i dodatne mere za celu zemlju.\nUkaz o karantinu potpisao je premijer Djuzepe Konte.\nPrema merama koje se uvode ukazom objavljenim jutros na sajtu Vlade, u celoj zemlji biće zatvoreni bioskopi, pozorišta, muzeji, pabovi, škole plesa, teretane, diskoteke i ostala slična mesta, bazeni i skijaški centri.\nBiće i dalje moguće da se ide u kupovinu, ili da se odlazi u bar ili restoran pod uslovom da se drži bezbednosna razdaljina od najmanje jedan metar izmedju klijenata.\nSportska takmičenja su suspendovana mada će neka moći da se održe ali bez publike, navodi se u tekstu.\nTe drakonske mere nadovezuju se na već uvedeno zatvaranje škola i univerziteta do sredine marta u celoj Italiji.\nJoš restriktivnije mere uvedene su za veliki deo severne Italije koja je najteže pogodjena koronavirusom.\nU meri bez presedana u Evropi, oko 16 miliona stanovnika na severu Italije od danas su u karantinu. Ulazi i izlazi iz te velike zone na severu Italije od Milana, glavnog ekonomskog centra zemlje do Venecije velikog svetskog turističkog centra, od sada su jako ograničeni, navodi se u ukazu.\nItalija, najteže pogodjena zemlja korona virusom u Evropi, prijavila je juče veliki porast broja novozaraženih. Broj umrlih je prešao 230, a zvaničnici su prijavili 50 umrlih u poslednja 24 časa. Broj zaraženih skočio je za preko 1.200, na 5.883.


Mihajlović: Struja i gas za građane neće poskupeti\nOktobar 18, 2021 9:54\n"Najskuplja je ona energija koje nema, a za Srbiju i njene građane je važno da energije ima i da će struje i gasa za građane biti po cenama koje su garantovane. Ono što je ozbiljno pitanje jeste pitanje cena, dugorocnog ugovora i dodatnih količina i o tome se pregovara", istakla je Mihajlović gostujući na RTS-u.\nNaglasila je da bi iz ove energetske krize trebalo naučiti da je potrebno pripremati se za krize.\n"Poskupljenje gasa se nije desilo ođednom, cene su pocele da rastu još proletos. Javna preduzeća moraju da budu mnogo efikasnija i mnogo brža", rekla je ministarka.\nDodala je da to nije kritika i na njen račun, već da je ona usmerena direktno prema javnim preduzećima.\n"Njihova obaveza je bila da obezbede energetsku bezbednost, a ne da se posle toga zaklanjaju iza predsednika i da ga mole da pregovara sa predsednikom druge države kako bi se izašlo iz problema", istakla je Mihajlović.\nNaglasila je da se znalo da EPS ulazi u remonte i da je još na proleće trebalo da vode računa o tome kako će nadomestiti struju.\n"Ako se bude dopustilo da sve radi ministarstvo, onda nam javna preduzeća nisu potrebna", naglasila je ministarka.\nUpitana da li građani plaćaju najveći ceh, Mihajlović je rekla da najveći ceh plaća država, zbog toga što će, kako je rekla država uvek za građane obezbediti što je potrebno, ne pitajući za cenu.\n"Moramo da vodimo racuna o tome za šta nam koriste te akcize koje uzimamo iz jednog litra derivata. Da li mi možemo sve to da prekinemo, da kažemo smanjićemo akcize, a onda posle nećemo imati dovoljno novca za neke druge stvari", rekla je ministarka Mihajlović.\nNavela je i da će danas u Dimitrovgradu 54 domaćinstva dobiti ugovore i početi sa zamenom stolarije, a u narednih mesec dana se očekuje da će zamena početi i u još 60 opština.\n"To je veoma važna stvar kada pričamo o energiji, jer će smanjiti račune građanima, ali i pomoći državi da se troši manje struje. Ako budemo dosledni i izdvajali novac za energetsku efikasnost, za tri godine ćemo smanjili potrošnju elektricne i toplotne energije za najmanje 20 odsto, naglasila je Zorana Mihajlović.\nDodala je da se na konkurs za solarne panele prijavilo oko 40 opština.


Press Online :: Svet :: Arafat pisao dnevnike, a sada se otkriva šta je u njima\nArafat pisao dnevnike, a sada se otkriva šta je u njima\nDugogodišnji palestinski lider Jaser Arafat sklopio je tajni sporazum s Italijom o nenapadanju, otkriveno iz njegovih dnevnika koje je pisao dve decenije.\nItalijanski "Espreso" je objavio izvode iz dnevnika u kojima piše da je Arafat lagao kako bi pomogao bivšem premijeru Italije Silviju Berluskoniju da izbegne optužbe za prevaru, kao i o njegovom prijateljstvu s bivšim kubanskim liderom Fidelom Kastrom i o protivljenju iračkom predsedniku Sadamu Huseinu za vreme Zalivskog rata 1991. godine.\nNjima se potvrđuje postojanje akta o nenapadanju između Rima i PLO o kojem se dugo spekulisalo, a koji je doveo do toga da Italija dopusti otmičarima italijanskog kruzera "Akile Lauro" da pobegnu u Palestinu 1985. godine. Posle te otmice, u kojoj je ubijen američki Jevrejin u invalidskim kolicima, izbio je spor izmedju Italije i SAD tokom pokušaja da se sudi otmičarima.\nU dnevnicima se navodi da je tadašnji šef italijanske diplomatije Đulio Andreoti dozvolio da organizator otmice Muhamed Zaidan, poznat po nadimku Abu Abas, izbegne izručenje u SAD i pobegne iz Rima u Jugoslaviju. Tome je prethodio sporazum Palestinaca i italijanskih vlasti sklopljen deceniju ranije, prema kojem su Palestinci pristali da ne izvode napade u Italiji i da se palestinski napadači iz PLO i Narodnog fronta za oslobodjanje Palestine slobodno kreću po toj zemlji.\nDnevnici pisani od 1985. godine gotovo sve do Arafatove smrti 2004. godine otkrivaju i da je Arafat lagao italijanske tužioce da je primio 10 milijardi lira pomoći, koje su zapravo otišle italijanskoj partiji. Ne navodi se medjutim koliko je mita Arafat dobio zauzvrat, ali piše da dnevnici sadrže detalje o transferu novca.\nFoto: Chris MC Gratg Getty Images


Sud u Sjenici naložio Opštini i Mujagiću da neodložno omoguće grijanje Sultan Valide džamiji – Tutin Press\nOsnovni sud u Sjenici naložio je Opštini Sjenica i aktuelnom predsjedniku te opštine Munibu Mujagiću da odmah uspostavi pređašnje stanje isporuke grijanja za Sultan Valide džamiju, kao prije 27. novembra ove godine, piše portal SNews.\nKako je navedeno u sudskom rješenju od 18. decembra, usvaja se prijedlog tužioca Rijaseta Islamske zajednice Srbije, Mešihata Islamske zajednice Sandžaka, Medžlisa Islamske zajednice Sjenica džamiji Sultan Valide će se nesmetano omogućiti korišćenje grijanja napajanjem grijanja preko sistema grijanja zgrade Opštine Sjenica i to “odmah”, a najkasnije u roku od 24 sata po prijemu ovog rješenja pod prijetnjom izvršenja i novčanom kaznom.\nU rješenju se dalje navodi da “privremena mjera ostaje na snazi do pravosnažnog okončanja ovog postupka”.\nKako prenosi SNews, Medžlis Islamske zajednice Sjenica, Mešihat IZ-e Sandžaka Islamske zajednice Srbije je zbog smetanja državine sudu predložio izdavanje privremene mjere.\nDžamija Pertevnihal Valide Sultanija, poznata kao džamija “Sultanija Valida”, nalazi se u samom centru Sjenice i jedan je od simbola tog sandžačkog grada i opštine na jugozapadu Srbije. Sagrađena je sredinom 19. vijeka kao zadužbina majke turskog 32. sultana i 111. islamskog halife Abdulaziza. Pored one u Sarajevu, ima status “carska“ ili “careva“, jer ju je gradila sultanova porodica.\nOSMA REDOVNA SJEDNICA BOŠNJAČKOG NACIONALNOG VIJEĆA


Dinkić da objasni svoju ulogu u prodaji Mobtela – Nadlanu.com\nObjavljeno 8. juna 2012. / 20:46:57\nRedakcija lista "Kurir" saopštila je danas da lider Ujedinjenih regiona Srbije (URS) Mlađan Dinkić, umesto što vrši pritisak na taj list, treba da objasni svoju ulogu u prodaji Mobtela.\n“Dinkić po ko zna koji put vrši pritisak na Kurir, i to po pravilu kad god pišemo o pljački Srbije i njenih građana. Ovog puta mu je zasmetalo to što smo pisali o prodaji Mobtela, odnosno istrazi koja se tim povodom vodi u Austriji”, piše u saopštenju redakcije.\nRedakcija tog lista navela je da Dinkić pokušava da skrene pažnju javnosti lažnim optužbama da pojedini političari stoje iza “Kurira” i da naručuju tekstove protiv njega, umesto da objasni kakva je njegova uloga u toj prodaji, koju je, kako se navodi, i Evropska komisija označila sumnjivom.\n“Dinkić s pozicije političke moći nastupa u svom maniru, bahato i siledžijski. Kurir je dobio potvrdu austrijskog tužilaštva da se vodi istraga zbog prodaje Mobtela u kojoj ste i Vi učestvovali. Znači, gospodine Dinkiću, demantujte austrijsko državno tužilaštvo kada Vas pozovu da date izjavu”, navodi se u saopštenju.\nU saopštenju piše da će Dinkića pozvati i iz srpskog tužilaštva zbog pretećih poruka izdavaču “Kurira” i krivične prijave koju će taj list podneti protiv lidera URS.\n“Verujemo da će sve afere dobiti svoj epilog i pred nadležnim institucijama, a korumpirani političari kaznu kakvu po zakonu zaslužuju”, piše u saopštenju lista Kurir.\nDinkić je danas negirao da se protiv njega vodi istraga o kojoj piše Kurir i poručio da neće razgovarati sa Demokratskom strankom (DS) o formiranju vlade dok se ne utvrdi da li Boris Tadić vodi kampanju protiv URS.\nOn je rekao da list “Kurir” “uređuju” funkcioneri DS Dušan Petrović i Slobodan Homen i da “sumnja” da iza današnjih napisa stoji Boris Tadić.\nList “Kurir” danas je preneo da je austrijsko tužilaštvo za borbu protiv korupcije pokrenulo istragu protiv biznismena Martina Šlafa zbog kupovine “Mobtela“, a proverava i kako je lider Ujedinjenih regiona Srbije isplatio 357,9 miliona evra.\nmla?an dinkićmobtelnovine kurirujedinjeni regioni srbije\nDjoković u finalu\nMlađan Dinkić najavio da se povlači iz politike!


Japan: Ruski agenti aktivni na terenu, kupuju osetljive informacije – Zavera\n70-godišnji Japanac je najnovija meta ruskih obaveštajaca koji traže osetljive informacije u zamenu za gotovinu i druge poklone. Zvaničnici policije u prefekturi Kanagava veruju da je 42-godišnji Rus, koji je od žrtve pribavio osetljive informacije, aktivni obaveštajac.\nRus, koji je radio za trgovinsko predstavništvo svoje zemlje u Japanu, nedavno je upućen tužiocima zbog sumnje da je počinio računarsku prevaru. Zbog iste sumnje uhapšen je i njegov navodni japanski saradnik. Japanac, koji je u međuvremenu pušten bez podizanja optužnice, primio je ukupno 10 miliona jena (90.000 dolara) u gotovini, uz povremene sastanke i večere u restoranima tokom protekle tri decenije, rekli su zvaničnici.\nIstraga je pružila uvid u ruske obaveštajne tehnike korišćene pri vrbovanju japanskih građana. „Svako ko ima pristup osetljivim informacijama rizikuje da postane meta,“ upozorio je visoki policijski zvaničnik. Radnik Ruskog trgovinskog predstavništva osumnjičen je da je u dosluhu sa Japancem 2019. ilegalno pribavio osetljive američke i druge podatke o bespilotnim vojnim avionima i radarima. Radnik je naveo Japanca da se prijavi u sistem koji upravlja bazom podataka, ne rekavši mu ništa o preuzimanju vlasništva nad stečenim podacima.\nSAD su blokirale slanje dela podataka Rusiji, rekli su zvaničnici. Prema tužilaštvu i agenciji za kreditna istraživanja, Japanac je diplomirani inženjer koji je osnovao firmu za prikupljanje naučnih radova i njihovu prodaju korporativnim klijentima. Nakon hapšenja 9. juna, inženjer je ispričao policijskim inspektorima u prefekturi Kanagava kako je stupio u kontakt sa ruskim agentima.\nInspektori kažu da je to počelo ranih 1990-ih, kada je inženjera posetio navodni ruski agent i rekao da je zainteresovan za naučne radove. Japanca je uputio na svoje „kolege“ po povratku u Rusiju. Taj proces se ponavljao, i Japanac je do sada imao kontakte sa 15-ak ruskih državljana. Po zahtevu bi prikupio određeni broj dokumenata i predavao ih klijentima u mimohodu, na pustim lokacijama. Ova metoda, poznata kao „češanje“, smatra se klasičnom obaveštajnom praksom.\nPrimao je i po nekoliko stotina hiljada jena u zavisnosti od značaja isporučenih dokumenata. Pored novčanih nagrada, koje su daleko premašivale troškove nabavke naučnih radova, inženjer je često čašćavan u italijanskim i japanskim restoranima. U policiji je rekao da je sarađivao sa Rusima u zamenu za novac i poklone. Kompanija kojom je upravljao proglasila je bankrot po odluci Okružnog suda u Tokiju 2003, a oduzeta mu je i privatna rezidencija. Od tada živi od penzije sa suprugom. Rusi su očigledno bili svesni njegovih finansijskih poteškoća.\nRusko trgovinsko predstavništvo, Tokio (foto: Shingo Tsuru)\nInženjer je takođe rekao da nije mogao da prekine veze sa Rusima. Tri dana nakon hapšenja Japanca, radnik trgovinskog predstavništva je otišao za Rusiju, ignorišući zahtev lokalne policije da se javi na razgovor. Japanac je pušten 30. juna bez optužnice. „Zbunjeni smo izveštajima japanske policije prema kojima je radnik bio umešan u ilegalne aktivnosti,“ rečeno je u Fejsbuk objavi ruske ambasade od 12. juna, isti dan kada je radnik napustio Japan.\nMere su preduzimane kod sličnih slučajeva špijunaže u Japanu, koji se dešavaju jednom u par godina. Istražitelji su rekli da je većina Rusa koji su vrbovali Japance povezana ili sa ruskom Spoljnoobaveštajnom službom (SVR) ili Glavnom obaveštajnom upravom ruske armije (GRU). SVR raportira direktno ruskom predsedniku i ima zadatak da prikuplja informacije o politici, ekonomiji, nauci i tehnologiji širom sveta.\nGRU je odeljenje ruskih oružanih snaga, zaduženo za prikupljanje informacija uglavnom o vojnoj tehnologiji. Upravo je ova služba bila matična organizacija trgovinskog predstavništva iz aktuelnog slučaja, rekli su istražitelji. Agenti obeju službi obično koriste iste metode. Posećuju sajmove vojne opreme i naoružanja, gde razgovaraju sa prodavcima i izvode ih na večere. Prvo zatraže informacije koje su javno dostupne, a zatim informacije o kompanijama za koje prodavci rade i plaćaju ih gotovinom. Na kraju zatraže poverljive podatke. U nekim slučajevima agenti koriste porodične okolnosti svojih saradnika.\nJedan vojni oficir je uhapšen 2000. zbog odavanja tajni vojnom atašeu ruske ambasade u Japanu. Oficir je imao bolesnog sina i novu veroispovest. Vojni ataše je iskazao razumevanje prema njegovoj religiji i dao mu oko 600.000 jena iz saosećanja prema njegovoj porodici. „Ljudi sa problemima na poslu i kod kuće često su na meti,“ kaže visoki policijski zvaničnik. „Savet je da se uzdržite od neopreznog ponašanja, čak i ako vam neko priđe sa laskavim i lepim rečima. Preduzeća takođe treba da budu na oprezu zbog špijunaže “.\nPoznati slučajevi špijunaže sa ruskim učešćem\nSeptembar 2000. Uhapšen poručnik japanske armije zbog sumnje da je procurio interne vojne dokumenate čoveku iz GRU-a.\nAvgust 2008. Tokijska policija osumnjičila agenta SVR-a da je prekršio zakon o putnim dokumentima pretvarajući se da je Japanac koji je nestao u prefekturi Fukušima.\nDecembar 2015. Bivši visoki oficir japanske armije osumnjičen da je u dosluhu sa agentom GRU-a podsticao svoje bivše podređene da ukradu interni dokument.\nJanuar 2020. Uhapšen bivši radnik Softbank Corp zbog odavanja informacija o telefonskim baznim stanicama kompanije agentu SVR-a.\n(TheAsahiShimbun-ZTP, foto: AP)\nTagovi:Rusija, agent, Japan, policija, GRU, SVR, dokumenti, tužilaštvo, uhapšen, obaveštajac, istraga, inženjer


Program od 19 miliona dolara za hibridna vozila - Ekologija e-magazin : Ekologija e-magazin\nProgram od 19 miliona dolara za hibridna vozila\nU Njujorku sektor saobraćaja prouzrokuje 40 odsto emisije gasova sa efektom staklene bašte.\nŽeljko Stanković — 14. August 2013.\nDržava Njujork sprovešće program u vrednosti od 19 miliona dolara kako bi podstakla kupovinu električnih komercijalnih kamiona i drugih vozila koja štede eneriju, najavio je guverner te američke države Endru Komo.\nPrema programu, u 30 okruga države Njujork u kojima nisu dostignuti ekološki standardi, biće podeljeni vaučeri u vrednosi od devet miliona dolara za vozila na struju.\nPreostalih 10 miliona dolara biće izdvojeno za grad Njujork, za vaučere za alterntivna goriva (plin), hibridna vozila i dizel motore sa sistemom kontrole izduvnih gasova.\nKomo je rekao da je program važan korak u dostizanju standarda kvaliteta vazduha.\nTags: gasovi sa efektom staklene baštenjujork\nNext post Zrenjanin: Decenijama bez zdrave pijaće vode\nPrevious post Providne solarne ćelije\nSve što niste znali o klimatskoj promeni\nŽeljko Stanković, 8. April 2013.\nUragan Sendi pretvara se u hibridnu oluju\nŽeljko Stanković, 30. October 2012.


Investicione mape na portalu GeoSrbija za dve godine\nTanjug 6. februara 2019. 12:18\nBEOGRAD – U Srbiji bi za dve godine trebalo da bude uspostavljen nacionalni registar investicionih mapa koji će na digitalnoj platformi GeoSrbija biti dostupan svim građanima i potencijalnim domaćim i stranim investitorima.\nInvesticione lokacije biće objedinjene na jednom mestu što će omogućiti lak, brz i transparentan pristup investicionim lokacijama u Srbiji, kako domaćim, tako i stranim investiorima bilo gde u svetu.\nOsnivanje nacionalnog registra investicionih mapa deo je projekta „Unapređenje poslovne klime u Srbije“, vrednog dva miliona evra, koje finansira Švedska, a koji će biti realizovan uz stručnu podršku Lantmaterieta – švedske agencije za kartografiju, katastar i registraciju zemljišta.\nDo kraja projekta, koji će trajati u naredne dve godine, sve lokalne samoprave imaće i investicione mape na portalu.\nSporazum o finansiranju tog projekta danas su potpisali direktor Republičkog geodetskog zavoda Borko Drašković i ambasador Švedske u Srbiji Jan Lundin.\nDrašković je nakon potpisivanja sporazuma rekao da je Švedska partner RGZ od 2004. godine i naglasio da su ovakvi projekti i proces digitalizacije izuzetno značajni za privredu Srbije, jer bitno utiču na privredno okruženje i BDP.\n„Nakon završetka ovog projekta, svi građani, investitori i zainteresovana lica moći će da u veoma kratkom roku, bilo gde u svetu, saznaju kakvi su potencijali za određenu lokaciju u nekoj lokalnoj samoupravi koja ih interesuje“, kaže Drašković.\nDigitalnu platformu GeoSrbija, na kojoj je trenutno 214 setova podataka, kaže Drašković, trenutno koristi više od 100.000 ljudi, a pristupa joj se iz svih zemalja sveta.\n„Očekujemo da će ovako atraktivan projekat i ovako moderan registar zapravo povećati interesovanje za investicije u Srbiji, pomoći će Srbiji da realizuje Program ekonomskih reformi 2018-2020. kao i realizaciji Strategije prostornog planiranja u Srbiji i Strategije razvoja RGZ“, rekao je Drašković.\nAmbasador Švedske u Srbiji Jan Lundin kaže da je projekat „Unapređenje poslovne klime u Srbiji“ odličan primer saradnje srpskih i švedskih institucija, te da očekuje da će korist od nacionalnog registra investicionih mapa, kada bude uspostavljen, imati potencijalni investitori, kako strani, tako i domaći, zaposleni u RGZ i lokalnim samoupravama, ali i obični građani.\n„Verujemo u uspeh ovog projekta i njegov značajan doprinos koji će biti vidljiv na više nivoa kroz povećanje transparentnosti, obuhvatnosti i pouzdanosti podataka koje državne institucije prezentuju organizacijama i kompanijama“, naveo je ambasador.\nNaglasio je da bolja transparentnost i digitalizacija podataka, kao i standardizovane procedure smanjuju rizik od korupcije i značajno doprinose poboljšanju vladavine prava.\n„Ovo su veoma značajne oblasti za ukupan razvoj Srbije i njenog društva, ali i za uspešno priključivanje EU koji je strateški prioritet i za Srbiju i za Švedsku. Švedska podrža evropski put Srbije. Drago nam je da Srbija želi da bude član naše porodice“, kaže ambasador.\nOčekuje da će uspešna realizacija ovog projekta doprineti boljolj ekonomiji, smanjenju nezaposlenosti i siromaštva.


✔ Postoje li posebne ponude za letove sa Alandskih otoka za Angolu na eSky.ba?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta sa Alandskih otoka za Angolu?\n✔ Ako rezerviram let sa Alandskih otoka za Angolu, mogu li rezervirati ujedno i smještaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove sa Alandskih otoka za Angolu?\nBudite sigurni, da na eSky.ba ponuda letova sa Alandskih otoka za Angolu uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizirane za visoki standard.


Tražiš posao ili praksu iz oblasti tehničkih nauka? – Idealab\nStudentsko udruženje EESTEC LC Novi Sad već 14 godina uspešno realizuje Sajam poslovnih mogućnosti i stručnih praksi – KONTEH kao ključnu sponu između kompanija u potrazi za novim kadrovima iz oblasti elektrotehnike, i akademaca zainteresovanih za prvu poslovnu priliku ili stručnu praksu.\nU toku Sajma preko 25 kompanija učesnica će, kao i prethodnih godina, imati priliku da predstave svoju delatnost studentima kroz prezentacije i radionice otvorene za sve posetioce Sajma. Studenti i kandidati za posao, sa druge strane, imaju mogućnost da putem onlajn aplikacije cv.konteh.org uruče svoj CV poslodavcima, čime direktno sebi uvećavaju šansu za dobijanje radnog mesta ili prakse.\nNeposredno pred Sajam biće održane i simulacije razgovora za posao. Pored istih, studenti će imati priliku da u nedelji pre Sajma prisustvuju vebinarima, kao i panel diskusiji kompanija učesnica KONTEH-a.\nViše informacija o Sajmu KONTEH možete pronaći na sajtu www.konteh.org, kao i na društvenim mrežama.


Za prodaju viškova oružja odgovorni oficiri - Klix.ba\nDušanka Majkić Za prodaju viškova oružja odgovorni oficiri\nZa prodaju viškova oružja odgovorni oficiri\n1.11.2010. u 18:19\nČlan Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost Parlamentarne skupštine BiH Dušanka Majkić smatra da su i bošnjački i srpski generali i oficiri u Oružanim snagama BiH direktno odgovorni za prodaju viška oružja koje je trebalo da bude uništeno.\nMajkićeva je u izjavi Srni ocijenila da je tokom proteklih godina ponašanje nadležnih u BiH u vezi ovog pitanja bilo bez ikakve kontrole, te da generalima iz Republike Srpske treba postaviti pitanje "kako se sve to moglo dešavati i dokle misle da kriju od javnosti ono što znaju".\n"Od onog što je trebalo biti uništeno, najveći dio je namjenska industrija Federacije BiH izvozila, a među tim je bilo i vlasništva Republike Srpske koja je pretrpjela ogromnu štetu. To sve nije moglo viti urađeno bez znanja srpskih oficira koji nisu bili na nivou zadatka i nisu zaustavili sramnu rasprodaju viškova oružja i vojne opreme zemljama kojima se to nije smjelo prodati", istakla je Majkićeva.\nMajkićeva je naglasila da do danas nije poznato koliko je zaista izvezeno oružja koje je trebalo biti uništeno.\n"Lociraće se odgovornost kada Agencija za istrage i zaštitu BiH /SIPA/ završi istragu i kada se podignu opštužnice protiv svih koji su učestvovali u besramnom lancu preprodaje naoružanja i vojne opreme unutar Ministarstva odbrane i Oružanih snaga BiH", rekla je Majkićeva.\nOna je dodala da su SAD, tokom rata u BiH, kroz program "Opremi i obuči" donirale BiH oružje proizvedeno pedesetih godina, a koje je već tada moralo biti uništeno, jer je spadalo u nestabilnu kategoriju.\n"To je priča koju posebno treba valorizovati. Iskoristili su priliku da sve nestabilno naoružanje pošalju nama i postavlja se pitanje kakav je onda zaista stav Amerikanaca prema BiH", navela je Majkićeva.


SAD više ne podržavaju podelu vlasti u Zimbabveu\nSAD saopštile su da ne mogu više da podržavaju predlog o podeli vlasti u Zimbabveu, po kojem bi Robert Mugabe ostao na položaju predsednika države. To je danas u pretoriji, u Južnoafričkoj Republici objavila pomoćnica američkog državnog sekretara za Afriku Džendaji Frejzer, dodajući da ne veruje da je predsednik Mugabe sposoban da deli vlast.\nFrejzer je rekla, doslovce, da je Mugabe "zgubljen" i da je "ostao je bez osećaja za realnost". Ona je je takođe apelovala na susede Zimbabvea da povećaju pritisak na Mugabea, ali je Južnoafrička Republika danas saopštila da vlada nacionalnog jedinstva između partije predsednika Mugabea i opozicije ostaje najbolja nada za promenu u Zimbabveu.\nMugabe je u prvom krugu predsedničkih izbora u martu izgubio od opozicionog lidera Morgana Cvangirajia, ali je pobedio u drugom krugu u junu, pošto se Cvangirai povukao iz trke, navodeći da je veliki broj njegovih pristalica ubijen. Mugabe i Cvangiraji su u septembru potpisali dogovor o formiranju jednistvene vlade, ali je on blokiran, jer dve strane ne mogu da se dogovore oko ključnih ministarskih funkcija. Predsednik Buš je vladu Zimbabvea nazvao nelegalnom, a predsednika Mugabea pozvao da podnese ostavku, u čemu su mu se pridružili i drugi svetski lideri.


Dopuna Zakona o električnoj energiji u Federaciji BiH i Odluka Vlade FBiH od 7. januara 2022. godine, odnosi se izričito na ograničenje cijena električne energije za kupce u okviru tržišnog snabdijevanja, poručuju iz Elektroprivrede BiH.\nDopunom Zakona nisu obuhvaćene druge zakonske odredbe i obaveze koje iz njega proističu, a time ni obaveza kupaca za upućivanje zahtjeva za dostavu ponude za snabdijevanje.\nUz podsjećanje na navedenu obavezu, JP Elektroprivreda BiH upućuje poziv kupcima na visokom i srednjem naponu sa kojima su ugovori o snabdijevanju za ovu godinu potpisani 2021. godine da, ukoliko smatraju da će ostvariti povoljnije uvjete, pokrenu proces ugovaranja slanjem zahtjeva JP Elektroprivreda BiH za dostavu ponude.\nNakon ispunjenja ove obaveze, kupci stiču pravo primjene dopunjenog člana 16. Zakona o električnoj energiji u FBiH i Odluke Vlade FBiH o ograničavanju cijena za snabdijevanje u 2022. godini, navodi se u saopćenju Elektroprivrede BiH.\nSuština donesenog zakonskog rješenja što Vlada Federacije BiH ima pravni temelj za donošenje interventnih mjera u slučaju poremećaja na tržištu električne energije. To znači da Federalna vlada mora intervenisati, ograničiti posebnom odlukom rast cijena električne energije privrednim subjektima, ukoliko na širem tržištu dođe do rasta ovih cijena većeg od 20 posto u odnosu na prethodnu godinu.


Od početka godine opsluženo 1,6 miliona putnika - MINA\nHome MINA Business Od početka godine opsluženo 1,6 miliona putnika\nOd početka godine opsluženo 1,6 miliona putnika\nAugust 13, 2019, 12:22\nPodgorica, (MINA-BUSINESS) – Aerodromi Podgorica i Tivat od početka godine su opslužili 1,6 miliona putnika, 120 hiljada više nego u istom periodu prošle godine, saopštio je direktora Aerodroma Crne Gore, Danilo Orlandić.\n„Da će ova godina biti najuspješnija u istoriji Aerodroma Crne Gore, po svim parametrima, govore i posljednji podaci o prometu putnika“, kazao je Orlandić.\nOn je dodao da se na aerodromu Tivat prvih dana septembra očekuje milioniti putnik, a u Podgorici početkom oktobra.\n„Opravdanost i isplativost izgradnje Terminala 2 na tivatskom aerodromu, koja je počela prije godinu, pokazala se upravo ovih dana. Komfor putnika u špicu sezone je poboljšan, a naši radnici su u prilici da mnogo kvalitetnije obavljaju zadatke“, naveo je Orlandić u saopštenju.\nU Aerodromima do kraja godine očekuju i mnogo bolje finansijske pokazatelje.\n„Sve to će doprinijeti razvoju crnogorskih aerodroma, ali i turističkoj privredi Crne Gore, čiji su nam interesi prioritet“, zaključio je Orlandić.


PONOVO ŠIBA: Od danas uspostavljanje železničkog saobraćaja na relaciji Beograd-Bar | Happy BSC portal\nMe]unarodni železnički saobraćaj na relaciji Bar - Topčider - Bar, koji je bio obustavljen zbog zatvaranja granice sa Srbijom usled pandemije korone, od danas će ponovo biti uspostavljen, saopšteno je iz "Železničkog prevoza" (ŽPCG).\nU početku će saobraćati samo noćni voz koji iz stanice Bar polazi u 19 sati, iz Podgorice u 20 sati i pet minuta i iz Bijelog Polja u 22 sata i 43 minuta, sa dolaskom u Beograd u šest sati i 12 minuta. Polazak voza iz Topčidera je u 21 sat i deset minuta.\n- U zavisnosti od interesovanja i potražnje, ubrzo će biti pokrenut i dnevni voz - navodi se u saopštenju ŽPCG. - U ponudi noćnog voza biće kola sa mestima za sedenje, kao i kušet, spavaća i kola za prevoz praćenih automobila.


PL BiH /Sastanak na Grbavici: Pregovarali Misimović i najtrofejniji trener Plavih? / Radio Sarajevo\n03. 12. 2018. u 21:28:00 Radiosarajevo.ba\nFudbalski klub Željezničar jesenji dio Premijer lige Bosne i Hercegovine završio je sa pet uzastopnih poraza što je upalilo sve alarme u Zvorničkoj 27.\nNavijači su nezadovoljni i traže odgovore, a mnogi priželjkuju povratak Amara Osima na klupu Željezničara. Prema tvrdnjama portala Sport1.ba na Grbavici su danas sastanak održali prvi čovjek Plavih Senad Misimović i Amar Osim.\nDanas je došlo do, možemo reći, historijskog sastanka na Grbavici u kojem su za stolom sjedili Senad Misimović predsjednik FK Željezničar i Amar Osim, koji su razgovarali o angažmanu trofejnog trenera u proljetnom dijelu.\nDo dogovora kako smo saznali nije došlo, a kako nam je rečeno stavovi su približeni, a dogovoreno je da se u narednom periodu sastanu ponovo i nastave razgovore oko povratka Osima na klupu Željezničara, javlja Sport1.ba.\nTagovi: Premijer liga Bosne i Hercegovine FK Željezničar Amar Osim Senad Misimović\nUEFA / Rane od prošle sezone još su svježe: Liga prvaka požurila s uvođenjem VAR-a\nMeđugorje / Mamić se družio s novinarima: Sve je laž, sve je falsifikat


Novi Beograd: U subotu komšije prave kućice za pse - Pet Magazine\nNovi Beograd: U subotu komšije prave kućice za pse\nIzgleda da nam je konačno stigla zima, pa su se humani ljudi organizovali na fejsbuku i najavili da će u subotu na Novom Beogradu praviti kućice za pse lutalice kako bi imali toplo skrovište tokom hladnih zimskih dana koji su pred nama.\nIzvor: Fejsbuk, Foto: Shutterstock\nU fejsbuk-grupi pod nazivom Gradimo kućice za lutalice, ide hladna zima, organizatori događaja napisali su:\n“Na neke stvari možemo da utičemo i promenimo ih na bolje, ovo je jedna od njih.\nPozivam vas da u subotu, 24. novembra u podne dođete u parkić na kraju 6ice, bliže 24tom bloku sa svime što mislite da bi moglo da se iskoristi u izgradnji kućica.\n* drvene daske, šperploče, iverice, stari elementi za kuhinje… stiropor, najlon, stara garderoba, ćebad… ekseri, šrafovi…\nTo će takođe biti i savršeno vreme za zajednički dogovor o lokacijama postavljanja kućica.\nPosle će svi divni ljudi koji hrane lutalice imati i mesto za to.\nVidimo se u subotu!”\nSve informacije možete dobiti u ovoj fejsbuk-grupi, a mi se nadamo da će se veliki broj Novobeograđana odazvati ovoj humanoj akciji.


Omladinski odbor za obrazovanje, nevladina organizacija iz Beograda, okupila je 25 mladih ljudi iz Bosne i Hercegovine, Makedonije, Srbije i Kosova, kroz program „Omladinski ambasadori pomirenja“. Ovi mladi ljudi su spremni na pomirenje i zajedničku saradnju u regionu, te se s pravom može reći da su oni Omladinski ambasadori pomirenja.\nIntenzivni program trajao je šest dana, a za to vrijeme predavači, ujedno i eksperti u svojim oblastima, govorili su o ratnim zločinima, konfliktu koji je trajao početkom devedesetih godina prošlog vijeka na ovim prostorima, te kako se sve to odrazilo na EU integracije zemalja Zapadnog Balkana. Da sve ne bi završilo samo sa šturim predavanjima, organizator se potrudio da svoje ambasadore upozna sa najvažnijim institucijama, njihovom radu i sa predstavnicima tih institucija, te da dobiju informacije iz prve ruke o trenutnom stanju regiona na putu ka Evropskoj uniji.\nPut ka pomirenju u regionu i ulazak u EU nije nimalo lak i jednostavan, pa su se i Omladinski ambasadori pomirenja obavezali da će doprinjeti tome prihvativši domaći zadatak promovisanja programa, te da će održati radionice na neku od ovih tema i napisati esej u kome će iznjeti svoja dosadašnja iskustva, kako bi što više mladih ljudi prepoznalo ovaj program i priključilo mu se. Do sada tri generacije Omladinskih ambasadora pomirenja su prošle obuku i aktivno rade na pomirenju u regionu u svojim gradovima.


NISMO SE UPLAŠILI, NEĆEMO OTIĆI! Rakić pozvao građane da što masovnije dođu na protest u Kosovsku Mitrovicu! - Informer\nTanjug/Informer.rs | 29. 05. 2019.\nPredstavnici Srba sa severa i Kancelarije za Kosovo i Metohiju istakli su da ni poslednja brutalna akcija Prištine neće oterati Srbe iz pokrajine i preneli poruku da će Srbija da ih zaštiti\n- Molimo vas ne pucajte nam u leđa, jer ovde žive naša deca - rekao je Rakić sinoć u specijalnoj emisiji na TV Most.\nPozvao je građane sve četiri opštine na severu Kosmeta da što masovnije dođu u podne u centar Kosovske Mitrovice, odakle će, kako kaže, svi zajedno poslati poruku "da se nismo uplašili, da nećemo otići, jer odavde nema nazad".\nOčekivao je, kako je istakao, jasniju reakciju međunarodne zajednice koja je, "nažalost ćutanjem pokazala da mi moramo da uz svoju državu gradimo mir".\n- Čvrsto sam uveren da naša država i predsednik Aleksandar Vučić misle i računaju na nas i dobili smo čvrste garancije da će zaštiti svoj narod na KiM - naveo je Ivanović.\nGradonačelnik Zubinog Potoka Srđan Vulović kaže da je u Zubinom Potoku juče bilo pravo ratno stanje.\n- Ukoliko je postojala sumnja da su počinili bilo kakvo krivično delo, zašto je to moralo da se uradi sa sedamdeset oklopnih vozila - navodi Radojević.\nPrema rečima gradonačelnika Leposavića Zorana Todića, u ovoj opštini je uhapšeno sedam pripadnika pograničke službe od kojih su tri žene i četiri muškarca.\nKako je rekao, ova akcija nema za cilj borbu protiv korupcije, već da zaplaši i protera Srbe sa KiM.\nGoran Rakić Srbi sa Kosova protest upad ROSU Kosovska Mitrovica


Još 2002. godine grupa roditelja dece sa mentalnim izazovima u razvoju iz Brusa se okupila i oformila Društvo za pomoć mentalno nedovoljno razvijenim licima (MNRL) "Pčelica" i započela sa radionicama koje je u početku pohađalo 4-6 korisnika i korisnica.\n2008. godine otvorili su dnevni boravak i počeli sa pružanjem podrške kroz edukativne, rekreativne i zabavne aktivnosti, svakog dana od 8 do 15 časova, za grupu od 15 osoba sa mentalnim izazovima u razvoju. Iako je društvo "Pčelica" dobilo prostorije za dnevni boravak od opštine, konstatno su se borili sa finansiranjem, koje je uglavnom bilo projektno, a bilo je dana kad je boravak funkcionisao zahvaljujući volonterskom radu, bez ikakvih sredstava.\nI zajednica je pružila veliku podršku ovoj inicijativi. Društvo "Pčelica" su podržali lokalni preduzetnici, lokalna TV Brus i Radio televizija Kruševac, poznati sportisti i građani. Javne aktivnosti unutar kampanje su uvek uključivale korisnike i korisnice, ali i veliki broj građana i građanki. U avgustu, društvo "Pčelica" je učestvovalo u lokalnoj manifestaciji Dani Brusa, tako što je organizovalo inkluzivne umetničke radionice i prateću izložbu. Poslednjeg dana manifestacije, tokom zvaničnog predstavljanja opštine Brus, Društvo za pomoć mentalno nedovoljno razvijenim licima "Pčelica" je primilo priznanje za svoj doprinos deci sa mentalnim izazovima u razvoju.


Nova cena rada: Minimalac od juna 17.748 dinara\nČlanovi Socijalno-ekonomskog saveta i Vlade Srbije prošle nedelje postigli su saglasnost da minimalna cena rada od juna meseca do decembra bude 102 dinara za radni sat, a to znači da će iznos nove minimalne plate biti 17.748 dinara.\nPredsednik Unije poslodavaca Srbije Nebojša Atanacković rekao je da je Unija od Vlade dobila obećanje da će do kraja juna biti povećan neoporezivi deo zarade, što je bio uslov poslodavaca da prihvate povećanje minimalne cene rada sa 95 na 102 dinara po radnom satu.\nOn je rekao da će Ministarstvo finansija napraviti proračun na koliko bi taj deo mogao biti povećan. Unija je ranije tražila da se neoporezivi deo zarade poveća sa oko 7.500 dinara, koliko je sada, na 16.000 dinara.\nPredstavnici Saveta rekli su da će ove nedelje potpisati i socijalni sporazum sa Vladom kojim će se predvideti da se iz republičkog budžeta za oporavak privrede i za zapošljavanje izdvoji 500 miliona evra. Predviđeno je ulaganje u prioritetne oblasti u visini od 35,4 milijarde dinara i odobravanje više od 17,7 milijardi dinara kredita iz Fonda za razvoj, kao i 4,6 milijardi dinara subvencija za otvaranje novih radnih mesta domaćim i stranim poslodavcima.\nViše iz ove kategorije « Konkurs za civilne organizacije: 1.380.000 dinara za 14 programa\tPeti oktobar koji se nije desio »


Nejednakost na polju vakcina odnosi bilione svetskog BDP-a: Zemlje u razvoju trpe najviše - Biznis Telegraf.rs\n27/08/21 | 11:34\nNavodi se da je nejednakost u domenu vakcinacije nastala zbog globalnog nedostatka proizvodnih kapaciteta i sirovina za vakcine, logističkih poteškoća u transportu i skladištenju vakcina, kao i zbog oklevanja usled nepoverenja\nSvetska ekonomija će zbog propuštanja rokova vezanih za vakcinaciju izgubiti bilione u BDP-u, pri čemu će ekonomije u razvoju snositi većinu gubitaka, zbog neujednačenog uvođenja vakcinacije, navodi se u izveštaju "Economist Intelligence Unit".\nDržave koje nisu u stanju da vakcinišu 60% svog stanovništva do sredine 2022. godine izgubiće 2,3 biliona dolara između 2022. i 2025. godine, predviđa EIU.\n"Zemlje u razvoju će snositi oko dve trećine ovih gubitaka, dodatno odlažući svoju ekonomsku konvergenciju u odnosu na razvijenije zemlje", napisala je Agate Demarais, direktorka za globalne procene, pri EIU.\nKako dalje izveštava CNBC, Azija će biti "daleko najteže pogođen kontinent" u apsolutnim iznosima, sa projektovanim gubicima od 1,7 biliona dolara, ili 1,3% prognoziranog BDP-a u regionu.\nZemlje u podsaharskoj Africi izgubiće oko 3% svog procenjenog BDP-a, što je najveći procenat, prema izveštaju. "Ove procene su zapanjujuće, ali samo delimično obuhvataju propuštene ekonomske prilike, posebno dugoročno gledano", kažu iz EIU, ističući da efekat pandemije na obrazovanje nije uzet u obzir u ovoj prognozi.\nBogatije zemlje su se tokom karantina "okrenule učenju na daljinu", ali mnogi ljudi u zemljama u razvoju nisu imali tu mogućnost. Više od 213 miliona ljudi zaraženo je kovidom-19, a najmanje 4,4 miliona je umrlo tokom pandemije.\nBogate zemlje napreduju u naporima da suzbiju kovid i ponovo otvaraju svoje ekonomije, dok siromašnije zemlje drastično zaostaju u trci za vakcinacijom. Globalno, od 23. avgusta primenjeno je oko 5 milijardi doza, ali samo 15,02 miliona tih doza bilo je u zemljama sa niskim prihodima, dodaje CNBC.\nU izveštaju se navodi da je nejednakost u domenu vakcinacije nastala zbog globalnog nedostatka proizvodnih kapaciteta i sirovina za vakcine, logističkih poteškoća u transportu i skladištenju vakcina, kao i zbog oklevanja usled nepoverenja.\nU Beogradu bar jednom dozom vakcinisano preko 56 odsto ljudi


Predstavljena Nova spoljnopolitička inicijativa - BFPE Srpski\nProces pristupanja Srbije Evropskoj uniji ne može da napreduje bez okončanja normalizacije odnosa Beograda i Prištine, poručeno je danas na predstavljanju Nove spoljnopolitičke inicijative, koja je doneta na predlog Evropskog pokreta u Srbiji i Centra za spoljnu politiku, a koju je do sad podržalo 18 nevladinih organizacija.\n„Regionalna saradnja i dobri odnosi sa susedima se podrazumevaju, ne samo zbog procesa evrointegracija, već i zbog interesa građana Srbije i regiona“ naglasila je Grubješić, predstavljajući kratkoročne ciljeve predviđene Novom spoljnopolitičkom inicijativom. Ističući važnost regionalne saradnje, generalna sekretarka Evropskog pokreta u Srbiji, pozvala je na rešavanje bilateralnih sporova sa susedima.\nSaradnja i partnerstvo sa NATO predstavljaju poslednji spoljnopolitički cilj predviđen ovom incijativom. Grubješić ističe da nijedna država članica EU u regionu nije ispunila svoje straregijske i spoljnopolitičke interese bez članstva u NATO. Nova spoljnopolitička inicijativa predlaže da se prekine sa anti-NATO medijskom kampanjom, jer su odnosi između Srbije i NATO sve intenzivniji, o čemu govori i potpisivanje novog IPAP sporazuma.\n„Ovo nije spoljnopolitička strategija kao dokument koji poseduju sve države, već vrsta inicijative koja ukazuje na krucijalne stvari koje bi trebalo da budu preduzete u kratkom vremenskom roku kako bi se Srbija bolje pozicionirala na Balkanu i u Evropi“, rekao je Dragan Đukanovic, predsednik Centra za spoljnu politiku.\nTekst je preuzet sa portala European Western Balkans, prvi put objavljen 26. februara 2019. godine.


Premijer liga 14. kolo: Liverpul - Brajton 2:1 dva gola Virdžil van Dajk | Sport | Fudbal\n17. septembar, 18:51\nVan Dajk možda neće osvojiti "Zlatnu loptu", ali sve je bliži Premijer ligi 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n30.11.2019. / 17:54\nNe zna se da li su bolji centaršutevi Aleksander-Arnolda ili skokovi Van Dajka kojima je doneo pobedu Liverpulu protiv neugodnog Brajtona...\nU danu kada je Mančester siti kiksnuo gde to nije smeo - Liverpul je ostvario novi trijumf za beg na čak 11 bodova u odnosu na šampiona, i to bez možda i ključnog fudbalera, brazilskog veziste Fabinja, koga neće biti nekoliko sedmica na terenu.\nPobedu to protiv nezgodnog Brajtona, doneo je Virdžil van Dajk sa dva "nebeska skoka", odnosno Trent Aleksander-Arnold sa dve perfektne asistencije, uz malu frku na kraju meča...\nLIVERPUL - BRAJTON 2:1 (1:0)\nNakon 10 godina, ponovo na klupi bundesligaša: Loš debi Jirgena Klinsmana\nPrvi pogodak "pao" je u 18. minutu kada je TAA izveo prekid sa desne strane, Van Dajk je odmah u startu pobegao čuvarima i lako matirao Metjua Rajana, dok je drugi pogodak bio nešto teži. Aleksander-Arnold centirao je iz kornera u 28. minutu, a Van Dajk je na prvoj stativi reagovao neverovatno dobro i brzu loptu svog desnog beka pretvorio je u drugi pogodak na meču.\nU nastakvu Liverpul je kontrolisao sve do nesmotrenog crvenog kartona Alisona, koji je izašao sa gol-crte i igrao rukom van kaznenog prostora, pa je Klopova ekipa ušla u nepotrebnu paniku.\nPosebno pošto je iz slobodnog udarca dosuđenog nakon crvenog kartona gol, i to "na kvarno" postigao štoper Luis Dank, pošto je video da Adrijan i dalje namešta živi zid, došlo do ofanzive Brajtona koji je u nekoliko navrata bio blizu izjednačenja.\nTako je Van Dajk doneo još jednom pobedu Liverpulu i pogurao ga ka osvajanju Premijer lige na koju čekaju 30 godina, pa možda sledeće godine bude imao više sreće u izboru za "Zlatnu loptu", pošto su sve prilike da će je dobiti Leo Mesi, bar tako tvrde dobro obavešteni španski novinari koji su nekoliko dana pred gala ceremoniju saznali ovu informaciju.\nZanimljivu utakmicu odigrali su Totenhem i Bornmut (3:2), a Žoze Murinjo će biti daleko zadovoljniji pošto je zabeležio treću pobedu u isto toliko mečeva od dolaska u Spurse.\nI na ovoj utakmici je Totenhem primio gol, ali opet su bili efikasni. U sve boljoj formi je Dele Ali, strelac dva gola u 21. i 50. minutu, dok je treći pogodak za "pevce" postigao Musa Sisoko u 69. minutu. Posle toga je malo "pala" Murinjova ekipa i dozvolila golove Harija Vilsona (73. i 96. minut).\nDok je jedan klub iz Londona u usponu forme, drugi pada...\nČelsi je odigrao tanku utakmicu u "malom gradskom derbiju" sa Vest Hemom i platio danak rotacijama, ali i povredi Tejmija Ejbrahama pošto su poraženi minimalnim rezultatom - 0:1.\nStrelac jedinog gola bio je Aron Kresvel u 48. minutu na dodavanje novajlije Pabla Fornalsa, a Franku Lampardu nisu pomogle ni izmene kojima je probao da "razmrda" svoju ekipu. Uveo je Vilijana, Kantea i Hadson-Odoija, ali nisu uspeli da donesu makar bod.\nPročitajte sve strelce, rezultate i parove 14. kola Premijer lige.\npremijer liga liverpul Virdžil van Dajk brajton čelsi totenhem


Zvizdić sa europarlamentarcima: BiH će poštovati evropsku politiku o migrantima - Klix.ba\nSusret u Briselu Zvizdić sa europarlamentarcima: BiH će poštovati evropsku politiku o migrantima\n28.1.2020. u 23:00\nPredsjedavajući Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine dr. Denis Zvizdić razgovarao je danas u Briselu sa predsjednikom Grupe prijatelja BiH u Evropskom parlamentu, članom Odbora Evropskog parlamenta za vanjske poslove (AFET), te izvještačem iz sjene za izvještaj Evropskog parlamenta o BiH ispred političke grupe Obnovimo Evropu Klemenom Grošeljem, kao i sa članovima Evropskog parlamenta iz Slovenije Tanjom Fajon, Milanom Brglezom, Francom Bogovičem i Irenom Jovevom.\nPredsjedavajući Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine dr. Denis Zvizdić razgovarao je danas u Briselu sa predsjednikom Grupe prijatelja BiH u Evropskom parlementu, članom Odbora Evropskog parlamenta za vanjske poslove (AFET), te izvještačem iz sjene za izvještaj Evropskog parlamenta o BiH ispred političke grupe Obnovimo Evropu Klemenom Grošeljem, kao i sa članovima Evropskog parlamenta iz Slovenije Tanjom Fajon, Milanom Brglezom, Francom Bogovičem i Irenom Jovevom.\nZvizdić također je rekao da put ka članstvu u Evropsku uniju nema alternativu i da je samit u Zagrebu, za vrijeme hrvatskog predsjedavanja Evropskom unijom, prilika za fokusiranje na regiju Zapadnog Balkana.\nSagovornici su se saglasili da Bosna i Hercegovina ima evropsku perspektivu i da će Slovenija i u narednom periodu nastaviti davati podršku tim aspiracijama naše zemlje.\nTitova ulica 151\n1h 16min 45


Reč direktora Visoke građevinsko - geodetske škole\nVisoka građevinsko - geodetska škola strukovnih studija je samostalna visokoškolska ustanova sa dugom tradicijom u obrazovanju kavalitetnih inženjera građevinske, arhitektonske i geodetske struke. Kontinuirano od nastanka Škole, posebnu pažnju posvećujemo praktičnom znanju i čvrstoj saradnji sa privrednim subjektima i institucijama iz struke. Oslanjajući se na poluvekovno iskustvo saradnje sa privredom, ali prateći savremene trendove razvoja, Škola je formirala Savet poslodavaca, Alumni klub i Volonterski servis koji bi zajedno trebalo da doprinesu daljoj promociji Škole kao svojevrsnog brenda koji se lako prepoznaje na lokalnom i regionalnom tržištu. Negujemo i proširujemo saradnju i sa srodnim obrazovnim institucijama iz zemlje, Evrope i sveta.\nPonosni smo na hiljade studenata koji su prošli kroz Školu i koji su u potpunosti osbosobljeni da dalje razvijaju svoju ličnost, kreativnost, stvaralačko i analitičko mišljenje te da kao vrsni stručnjaci odgovore na sve vrste profesionalnih izazova. Naši studenti koji zauzimaju najodogovornija mesta u struci širom sveta najbolja su referenca Visoke građevinsko - geodetske škole.\nNa temeljima gotovo šesdesetogodišnje tradicije, potrebnim inovacijama i savremenim pristupom u obrazovanju, stvaramo potpuno nov profil stručnjaka koji su sposobni za odgovorno upravljanje i primenu novih tehnologija u oblastima za koje se školuju. Cilj nam je da održimo i unapredimo status vodeće visokoškolske ustanove primenjenih studija iz oblasti građevinarstva, arhitekture i geodezije na Balkanu.\nPosebno ističemo da je kao rezultat višegodišnjeg zalaganja, potpune posvećenosti i napornog rada svih zaposlenih, Visoka građevinsko - geodetska škola postala prva visokoškolska ustanova u Srbiji koja je akreditovala master strukovne studije (dva studijska progrma: Građevinsko inženjerstvo u visokogradnji i Geodezija-Geomatika).\nMotivisani smo da zajedno sa svojim bivšim, sadašnjim i budućim studentima sigurno zakoračimo u budućnost, sposobni da prihvatimo sve izazove koje novo vreme postavlja strukovnim inženjerima građevinarstava, arhitekture i geodezije.\nProf. dr Vule Aleksić


Trgovinska razmena Srbije i Hrvatske sve bolja\nKurir\t05.03.2017 08:02\nIako su politički odnosi Srbije i Hrvatske i dalje opterećeni nekim nerešenim pitanjima iz prošlosti i povremenim trzavicama, ukupna trgovinska razmena raste iz godinu u godinu i približava se milijardi evra, kaže predsednik Privredne komore Srbije (PKS) Marko Čadež.\n"Hrvatske kompanije su, i u vreme većih razmimoilaženja na političkom planu, investirale u Srbiji, srpske polako ulaze u Hrvatsku, sve je više i zajedničkih bilateralnih projekata i regionalnih inicijativa, posebno onih na kojima zajedno rade privredne komore dveju zemalja", rekao je Čadež.\nMada je, kaže Čadež, razmena daleko ispod potencijala naših privreda i tržišta, u poslednjih deset godina gotovo je udvostručena s 465 miliona evra u 2006. na 864,3 miliona evra u 2015, odnosno 903,8 miliona evra u 2016. godini.\n"Saradnja je prirodni interes naših kompanija, a biznis je kao voda i uvek nađe put, lakši ili teži. Privrednici mnogo brže nalaze zajednički jezik i lakše uklanjaju barijere od političara", objašnjava Čadež.\nOn je duboko uveren da će političke strasti gubiti na intenzitetu što srpsko-hrvatske privredne veze budu jače i kvalitetnije, što više bude međusobnih investicija i zajedničkih projekata, što naše zajednice budu više prepoznavale ekonomski interes i uživale u rezultatima regionalne saradnje.\nNa pitanje na šta se žale srpske kompanije koje rade u Hrvatskoj, kaže da u Hrvatskoj i dalje radi mali broj srpskih kompanija - samo desetak njih, dok su Hrvatska i Slovenija ušle na naše tržište u jeku privatizacije pa danas u Srbiji ima više od 200 kompanija - investitora iz Hrvatske sa više od 11.000 zaposlenih radnika.\nČadež konstatuje da je pred Hrvatskom ozbiljan rad na pojednostavljivanju procedura i ubrzanju procesa dobijanja građevinskih dozvola, kao i na poboljšanju uslova za pokretanje biznisa, a prostora za unapređenje ekonomske saradnje, kaže, ima u gotovo svim sektorima.\n"Potražnja na hrvatskom tržištu ukazuje na izvozne šanse srpskih proizvođača svežeg voća i povrća, vina i alkoholnih pića, građevinskog materijala, metalne žice i mreže, proizvoda crne i obojene metalurgije, metalske i mašinske, auto i farmaceutske industrije", ističe Čadež.\nOn navodi i da privredne komore Srbije i Hrvatske imaju uspešnu bilateralnu saradnju i svakodnevnu komunikaciju na svim nivoima, podsećajući da su to prve institucije koje su posle događaja 1990-ih obnovile veze i tako napravile značajan korak ka normalizaciji odnosa dve zemlje.\nČadež kaže i da, s promenom političke klime, s buđenjem regionalnih inicijativa i rastućim trendom u bilateralnoj saradnji, Srbija ponovo razmišlja o otvaranju predstavništva u Zagrebu, koje je zatvoreno pre četiri godine zbog, kako kaže, racionalizacije troškova.\n"Istina, malo je verovatno da će to biti ove godine. Pitanje predstavljanja srpske privrede u regionu, forme i dinamike širenja predstavničke mreže jedna je od važnih stavki kojima ćemo se baviti u narednim mesecima, u sklopu kreiranja novog modela ekonomske diplomatije Srbije u svetu", objašnjava predsednik PKS.\nOn izražava zadovoljstvo zbog odluke da se Hrvatska privredna komora već ove godine, ponovnim otvaranjem svog predstavništva, vraća u Beograd, uveren da će to dodatno doprineti, kako navodi, inače odličnim odnosima dveju komora i ojačati saradnju poslovnih zajednica koje predstavljaju.


Odluka o privremenim merama za banke u cilju adekvatnog upravljanja kreditnim rizikom\nODLUKA O PRIVREMENIM MERAMA ZA BANKE U CILJU ADEKVATNOG UPRAVLJANJA KREDITNIM RIZIKOM U USLOVIMA PANDEMIJE COVID-19\n("Sl. glasnik RS", br. 150/2020 i 21/2021)\n1. Ovom odlukom propisuju se mere i aktivnosti koje je banka dužna da primenjuje u cilju adekvatnog upravljanja kreditnim rizikom u uslovima pandemije COVID-19, omogućavanjem olakšica u otplati obaveza dužnicima.\n2. Banka je dužna da dužniku (fizičkom licu, poljoprivredniku, preduzetniku i privrednom društvu), na njegov zahtev, odobri olakšicu u otplati obaveza u skladu sa ovom odlukom (u daljem tekstu: olakšica), ako su ispunjeni svi sledeći uslovi:\n- dužnik nije u mogućnosti da izmiruje obaveze prema banci, odnosno može imati poteškoće u izmirivanju tih obaveza usled pandemije COVID-19;\n- dužnik na dan 29. februara 2020. godine, kao ni u periodu od 12 meseci pre tog dana, nije bio u statusu neizmirenja obaveza u toj banci, u smislu odluke kojom se uređuje adekvatnost kapitala banke;\n- na dan 29. februara 2020. godine, kao ni u periodu od 12 meseci pre tog dana, ni jedno potraživanje od tog dužnika po osnovu obaveza iz stava 2. ove tačke nije bilo klasifikovano kao problematičan kredit u toj banci.\nPod obavezama iz stava 1. ove tačke podrazumevaju se obaveze dužnika po osnovu kredita i drugih kreditnih proizvoda (kreditnih kartica i dozvoljenog prekoračenja po tekućem računu).\nNa obaveze dužnika po osnovu kredita odobrenih u okviru garantne šeme Republike Srbije ili s garancijom međunarodnih finansijskih institucija, kao i po osnovu subvencionisanih kredita, olakšice iz ove odluke mogu se primeniti samo uz prethodnu saglasnost davalaca garancije, odnosno subvencije.\nObaveze iz stava 1. ove tačke ne odnose se na naknade za usluge banke, kao što su usluge platnog prometa (npr. provizija za izvršenje transakcija, naknada za održavanje računa), investicione usluge, brokersko-dilerski poslovi, usluge u vezi sa sefovima i sl.\nU smislu stava 1. alineja prva ove tačke, smatra se da dužnik koji je fizičko lice nije u mogućnosti da izmiruje obaveze prema banci, odnosno da može imati poteškoće u izmirivanju tih obaveza, ako je ispunjen jedan od sledećih uslova:\n- dužnik je na dan stupanja na snagu ove odluke, odnosno na dan 28. februara 2021. godine u docnji dužoj od 30 dana u materijalno značajnom iznosu po osnovu bilo koje obaveze prema banci proistekle iz proizvoda na koje se ova odluka primenjuje;\n- dužnik na dan podnošenja zahteva iz tačke 4. ove odluke ima status nezaposlenog lica;\n- dužnik je u poslednja tri meseca ostvario prosečni neto mesečni prihod po osnovu zarade ili penzije koji je ispod prosečne zarade u Republici Srbiji prema poslednjim podacima nadležnog organa;\n- stepen kreditne zaduženosti dužnika u smislu odluke kojom se uređuje klasifikacija bilansne aktive i vanbilansnih stavki banke prelazi 40%, a dužnik je u poslednja tri meseca ostvario prosečni neto mesečni prihod manji za 10% ili više u odnosu na prihod pre 15. marta 2020. godine, pri čemu prosečni neto mesečni prihod tog dužnika u poslednja tri meseca ne prelazi 120.000 dinara;\n- banka je na osnovu obrazloženog zahteva dužnika, u skladu sa svojim unutrašnjim aktima, ocenila da usled pandemije COVID-19 postoje druge činjenice i okolnosti koje su uticale na pogoršanje finansijskog položaja dužnika i time na mogućnost tog dužnika da uredno izmiruje svoje obaveze prema banci.\nU smislu stava 1. alineja prva ove tačke, smatra se da dužnik koji je poljoprivrednik, preduzetnik ili privredno društvo nije u mogućnosti da izmiruje obaveze prema banci, odnosno da može imati poteškoće u izmirivanju tih obaveza, ako je ispunjen jedan od sledećih uslova:\n- dužnik je na dan stupanja na snagu ove odluke, odnosno na dan 28. februara 2021. godine u docnji dužoj od 30 dana u materijalno značajnom iznosu po osnovu bilo koje obaveze proistekle iz proizvoda na koje se ova odluka primenjuje;\n- dužnik u periodu do dana podnošenja zahteva iz tačke 4. ove odluke, ima pad poslovnog prihoda, odnosno prometa od najmanje 15% u 2020. godini u odnosu na isti period u 2019. godini;\n- došlo je do prekida poslovanja dužnika u neprekidnom trajanju od najmanje 30 dana usled pandemije COVID-19;\n3. Olakšice su reprogram i refinansiranje kredita.\nUslovi otplate obaveza ugovoreni odobravanjem olakšica (npr. visina kamatne stope, dodatna sredstva obezbeđenja i sl.) ne mogu biti nepovoljniji za dužnika u odnosu na prvobitno, odnosno ranije ugovorene uslove.\nReprogram kredita jeste promena uslova kredita, na način da se dužniku omogući grejs period u otplati svih njegovih obaveza prema banci po tom kreditu u trajanju od šest meseci, u toku kojeg banka ne naplaćuje potraživanja po osnovu glavnice, pri čemu u tom periodu obračunava ugovorenu kamatu, a rok otplate tog kredita se produžava na način da iznos anuiteta (mesečne obaveze dužnika) po isteku grejs perioda, a do kraja novog roka otplate kredita ne bude veći u odnosu na taj iznos u periodu pre primene olakšica.\nRefinansiranje kredita jeste odobravanje novog kredita dužniku radi izmirenja svih obaveza koje taj dužnik ima prema banci po osnovu postojećeg/postojećih kredita, na način da se dužniku omogući grejs period u trajanju od šest meseci, u toku kojeg banka ne naplaćuje obaveze po osnovu glavnice, pri čemu u tom periodu obračunava ugovorenu kamatu, a da novi ugovoreni rok otplate kredita bude definisan na način da iznos anuiteta, odnosno mesečne obaveze dužnika po isteku grejs perioda, a do kraja novog roka otplate kredita ne bude veći u odnosu na taj iznos u periodu pre primene olakšica.\nDrugi kreditni proizvodi - kreditna kartica i dozvoljeno prekoračenje računa, mogu biti obuhvaćeni olakšicama u skladu sa ovom odlukom, na način da se odobri kredit za refinansiranje obaveza po osnovu tih proizvoda uz grejs period od šest meseci, i ugovorenu mesečnu otplatu, pri čemu se period otplate produžava na način da mesečne obaveze ne budu veće u odnosu na mesečne obaveze koje bi dužnik plaćao po tom proizvodu.\nKreditni proizvodi sa ugovorenim specifičnim načinom izmirenja obaveza (npr. balloon repayment, bullet repayment, revolving) mogu biti obuhvaćeni olakšicama u skladu sa ovom odlukom na način da im se odobri grejs period, pri čemu se period otplate produžava najmanje za trajanje grejs perioda.\nAko je dužniku odobrena olakšica u skladu sa ovom odlukom, smatra se da je docnja u izmirivanju obaveza tog dužnika prema banci po osnovu kredita odnosno drugog kreditnog proizvoda koji se reprogramira, odnosno refinansira prestala da teče danom podnošenja zahteva iz tačke 4. ove odluke, a docnja dužnika prema banci utvrđuje se prema novom ugovorenom planu otplate.\nOlakšice iz ove tačke mogu biti ugovorene tako da se kamata obračunata za vreme trajanja grejs perioda naplaćuje u toku trajanja tog perioda ili nakon prestanka tog perioda, u zavisnosti od toga za koji se model olakšice dužnik opredeli u zahtevu iz tačke 4. ove odluke.\nAko je ugovoreno da se kamata obračunata za vreme trajanja grejs perioda naplaćuje nakon prestanka tog perioda, u skladu sa stavom 8. ove tačke, kamata može da se pripiše dugu, a raspoređuje se ravnomerno na rok otplate iz st. 3. do 6. ove tačke, pri čemu je banka dužna da s tim upozna dužnika pre zaključenja ugovora, odnosno početka primene grejs perioda.\nNa obaveze dužnika po osnovu kamate obračunate za vreme trajanja zastoja u otplati obaveza (moratorijuma) u smislu propisa o privremenim merama za banke u cilju očuvanja stabilnosti finansijskog sistema, olakšica se primenjuje na način da se ta kamata naplaćuje nakon prestanka grejs perioda, nastavlja da se ravnomerno raspoređuje na period otplate kredita i ne pripisuje se ostatku duga.\n4. Banka je dužna da, u roku od pet radnih dana od dana stupanja na snagu ove odluke, na početnoj strani svoje internet prezentacije i u svojim poslovnim prostorijama objavi obaveštenje o tome da dužnici koji usled pandemije COVID-19 nisu u mogućnosti da izmiruju obaveze prema banci, odnosno koji imaju poteškoće u izmirivanju tih obaveza, mogu podneti banci zahtev za odobravanje olakšica u skladu sa ovom odlukom.\nBanka je dužna da svim svojim dužnicima koji su na dan 30. novembra 2020. godine, odnosno na dan 28. februara 2021. godine u docnji dužoj od 30 dana po osnovu bilo koje obaveze proistekle iz proizvoda na koji se ova odluka primenjuje dostavi i individualno obaveštenje iz stava 1. ove tačke, ako su ispunjeni uslovi iz tačke 2. stav 1. alineje druga i treća ove odluke.\nBanka obaveštenje iz stava 2. ove tačke dostavlja do 31. decembra 2020. godine, odnosno do 31. marta 2021. godine.\nObaveštenje iz st. 1. i 2. ove tačke sadrži jasne, precizne i potpune informacije koje se odnose na:\n- mogućnost podnošenja zahteva za odobravanje olakšica (u daljem tekstu: zahtev) uz navođenje uslova za njihovo odobravanje;\n- vrste olakšica u otplati obaveza na koje se zahtev može odnositi, uz istaknutu napomenu da dužnik ima mogućnost izbora između ponuđenih modela olakšica (na način da izabere da li će kamatu obračunatu za vreme trajanja grejs perioda plaćati u toku trajanja tog perioda ili po njegovom prestanku);\n- mogućnost dužnika da olakšice koristi za jedan ili više kreditnih proizvoda;\n- način podnošenja zahteva;\n- reprezentativni primer iznosa obaveza po osnovu konkretnog kreditnog proizvoda pre i nakon primene olakšica, a koji sadrži sve elemente na osnovu kojih se mogu utvrditi uslovi pod kojima se olakšice primenjuju i moguće načine otplate obaveza koje se obračunavaju u grejs periodu (u toku grejs perioda ili po prestanku tog perioda).\nDužnik može podneti banci zahtev u poslovnim prostorijama banke, elektronskim putem ili poštom, najkasnije 30. aprila 2021. godine.\nBanka je dužna da o zahtevu dužnika odluči i o toj odluci obavesti dužnika u roku od 30 dana od dana prijema zahteva.\n5. Banka je dužna da unutrašnjim aktima uredi:\n- način na koji utvrđuje ispunjenost uslova iz tačke 2. stav 5. alineja peta, odnosno iz tačke 2. stav 6. alineja četvrta ove odluke;\n- ovlašćenja i odgovornosti organa i zaposlenih banke u procesu sprovođenja mera i aktivnosti iz ove odluke;\n- sistem praćenja i izveštavanja o merama i aktivnostima iz ove odluke i rezultatima njihove primene;\n- postupak komunikacije sa dužnicima u smislu ove odluke.\n6. Banka dostavlja Narodnoj banci Srbije izveštaj o merama i aktivnostima preduzetim u cilju omogućavanja olakšica, kao i njihovim rezultatima.\nIzveštaj iz stava 1. ove tačke banka dostavlja na obrascu Mesečni izveštaj o omogućenim olakšicama u otplati obaveza, koji je kao Prilog 1 odštampan uz ovu odluku i njen je sastavni deo.\nIzveštaj iz stava 1. ove tačke banka dostavlja najkasnije 20. u mesecu sa stanjem na dan poslednjeg kalendarskog dana prethodnog meseca.\nPrvi izveštaj iz stava 1. ove tačke, banka je dužna da dostavi do 20. januara 2021. godine, sa stanjem na dan 31. decembra 2020. godine.\nBanka izveštaj iz stava 1. ove tačke dostavlja zaključno sa stanjem na dan 30. aprila 2021. godine do 20. maja 2021. godine.\nIzuzetno, izveštaj iz stava 1. ove tačke u delu koji se odnosi na praćenje tretmana potraživanja od dužnika nakon isteka perioda primene olakšica - banka dostavlja zaključno sa stanjem na dan 31. marta 2022. godine, najkasnije 20. aprila 2022. godine.\n7. Banka ne može naplatiti naknadu za preduzimanje mera i aktivnosti u skladu sa ovom odlukom, kao ni troškove koje može imati u vezi s tim merama i aktivnostima, uključujući i troškove za obradu zahteva klijenta, osim troškova neophodnih za odobravanje potraživanja koje ne utvrđuje banka (npr. kreditni biro ili katastar nepokretnosti).\n8. Potraživanja banke prema dužnicima kojima su odobrene olakšice, a koja u momentu stupanja na snagu ove odluke nisu bila restrukturirana, ni problematična, niti su se smatrala problematičnim kreditom u smislu propisa Narodne banke Srbije, odnosno kod kojih nije nastupio status neizmirenja obaveze - neće se zbog odobravanja olakšice smatrati restrukturiranim, niti problematičnim potraživanjima, kao ni problematičnim kreditom u smislu propisa Narodne banke Srbije, odnosno neće se smatrati da je nastupio status neizmirenja obaveze.\nTretman iz stava 1. ove tačke primenjuje se na potraživanja iz tog stava i u periodu nakon odobravanja olakšica, sve dok su za to ispunjeni uslovi u smislu propisa Narodne banke Srbije.\nOdobravanje olakšica dužnicima u skladu sa ovom odlukom ne podrazumeva nužno da je došlo i do značajnog povećanja kreditnog rizika, niti predstavlja nužno modifikaciju finansijskog sredstva, te nije neophodno da banke priznaju gubitke po osnovu te modifikacije.\nProduženje roka otplate obaveza usled primene olakšica ne uključuje se u broj dana ugovorene ročnosti za potrebe primene odbitnih stavki od kapitala banke u smislu odluke kojom se uređuje adekvatnost kapitala banke, kao ni u broj dana ugovorene ročnosti za potrebe obračuna pokazatelja u smislu odluke kojom se uređuje upravljanje rizikom koncentracije po osnovu izloženosti banke određenim vrstama kreditnih proizvoda.\nPrekoračenje stepena kreditne zaduženosti dužnika u smislu odluke kojom se uređuje adekvatnost kapitala banke koje je posledica primene olakšica, ne uzima se u obzir za potrebe obračuna odbitnih stavki od kapitala banke u smislu te odluke.\nPostupanje banke u skladu sa odredbama ove odluke ne smatra se uvođenjem novog proizvoda u smislu odluke kojom se uređuje upravljanje rizicima banke.\n9. Banka je dužna da svoje unutrašnje akte uskladi sa odredbama ove odluke do 31. decembra 2020. godine i da ih dostavi Narodnoj banci Srbije odmah po njihovom usvajanju.\n10. Ova odluka primenjuje se na obaveze po osnovu kredita/kreditnih proizvoda odobrenih dužniku do stupanja na snagu ove odluke.\n11. Ova odluka stupa na snagu narednog dana od dana objavljivanja u "Službenom glasniku Republike Srbije".\nSamostalne odredbe Odluke o dopunama\nOdluke o privremenim merama za banke u cilju adekvatnog upravljanja kreditnim rizikom u uslovima pandemije COVID-19\n("Sl. glasnik RS", br. 21/2021)\n3. Banka je dužna da obaveštenje u vezi sa odobravanjem olakšica objavljeno u skladu s tačkom 4. stav 1. Odluke uskladi sa odredbama ove odluke u roku od pet radnih dana od dana stupanja na snagu ove odluke.\n4. Ova odluka stupa na snagu narednog dana od dana objavljivanja u "Službenom glasniku Republike Srbije".\nPrilog 1, koji je sastavni deo ove odluke, objavljen u "Sl. glasniku RS", br. 150/2020, možete pogledati OVDE


Višković: Rijeka Drina je most koji nas spaja - Glas Srpske\nSrna 22.09.2021 20:54\nBEOGRAD - Predsjednik Vlade Republike Srpske Radovan Višković istakao je da su “Dani Srpske u Srbiji” velika i lijepa prilika da se istakne jedinstvo i zajedništvo jednog naroda kojem granice ne mogu izbrisati srodstvo, tradiciju, vjeru i kulturu.\n“Biti danas ovdje sa vama, na početku ovog veličanstvenog skupa, posvećenog Republici Srpskoj i Srbiji, našem prijateljstvu, bratstvu i zajedništvu, predstavlja za mene veliku radost i čast”, istakao je Višković otvarajući manifestaciju “Dani Srpske u Srbiji” u Beogradu.\nOn je naveo da se “Dani Srpske u Srbiji” već nekoliko godina održavaju u više gradova, a ove godine u njih 11: Beogradu, Novom Sadu, Kruševcu, Kraljevu, Šidu, Kikindi, Zrenjaninu, Nišu, Kragujevcu, Subotici i Sečnju, što pokazuje da je ova manifestacija sa velikim interesovanjem prihvaćena kod braće u Srbiji, na čemu je Srpska beskrajno zahvalna.\n“Želimo da na žDanima Srpske u Srbijiž predstavimo naše privredne, kulturne, sportske, turističke i druge potencijale, da sa našom braćom iz matice razmjenjujemo iskustva i da dalje učvršćujemo bratske i prijateljske veze Republike Srpske i Srbije. Želimo da na najbolji način promovišemo Republiku Srpsku u našoj matici, da se zajedno družimo i radujemo i da damo puni doprinos još jačim i čvršćim, bratskim, ali isto tako i specijalnim paralelnim vezama Republike Srpske i Srbije”, istakao je Višković.\nOn je dodao da su “Dani Srpske u Srbiji” velika i lijepa prilika da se istakne jedinstvo i zajedništvo jednog naroda kojem granice ne mogu izbrisati srodstvo, tradiciju, vjeru i kulturu.\n“Srbija je uvijek bila uz svoj narod u Republici Srpskoj, uvijek nam je pomagala i to i danas čini, nesebično i sa velikom ljubavlju. Velika bratska pomoć Srbije nije izostala ni sada, u vremenu pandemije virusa korona, kada se suočavamo sa izazovima kakve do sada nismo imali, ali koje ćemo, siguran sam, lakše prevazići uz podršku naše matice Srbije. Hvala vam na svemu, draga braćo!”, istakao je Višković.\nTakođe, naveo je Višković, u sektoru energetike postoji najviše potencijala za saradnju, a izgradnja hidroelektrana “Buk Bijela”, “Foča” i “Paunci” predstavljaju investicije koje će značajno uticati na rast BDP-a i značiće energetsku stabilnost i nezavisnost i nova radna mjesta.\n“Tu je i veliki projekat povezivanja Banjaluke i Beograda auto-putem koji je jedan od naših glavnih prioriteta. Srbija je spremna da pomogne gradnju auto-puta od Rače do Bijeljine i početak ovih radova se očekuje do kraja godine. Izgradnjom ovog auto-puta bićemo još bliži jedni drugima i naše veze biće još čvršće”, naglasio je Višković.\n“Dragi prijatelji i braćo, budimo okrenuti ka budućnosti, ali ne zaboravimo prošlost u kojoj je srpski narod prošao kroz teška iskušenja. Putevi našeg naroda kroz istoriju bili su teški i puni iskušenja i cjelokupna naša istorija bila je, a i danas jeste - borba za slobodu”, ukazao je Višković.\n“Svima koji su utkali svoje živote u temelje Republike Srpske ostajemo vječno zahvalni i na njih ponosni i na svakom mjestu i u svakoj prilici njihova žrtva mora da se pamti i pominje. Pravo je svakog naroda, pa i srpskog, da slobodno odredi svoj politički status i obezbijedi nacionalni, ekonomski, kulturni, socijalni i svaki drugi razvoj”, poručio je Višković.\n“Svakodnevno radimo na izgradnji i jačanju institucija Republike Srpske i mehanizama koji trebaju da obezbijede da građani žive bolje u uslovima koji ne zavise samo od nas”, rekao je on.\nVišković je izrazio želju da večeras, na samom početku manifestacije “Dani Srpske u Srbiji”, pošalje i poruku ne samo zajedništva Republike Srpske i Srbije, već i jedinstva cjelokupnog srpskog naroda na svim prostorima na kojima živi širom svijeta.\n“Naše jedinstvo i snažne veze Republike Srpske i Srbije su preduslov i garancija opstanka Srba na ovim prostorima, ali i jasna poruka da srpski narod, ma gdje živio, ne smije da zaboravi svoje korijene i istoriju. Očuvanje našeg naroda, svuda gdje živi, njegovo jedinstvo i sloga, imperativ je za sve generacije - i sadašnje i buduće. Mi želimo da Republika Srpska i Srbija budu snažne, uspješne i prosperitetne, da se zajedno razvijamo i da svakodnevno unapređujemo naše odnose”, naglasio je Višković.\n“U tom pogledu, prije nekoliko dana zajedno smo donijeli zakon koji štiti naš jezik i naše ćiriličko pismo - dokument koji je od izuzetnog značaja za očuvanje identiteta srpskog naroda. Ljudska i moralna obaveza svih nas koji obavljamo javne funkcije jeste da mlade generacije i generacije koje dolaze upoznamo i prenesemo im našu bogatu tradiciju, kao zalog za prosperitetnu budućnost”, naglasio je Višković.\nOn je poželio da “Dani Srpske u Srbiji” budu praznik svih Srba.\n“Mi smo jedan i jedinstven narod i Drina nije rijeka koja nas dijeli, već most koji nas spaja. Tako je bilo kroz čitavu našu istoriju i tako treba da bude i u budućnosti”, poručio je predsjednik Vlade Republike Srpske Radovan Višković.


RTS :: Šampion humanosti, Dalibor iz Plandišta donira bubreg Mojkovčaninu\nRegion Šampion humanosti, Dalibor iz Plandišta donira bubreg Mojkovčaninu\nnedelja, 24. okt 2021, 19:15 -> 19:53\n"Cilj mu je da pokaže ljubav među nama, da smo svi jednaki pod ovim nebom. Drago mu je što ima saradnju sa našom organizacijom i ima mogućnost da preko nas pomaže", saopštio je "Izvor života", a prenele Vijesti.\nIstiču da su ponosni na svoje volontere koji se sve više odlučuju da doniraju organe ljudima koji su u nevolji.\n"Nema veće sreće od one kada nekom poklonite šansu za novi život", poručuju u ovoj organizaciji.\nTransplantacija bubrega treba da bude obavljena u Istanbulu, a Medojeviću je za tu svrhu, kao i za putne troškove, potrebno oko 40.000 evra, koje porodica nije u mogućnosti da nabavi.\n"Pozivamo sve ljude dobre volje da pomognu da Rajko što pre reši agoniju u kojoj se nalazi", apeluju iz "Izvora života".\nSvi koji žele da pomognu sredstva mogu uplatiti na žiro račune kod Crnogorske komercijalne banke 510220497028301574 ili na devizni IBAN ME 25510000000122232262


Milionske investicije za sigurno i kvalitetno napajanje | Opština Berane\nMilionske investicije za sigurno i kvalitetno napajanje\nPredsjednik Opštine Berane Dragoslav Šćekić i potpredsjednik Rade Kljajić su sa ministarkom ekonomije Dragicom Sekulić, predstavnicima CEDIS-a i izvođača radova obišli dionicu dalekovoda „Dolac“ u Beranama na kojoj je rekonstrukcija u toku.\nPredsjednik opštine Dragoslav Šćekić podsjetio je da u prethodnom periodu je imalo značajnih problema u napajanju električnom energijom, naročito na seoskom području i ocijenio da će ova investicija u velikoj mjeri riješiti problem građana Berana.\nProjekat revitalizacije srednjonaponske i niskonaponske mreže, koji realizuje Crnogorski elektrodistributivni sistem, predstavlja jednu od najznačajnih investicija u distributivni sistem tokom prethodnih nekoliko decenija i značajno će podstaknuti pozitivne procese u sjevernim opštinama, saopštila je ministarka ekonomije Dragica Sekulić.\nOna je juče sa predstavnicima, CEDIS-a i izvođača radova obišla dionicu dalekovoda Dolac u Beranama na kojoj je rekonstrukcija u toku. Sekulić je, kako su saopštili iu Ministarstva, kazala da je posebno zadovoljna poštovanjem planirane dinamike i izvođenja radova. Dodala je da vjeruje da će nakon realizacije ovog projekta i ostalih investicionih aktivnosti CEDIS-a planiranih za naredne tri godine , korisnici distributivnog sistema imati značajno kvalitetnije napajanje električnom energijom, naročito na ruralnom području.\nCEDIS, prema trogodišnjem plani investicija, u primarnu i sekundarnu mrežu na području Crne Gore treba da uloži oko 80 miliona eura, od kojih oko 50 miliona u revitalizaciiju i rekonstrukciju postojeće mreže i 30 miliona u izgradnju novih distributivnih objekata- precizirala je Sekulić.\nOna smatra da je taj projekat najveća investicija u distributivni sistem od 80-ih godina prošlog vijeka.\nIz Ministarstva su saopštili da je za prvu godinu izvođenja radova u okviru projekta revitalizacije opredijeljeno oko 12,4 miliona eura za rekonstrukciju sedam 10 kv dalekovoda. Trenutno su u toku radovi na dalekovodima Grahovo u Nikšiću, Bijela u Šavniku, Gubavač u Bijelom Polju i Dolac u Beranama, a uskoro se očekuje i početak radova na preostalim dalekovodima – Slap Zete u Danilovgradu, Krute u Ulcinju i Tomaševo u Bijelom Polju.\nIzvršni direktor CEDISA-a Zoran Đukanović naveo je da je zadovoljan što se projekat realizuje u saradnji sa kompanijama iz Crne Gore koje će i u narednom periodu biti oslonac CEDIS-a u takvim i sličnim projektima.\nKonzorcijum izvođača radova čine firme Mezon iz Danilovgrada, Elektro Tim iz Budve i Ramel iz Nikšića.\nU okviru projekta biće rekonstruisano 910 kilometara mreže i 14.2 hiljade stubnih mjesta na srednjonaponskom nivou, kao i oko 510 kilometara mreže sa 14.57 hiljada stubnih mjesta na niskom naponu.


Padaju dvojne akcize | SerbianForum\nPadaju dvojne akcize\nOdgovor Evropske komisije Vladi\nIzvor: Blic T. SPAIĆ B. STAMENKOVIĆ | 21. 01. 2011. - 00:02h\nBEOGRAD - Evropska komisija uputiće danas Ministarstvu finansija svoj stav da akcize na gorivo u Srbiji moraju da se izjednače, saznaje „Blic“ u Vladi Srbije. Ministarka finansija Diana Dragutinović zatražila je pre par dana od Evropske komisije zvaničan stav o odluci srpske vlade da akcize na gorivo evrokvaliteta budu veće nego na manje kvalitetno gorivo koje proizvodi NIS.\nAko se ispoštuje stav Evropske komisije, NIS će definitivno izgubiti monopol\nOdluku Evropske komisije (EK), juče u Vladi Srbije nisu želeli da komentarišu. Premijer Mirko Cvetković je prekjuče rekao da će se po hitnom postupku izvršiti izmene zakona o akcizama, ako od Evropske komisije stigne odgovor da akcize za gorivo u Srbiji nisu u skladu s evropskim direktivama.\nKiril Kravčenko, direktor Naftne industrije Srbije, kaže za “Blic” da će kompanija prestati sa proizvodnjom benzina koji nisu evroklase krajem 2012. godine, nakon završetka projekta modernizacije rafinerije, „tako da problem razlike akciza na te benzine otpada sam od sebe“.\nKomisija ispituje tržište derivata\nKomisija za zaštitu konkurencije priprema analizu tržišta uvoza, prerade, i prodaje goriva u Srbiji. Najavljeno je da će ta komisija preduzeti sve potrebne mere ukoliko analiza tržišta nafte i naftnih derivata ukaže na postojanje povreda konkurencije ili drugih okolnosti koje imaju negativan uticaj na konkurenciju. Komisija za zaštitu konkurencije analizira i izmene Zakona o akcizama kojima su uvedene dvojne akcize na gorivo, kao i pravilnik o tehničkim i drugim zahtevima za tečna goriva, kojim je ukinut monopol NIS-a na uvoz nafte.\n- Upravo modernizovanje rafinerije do evrostandarda i jeste ključni uslov integrisanja naftne privrede Srbije u standarde EU, i u to mi ulažemo više od pola milijarde evra. Prelazni period za NIS do 31.12. 2012. godine, do kada se nastavlja sa proizvodnjom benzina koji nisu evroklase , u potpunosti se uklapa u okvire šestogodišnjeg prelaznog perioda, prema Prelaznom trgovinskom sporazumu, tokom koga Srbija treba da uskladi kako zahteve kvaliteta goriva u prodaji, tako i akciznu politiku sa zahtevima EU. Mi ćemo poštovati odluke Vlade, iako je očigledno da bi povećanje akciza na BMB95 i D2 izazvalo i rast cena ovih proizvoda - ističe Kravčenko.\nInače, naftne kompanije u Srbiji već su počele s uvozom goriva, a prvi efekat liberalizacije tržišta je točenje goriva evrokvaliteta na pojedinim pumpama. „Helenik petroleum“ je uvezao prve količine evro BMB 98 benzina, derivata kojeg do sada nije bilo moguće kupiti u Srbiji.\nDoduše, litar benzina od 98 oktana košta 139 dinara, a stooktanski čiji se uvoz tek očekuje koštaće preko 140 dinara, pa se postavlja pitanje koliko će vozača u Srbiji moći da priušti potrošnju uvoznog, odnosno kvalitetnijeg goriva. Posle odluke EK, i obećanja srpskog premijera, nema sumnje da će i naftaši uskoro sniziti cene uvoznog goriva.\nTržišnu utakmicu započeo je „Lukoil Beopetrol“ koji je benzin evropremijum snizio za šest dinara odmah po uvozu ovog derivata. Predstavnici ostalih kompanija, na pitanje „Blica“ da li će i oni sniziti cene, nisu želeli da daju ni potvrdan, ali ni odričan odgovor. Umesto odgovora o cenama, kazali su da će uskoro na pumpama ponuditi sve vrste najkvalitetnijeg goriva iz uvoza.\nKompanija „Eko Srbija“, članica grupacije „Helenik Petroleum“, uvezla je prve količine evro BMB 98 benzina, derivata koji dosad nije bilo moguće kupiti na domaćim pumpama.\n- Maloprodajna cena je trenutno 139 dinara po litru - kažu u ovoj kompaniji.\nOvaj benzin vozači trenutno mogu da kupe na Eko pumpama Tošin bunar na Novom Beogradu, u Leskovcu i u Vranju. Uskoro će prodaja ovog derivata biti dostupna vozačima i na Eko pumpama Vrčin i Sopot, Kaluđerica, Novi Sad, Zrenjanin, Kikinda i Subotica. MOL će takođe do kraja januara početi sa uvozom benzina evro 5 kvaliteta. Manji trgovci smatraju da u skorije vreme nema mnogo mesta pojeftinjenjima, ali najavljuju da će početi sa uvozom benzina od 100 oktana.\n- Prodavaćemo ga najpre u Beogradu, a njegova cena bi bila šest do sedam dinara viša od evropremijuma - ističe Borisav Tatić, iz Udruženja privatnih benzinskih stanica.


Opis sigurnosne nadopune za Office 2010: januar 14, 2020\nOva bezbednosna ispravka rešava ranjivost daljinskog izvršavanja koda koja postoji u Microsoft Office softveru ako softver ne rukuje ispravno objekte u memoriji. Da biste saznali više o ranjivosti, pogledajte Microsoft uobičajene ranjivosti i jonizirajuće CVE-2020-0652. Belešku Da biste primenili ovu bezbednosnu ispravku, na računaru morate imati instaliranu verziju servisnog paketa 2 za Office 2010 .\nImajte na umu da se ispravka u Microsoft centru za preuzimanje odnosi na izdanje Office 2010 programa Microsoft Installer (. msi). Ne primenjuje se na izdanja Office 2010, kao što je Microsoft Office 2010 Home and student (pogledajte koju verziju sistema Office koristim?).\npreuzimanje bezbednosne ispravke 4484236 za 32-bitnu verziju sistema Office 2010\npreuzimanje bezbednosne ispravke 4484236 za 64-bitnu verziju sistema Office 2010\nOva bezbednosna ispravka zamenjuje prethodno objavljenu ispravku 4484192.


REPREZENTATIVCI I STRUKA U SVETU | SEZONA TROFEJA, INDIVIDUALNIH PRIZNANJA, NOVIH UGOVORA | Fudbalski savez Srbije\nU sezoni na izmaku, sezoni koja je u mnogim ligama dobila produženi rok trajanja zbog pandemije bolesti COVID – 19 naši igrači i treneri su uglavnom imali dosta uspeha. Od osvojenih titula, individualnih priznanja, kao i velike potražnje na tržištu kao posledica dobre sezone, igrači i treneri iz Srbije se uglavnom nalaze na dobrom glasu i svojim delima otvaraju vrata onima koji su znanjem i talentom prevazišli domaće okvire.\nVeliki broj naših reprezentativaca ima iza sebe dobru sezonu, ali krenimo redom. Lepo je definitivno videti da je jedan Srbin najbolji strelac u prvih pet liga Engleske, a to je Aleksandar Mitrović sa 26 postignutih golova u Čempionšipu. Nama je ostalo samo da poželimo Mitrogolu uspeh u predstojećim baraž mečevima Fulama za plasman u Premijer ligu.\nDobru sezonu iza sebe ima i srpski rekorder u broju nastupa za najbolji nacionalni tim, Branislav Ivanović. Sa Zenitom je proslavio duplu krunu, titulu i Kup Rusije. Ugledni ruski Sport uvrstio ga je u idealan tim šampionata, a klub mu je ponudio novi ugovor.\nNovi ugovor za odlične partije dobio je i Nemanja Matić koji je sa Junajtedom na pragu plasmana u Ligu šampiona. Dovoljna potvrda koliko, jednog od kapitena našeg državnog tima, cene i poštuju na Ostrvu. Uostalom kao i Luku Milivojevića, kapitena Kristal Palasa, koji je do pauze izazvane pojavom koranavirusa pružao, kao i ceo tim, odlične partije i na vreme osigurao status u najelitnijem engleskom takmičenju.\nFenomenalnim učinkom može da se pohvali i Predrag Rajković koji je u svojoj debitantskoj sezoni u francuskom šampionatu blistao na golu Remsa. Zbog pandemije virusa COVID – 19 Liga 1 se završila pre roka, šampionat je prekinut, a naš reprezentativac je dobio mesto u idealnom timu prvenstva. Veliko priznanje. Zadovoljan sezonom može da bude i kapiten Strazbura Stefan Mitrović…\nOvo je bila sezona i Nikole Maksimovića koji je sa Napolijem osvojio Kup Italije, a on je bio među najzaslužnijima za trofej koji se dugo čekao u gradu pod Vezuvom. U Seriji A konstantno dobra partije pružali su i Aleksandar Kolarov u Romi, Nikola Milenković u Fiorentini, Darko Lazović u Veroni, Filip Đuričić je blistao u Sasuolu, a da ga Italijani bolje upoznaju potrudio se i mladi Dušan Vlahović. Postigao je nekoliko lepih golova za klub iz Firence, svima je u sećanju ona fantastična realizacija protiv Intera, kada je mladi srpski reprezentativac bio brži od sudijske pištaljke. Velike pohvale i na adresu Sergeja Milinković – Savića, prve violine Lacija. Sergej je blistao u najvažnijim utakmicama, uticao najviše da posle 13 godina Lacio ponovo izbori plasman u Ligu šampiona.\nU Španiji je titulu osvojio Real našeg Luke Jovića, a još jedan bivši omladinski prvak Evrope i sveta (pored „Italijana“ SMS), Nemanja Maksimović, pokazao je da Primera ne može bez Srba. Pored golmana Marka Dmitrovića u Eibaru, Maksimović je bio standardan član Hetafea koji je u jednom trenutku bio viđen u Ligi šampiona. I bivši mladi reprezentativac Srbije, Darko Brašanac, istakao se dobrim igrama u Osasuni, a zavidan učinak imali su i Nemanja Gudelj u Sevilji, Ljubomir Fejsa u Alavesu…\n🇷🇸 Danijel Aleksić sa sinom i zastavom Srbije tokom ceremonije dodele pehara i medalja šampionu Turske. 🏆 #Orlovi #FSS • #IBFK #SuperLig #Repost @_AleksicDanijel_ @IBFK2014\nTurska je dobila novog prvaka u istanbulskom Bašakšehiru a veliki doprinos tituli dao je naš Danijel Aleksić. Golovima i asistencijama istakao se i Adem Ljajić u dresu Bešiktaša…\nNa dobrom glasu u Bundes ligi bili su pre svih sjajni Filip Kostić koji je od strane navijača izabran za najboljeg igrača u sezoni, a nedelje velike inspiracije imao je i klupski i reprezentativni saigrač Mijat Gaćinović. U Herti je dobrih izdanja imao Marko Grujić…\nKada se radi o struci, onda vredi istaći Marka Nikolića koji je sa Lokomotivom, posle turbulentnog perioda u klubu iz Moskve, izborio plasman u Ligu šampiona. Pečat koji je dao Siniša Mihajlović rezultatima Bolonje fudbalskom svetu je već poznat, a u Poljskoj se dive mladom srpskom stručnjaku Aleksandru Vukoviću koji je Legiji doneo naslov najbolje ekipe. U Izraelu je to učinio Vladimir Ivić sa Makabijem iz Tel Aviva. Posle velikih uspeha na Ostrvu, plasmanu sa Votfordom i Fulamom u Premijer ligu, Slaviša Jokanović sada u Kataru juri plasman u azijsku Ligu šampiona…


Makedonija: Milion eura sudiji koji će procesuirati premijera | Autonomija\nMakedonija: Milion eura sudiji koji će procesuirati premijera\nSudiji ili tužiocu koji će uhapsiti premijera Nikolu Gruevskog, nagrada će biti isplaćena od novca oduzetog od funkcionera koji su izvršili kriminalne radnje\nČlanovi vanparlamentarne makedonske stranke „Dostojanstvo“ okupili su se danas ispred sjedišta Makedonske radio-televizije u Skoplju u znak protesta što javni servis nije objavio snimke prisluškivanih razgovora vrha vlasti.\nLider vanparlamentarne makedonske partije „Dostojanstvo“ Stojanče Angelov ponudio je nagradu od miliona eura sudiji koji će procesuirati cio slučaj.\nOn kaže da će sudiji ili tužiocu, koji će uhapsiti premijera Nikolu Gruevskog, nagrada biti isplaćena od novca oduzetog od funkcionera koji su izvršili kriminalne radnje, javili su skopski mediji.\nČlanovi partije „Dostojanstvo“ zatražili su od javnog servisa da u vijestima informišu građane o sadržini telefonskih razgovora vrha vlasti, koje u okviru projekta „Istina o Makedoniji“ objavljuje opozicioni Socijaldemokratski savez Makedonije (SDSM).\nAngelov je podnio krivičnu prijavu protiv makedonskog državnog tužioca zbog „ograničavanja pristupa informacijama u medijima“.\nStojanče Angelov je bivši general-major specijalne jedinice makedonske policije.\nSDSM optužio je Gruevskog za prisluškivanje 20.000 građana, među kojima su predstavnici opozicije, vlasti, intelektualci i predstavnici nevladinih organizacija.


Skoro svi se slažu da je Nova godina omiljeni praznik i dece i odraslih. Novogdišnja euforija je prisutna svuda, a sa njom i ljubav prema bližnjima.\nMame žele savršeni porodični doček sa porodičnom večerom, starija deca žele da proslave sa prijateljima i ljubavnim partnerima, a tinjedžeri žele da iskuse prvo samostalno proslavljanje najluđeg praznika u toku godine.\nKlubovi su obično noćna mora za roditelje kada je u pitanju Nova godina, ali mi ćemo vam pomoći kako da preduzmete mere predostrožnosti i mirno spavate, dok su vaši tinejdžeri u prvoj proslavi Nove godine bez roditelja.\nPsiholozi navode da je dobro da se deca osamostaljuju, te da im ne treba braniti društvene aktivnosti i zatvarati ih u kuću. Tinejdžeri su u poznatom „problematičnom uzrastu“ kada imaju povećano osećanje revolta, nervoze i želje za osamostaljivanjem.\nKako bi Nova godina protekla mirno, a svi članovi porodice bili zadovoljni, potrebno je da sa svojom decom ustanovite pravila kojih ćete se pridržavati, i vi i dete.\nOsnovni zahtev koji treba da postavite je da znate sa kime vaš tinejdžer ide, i na koje mesto. Ukoliko on/ona ne želi da podeli tu informaciju sa vama, možete da ostvarite svoju prvobitnu želju, i zadržite dete u kući.\nUkoliko vaš tinejdžer podeli sa vama sve informacije koje ste zahtevali, treba da ga pustite na njegov prvi nezaboravni doček.\nNovogodišnji izlazak u grad je rezervisan za starije tinejdžere, dok sa mlađima bi trebalo da se dogovorite oko izlaska koji ne podrazumeva mnogo nepoznatih ljudi.\nPsiholozi naglašavju da mlađi od 16 godina ne bi trebalo da budu u klubu, te da je kućna žurka prihvatljiv kompromis.\nOno što morate da postavite kao glavno pravilo je da nema alkohola i drugih opijata. Podsetite ih da njihova prva Nova godina u klubu ne treba da bude ružno sećanje, već sećanje na lepu žurku sa prijateljima.\nAko želite da budete potpuno sigurni da je vaše dete bezbedno odvezite ga na mesto žurke, i dogovorite se sa njim da ćete ga vi pokupiti kada se žurka završi.\nOno što sigurno ne želite je da ga vozi neki stariji drug, ili sestra/brat od druga, jer postoji velika mogućnost da će mlađi punoletnici već biti pijani.\nNajvažnije je da naglasite vašem detetu da ukoliko dođe do nekog većeg incidenta ne sme da se plaši da vas pozove.\nKako biste bili sigurni da je mesto na kom vaš tinejdžer proslavlja Novu godinu adekvatno i primereno njegovom uzrastu možete uraditi proveru ko tu inače izlazi, i kakave se žurke prave.\nKućna žurka kod drugara je ono što će roditelji uvek pre izabrati nego klub, ukoliko njiovo dete već ne želi da proslavi Novu godinu u krugu porodice. Kao što smo rekli, ovo je odlična izbor za mlađe tinejdžere, jer znate tačno gde ide, ko su mu drugari, i da su na sigurnom.\nNa ovim žurkama je znatno smanjen broj nepoznatih osoba, te samim tim i broj neželjenih i neprijatnih incidenata.\nOno što vam uliva dodatno poverenje je da će roditelji deteta kod koga se proslavlja Nova godina biti najverovatnije prisutni, ako ne direktno na žurci, onda negde u blizini kuće.\nPozitivno je što vi već verovatno poznajete i druga od vašeg tinejdžera i njegove roditelje, pa već unapred imate adresu i broj telefona. Ukoliko to nije slučaj, opet to možete saznati ukoliko vaše dete odvezete do kuće u kojoj je proslava.\nIako je ovo bezbednija i bezbolnija opcija za roditelje, alkohol i opijati nisu isključeni, te je važno da naglasite vašem detetu da su oni strogo zabranjeni, još jednom.\nŠta ako dete ne ispoštuje dogovor?\nUkoliko se desi da vaš tinejdžer ne ispoštuje neki od glavnih dogovora – da nema alkohola, opijata, u koliko sati mora da se vrati, i da telefon mora uvek da mu bude uključen, preduzmite adekvatne mere.\nUkoliko dete prekrši neko od ovih pravila psiholozi savetuju kazne. Kazne treba da obuhvataju one stvari koje vaše dete voli da radi, to su pre svega, telefon i internet.\nUkoliko mu zabranite ove stvari na određeno vreme, dete će shvatiti da je napravilo grešku i neće je ponovo činiti.\nSa druge strane, ako vaše dete ispuni dogovor i ispoštuje pravila, treba da ga pohvalite. Dete će time steći samopouzdanje, i shvatiće da mu vi verujete, da ga tretirate kao odraslog, i ubuduće neće želeti da naprave grešku koja bi uzrokovala vaše nepoverenje.\nVažno je da ne pritiskate previše vašu decu, da nađete savršen odnos slobode i pravila, jer ne želite da proizvedete bunt i revolt kod dece, što će samo proizvesti loš efekat.\nIspratite vašu decu na žurku, opustite se, verujte svojoj deci, iskoristite ovu Novu godinu za vas, jer je, verovatno, prošlo mnogo vremena otkad niste proveli najluđu noć u godinu vez dece.\nPogledajte ponudu restorana, kafana, klubova na našem sajtu i izaberite doček Nove godine po vašoj meri.