Protest protiv kovid mera u Subotici: Od „nećemo pasoše“ do „nećemo migrante“ - Autonomija\nLokalne samouprave 25. okt 2021.\nGrupa građana je tokom vikenda u Subotici protestovala protiv Uredbe o uvođenju kovid propusnica koja propisuje da od 22 časa svi gosti u ugostiteljskim objektima moraju da imaju kovid propusnice. Demonstranti su nosili transparente „Virusom protiv slobode“, „Stop kovid 19 teroru“, i uzvikivali „Nećemo pasoše“, „Izlazite napolje“.\nDemonstranti su se okupili u centru grada u 20 sati, nakon čega je protestna šetnja nastavljena do naselja Radijalac. Na kratko je bio blokiran saobraćaj, a skup je obezbeđivala policija.\nSociolog Dušan Torbica izjavio je za Magločistač da ne mogu oni koji neće da se vakcinišu da ugrožavaju tuđe zdravlje, jer to ima posledice.\n„Nije to samo pitanje pojedinca koji neće da se vakciniše, jer on može da se zarazi i da prenosi virus. Onog momenta kada vi ugrožavate druge, onda vaše postupke na neki način treba sprečiti“, rekao je on.\nKako je naveo, pojedini građani su „mnogo hrabri, antiprotivni, a ima mnogo stvari gde bi mogli da iskažu svoje nezadovoljstvo, a to ne čine“.\nNa jučerašnjem video snimku koji je objavljen pod imenom „Subotica gori – Nećemo pasoše“ na Ju tjub-u se vide i porodice sa decom. Osim parola protiv uvođenja kovid propusnica, demonstranti su uzvikivali i „Živela sloboda“, „Živela Srbija“, „Ne damo Srbiju“, „Nećemo migrante“.\nJedna od organizatorki je navela da priča sa propusnicama zahteva od građana da budu „doživotni konzumenti neispitanih pelcera i da ovakve mere podrazumevaju da se građani vakcinišu do kraja života što je – ravno narkomaniji“, čuje se na Ju tjub snimku.\nSpecijalista ORL iz Subotice dr Zoran Dukić rekao je za Magločistač da nema pozitivno mišljenje o protestu, kao ni o postojećim merama Kriznog štaba.\nDr Zoran Dukić, foto: VOICE/Natalija Jakovljević\nOcenio je da bi u donošenju odluka trebalo da učestvuju i nezavisni stručnjaci da bi se donosile izvesne mere koje će da utiču na celu populaciju.\nNa osnovu Uredbe o uvođenju kovid propusnica predviđeno je da od večeras od 22 časa slede i kazne za one koji se ne pridržavaju propisanih mera.\nSlični protesti protiv uvođenja novih mera održavaju se i u drugim gradovima Srbije.\n(Magločistač, Autonomija, Foto: screenshot (youtube.com)\nDušan Torbica | kovid propusnica | protesti | subotica | Zoran Dukić


Jedno od hapšenja kosovskih učesnika u ratovima na strani ISIS-a\nKosovski centar za bezbednosne studije predstavio je u utorak rezultate projekta pod nazivom “Priče o dva grada – nasilni ekstremizam i odgovor Mitrovice i Vučitrna po tom pitanju”. Projekat je podržala kancelarija Specijalnog predstavnika EU na Kosovu.\nGaljdim Ajeti, iz Kosovskog centra za bezbednosne studije, kazao je da su tokom istraživanja uočena oprečna razmišljanja između pripadnika sekularne i islamske zajednice, kao i kod onih predstavnika Islamske Zajednice Kosova, koji su, kako je rekao, pokušali da relativizuju ovo pitanje i umanje problem. On je poručio da je potrebna veća saradnja i razmena informacija izmedju pripadnika islamske veroispovesti, Islamske Zajednice Kosova i državnih institucija, kako bi se sprečio nasilni eksremizam.\n„Tokom sastanaka u ove dve opštine, uočili smo i proaktivnu ulogu imama u slanju poruka i podizanju svesti za sprečavanje nasilnog eksremizma. Takođe smo uočili da uloga verskih lidera, koliko god ona bila zakasnela, ima veliku i posebnu važnost u našim naporima za sprečavanje ovog fenomena“, kazao je on.\nFljorijan Ćehaja, direktor centra, izjavio je da je cilj projekta bio uspostavljanje razgovora sa građanima Mitrovice i Vučitrna, kako bi se identifikovali problemi i steklo mišljenje građana o nasilnom ekstremizmu.\n„Cilj projekta je bio da se dođe do kontra-naracije, jer smatramo da se sinhronizovanim porukama može doprineti ovom procesu“, kazao je on.\nĆehaja je kazao je da će se konačni izveštaj ovog istraživanja nazvati: kontra-naracija, koji će, s jedne strane, identifikovati poruke kontruisane od strane regruta i ekstremista, a s druge, sadržati i kontra-poruke koje će se poslati svim akterima, a kako bi se oslabili uticaji regruta i ekstremista.\nSpecijalni predstavnik EU na Kosovu, Samuel Žbogar, kazao je ovom prilikom da radikalizacija, pogotovo kada je inspirisana religijom, može biti razorna tema na Kosovu, ili bilo gde drugo. On je istakao da su različita mišljenja po tom pitanju legitimna, ukoliko se rasprava vodi na civilizovanom nivou.\n„Naš prvi cilj je bio da se pruži mogućnost za dobru, informisanu i produktivnu raspravu na kojoj različita mišljenja mogu imati direktne, ali i teške susrete, ali korisne poruke za sve. Pokušali smo da izaberemo mesta gde su takve rasprave važne i hitne, i ne samo po centrima, već i na periferijama i u lokalnim zajednicama“, kazao je Žbogar.\nOn je dodao da je cilj bio i da se stekne veće znanje o fenomenu radikalizacije uopšte na Kosovu, ali i u dva relevantna centra kao što su Mitrovica i Vučitrn. Takođe, dodao je Žbogar, namera je bila i da se doprinese boljem kreiranju politika i efikasnijem spečavanju radikalizacije.\n„Radikalizacija, ekstremizam i krajnje dramatične odluke kao što je pridruživanje stranim oružanim konfliktima, često se zasnivaju na veoma zavodljivim naracijama. Osim argumenata koji se tiču religije, često se obećava bolji život, preuzimanje stvari u svoje ruke, potraga za nekom većom svrhom... Takva obećanja su efikasnija kod pojedinaca koji su frustrirani, besni, nesrećni ili neispunjeni.... Pravilna i efikasna kontra-naracija treba da cilja na to koliko su takva obećanja plitka, ali se moraju pružiti i alternative tome, realne obrazovane i stručne mogućnosti“, kazao je Žbogar.\nMinistar unutrašnjih poslova, Skender Hiseni, istakao je da će ovaj projekat pomoći u upućivanju odgovora onima koji pozivaju na radikalizam i nasilni ekstremizam.\n„Obaveza našeg društva je da se na sve strane angažujemo i pošaljemo poruku protiv radikalizma, gde god smo prisutni. To treba da urade imami u džamijama, nastavnici u školama, političari tokom foruma“, kazao je Hiseni.\nDžabir Hamiti, profesor na Fakultetu islamskih nauka, kritikovao je pripadnike islamske veroispovesti da nisu izvršili obavezu o tome kako se treba sprečiti radikalizam i nasilni ekstremizam.\n„Veću uloga u sprečavanju struja s rigidnim ideologijama predsedavajući Islamske zajednice Kosova bi mogli postići da su na vreme bili budni i svesni“, kazao je on.\nU stranim ratovima do sada je uzelo učešće oko 200 Kosovara, a oko 20 njih je ubijeno.


17.02.2020 / 11:41 Politika - Ministar sigurnosti BiH\nMinistar sigurnosti BiH Fahrudin Radončić izjavio je da blizu 100.000 migranata u Grčkoj čeka da krene preko BiH ka Hrvatskoj i da je zbog tog velikog izazova upozorio evropske zvaničnike. On je prokomentirao i političku krizu izazvanu iz Republike Srpske, ...\n... odnosno blokadu institucija BiH koju su najavili predstavnici RS, rekavši da se nada da do ozbiljne blokade neće doći.\nStvari rješavati institucionalno\n- U ovom trenutku mislim da je Ministarstvo sigurnosti BiH napravilo veliki rezultat što su svi u međunarodnoj zajednici i na domaćem nivou shvatili da to nije humanitarno, već sigurnosno pitanje. Ne možemo reći da je situacija dobra i naša javnost mora znati sve - kazao je.\n- Mi kao društvo moramo znati da je to veliki izazov i ja sam upozorio sve naše evropske prijatelje da moraju pomoći BiH jer nemamo dovoljno graničnih policajaca, materijalno-tehničkih sredstava, dronova, termovizijskih kamera. Naša granica je veoma porozna i očekujem da ćemo nakon tri godine spavanja kao društvo shvatiti da to nije proces kao elementarna nepogoda od nekoliko mjeseci, već proces koji će trajati nekoliko decenija. U tom smislu BiH mora iskoristiti sve kapacitete, od lokalnog do državnog nivoa, iskoristiti međunarodnu pomoć i suočiti se s tom krizom - rekao je.\nSolidarnost lokalnih zajednica\nNovinari su ministra sigurnosti BiH pitali kako komentira negodovanje lokalnih političara koji odbijaju dati pomoć za pitanje migrantske krize, poput gradonačelnika Banje Luke Igora Radojičića, na što je odgovorio:\n- Kada migranti šetaju ulicama, onda građani i načelnici s razlogom negoduju. Radi se o problemu koji ne može savladati naša Granična policija, kojoj u ovom trenutku nedostaje 1.200 policajaca. Očekujem solidarnost lokalnih zajednica i to je test koliko zaista volimo i štitimo BiH, a ona se štiti na granici BiH. Najbolje je da se neko odrekne malih benefita i pomogne svoju BiH i zaštiti od velike migrantske krize koja nosi ogromne sigurnosne rizike - rekao je Radončić.


ZBOG današnje blokade lažnih ekologa na udaru su bila i deca, a potresna scena zabeležena je u Nišu kada su demonstanti blokirali put majci sa detetom koje je bilo preplašeno i uplakano.\nPodsetimo, danas su širom Srbije održane blokada i protesti lažnih ekologa, smipatizera opozicije, kao i članova opozicije. Iako su na proteste navodno izašli zbog ekologije, demonstranti su palili baklje i maltretirali građane među kojima je bilo i dece a kojima su onemogućili kretanje.\nTakođe, u Beogradu je danas bio blokiran ili usporen saobraćaj na celom potezu auto-puta kroz prestonicu, od Bubanj Potoka do Aerodroma, ali i na većim kružnim tokovima poput Slavije, Autokomande i kod opštine Novi Beograd. Zbog najavljenih blokada u Beogradu sve komunalne službe bile su u pripravnosti kako bi se pružila maksimalna usluga Beograđanima.\nPOLITIČKI PROTESTI POD MASKOM EKOLOGIJE: Đilas i Marinika na blokadi, Aleksićev automobil u Vlasotincu posle skupa (FOTO)\n04. 12. 2021. u 18:05 >> 19:31\nVINJAK IZ FLAŠE: Slika "ekologa" na blokadi (FOTO)\nprotest Niš blokada\n15:00 POKLON ZA LEA: Papa poslao Mesiju dres sa autogramom\nFudbaler Pari Sen Žermena Lionel Mesi dobio je dres sa potpisom pape Franje, saopštio je danas Vatikan.


Na početku rada, poslanici opozicije negodovali su zbog načina zakazivanja današnje sednice i, kako navode, onemogućavanja da podnesu svoje predoge za dopunu dnevnog reda, ali i zbog njenog kašnjenja 40 minuta bez objašnjenja, pa se zato polemisalo i po povredama Poslovnika.\nOpozicija besna na Maju Gojković jer sednica kasni 40 minuta, ona im odgovorila: "MA DA, JA SAMO SMIŠLJAM ZAVERE, BAŠ SAM JA TAKVA..."\nU delu sednice za poslanička pitanja, Slaviša Ristić iz poslaničke grupe Nova Srbija - Pokret za spas Srbije pitao je Vučića da li će potpisati pravno obavezujući sporazum sa Kosovom, te da li će on i šef diplomatije Ivica Dačić povući potpise sa briselskih sporazuma čijim sprovođenje se, kaže, priznaje nezavisnost Kosova.\nPoslanik Jedinstvene Srbije Vojislav Vujić pročitao je reagovanje lidera JS Dragana Markovića na presudu Mladiću koji je naveo da je Haški tribunal najveća sramota i genocidna tvorevina, te ministraku pravde Nelu Kuburović pitao kakve je napore do sada Srbija uložila da Mladić, kaznu, zbog lošeg i narušenog zdravlja, služi u Srbiji.\nŠef poslaničke grupe SPS Đorđe Milićević rekao je da je ambasador Ukrajine u Srbiji, nakon konsultacija u Kijevu, nastavio da daje izjave koje, kaže, nisu primer dobrog postupanja i duboko zadiru u unutrašnja pitanja Srbije.\n- Da li ste u vašem vinskom podrumu u Jajincima organizovali sastanke sa pojedincima? Reč je o više od 10 lica koji su prema informacijama CIA imali saznanja o kretanju generala Mladića i istima, uz francusko vino koje vam je poklonio Cane Subotić, nudili novac i druge usluge kako bi vam otkrili lokaciju generala - pitao je Radojičić Vučića.\nVladimir Đurić iz DJB pitao je šta je tužilaštvo uradilo povodom navoda predsednika Srbije o donacijama za SNS, a premijerku Anu Brnabić da li su Transparentnosti Srbije dostavljene tražene informacije u vezi sa koncesijom za aerodrom Nikola Tesla.\nĐurić je nakon što je postavio pitanje sa poslanicima DJB napustio sednicu iz protesta zbog načina na koji je zakazana.\nPolemika Zorane Mihajlović i radikala o Kosovu, šefovima, šminkanju\nSkupštinsku raspravu o potvrđivanju četiri ugovora danas je obeležila polemika potpredsednice vlade i ministarke Zorane Mihajlović sa poslanicima SRS o Kosovu, o šefovima, ali i o "šminkanju" u skupštinskoj sali.\nNa navode poslanika SRS Miljana Damjanovića da je vlast u Srbiji priznala nezavisnost Kosova, te da se to vidi i u Ugovoru o Transportnoj zajednici o čijem potrđivanju raspravlja parlament, Mihajlović kaže da je Kosovo potpisnik tog ugovora, ali u skladu sa Rezolucijom UN 1244, te da to ne znači nikakvo priznanje Kosova kao nezavisne države.\nNavela je da se Kosovo u tom ugovoru označava na isti način kao i u Sporazumu o stabilizaciji i pridurživanju i u skladu sa dogovorom o regionalnom predstavljanju kao "Kosovo sa zvezdicom".\nNiti je Srbija prihvatila nezavisnost Kosova, niti će ga priznati i to je svima jasno upravo iz politike koju vodi predsednik države", kazala je Mihajlović koja je u jednom trenutku podigla Ugovor i poslanika SRS upitala da li u tom dokumentu vidi "zvezdicu".\nNa kritike Damjanovića o dešavanjima u Železnicama Srbije, Mihajlović je rekla da je ponosna na svakog radnika Železnica, te da je to preduzeće polako, korak po korak, krenulo ne samo u oporavak nego u modernizaciju i razvoj.\nGovorila je i o ulaganjima u to preduzeće, te o urađenom popisu imovine Železnica Srbije i to prvi put posle 15 godina.\n- Železnice su na dobrom putu - poručila je Mihajlović, uz opasku da su radikali "navikli da rade u haosu".\n- Vi volite, to je suština rada SRS, znači što veći haos, nikakav problem - dodala je Mihajlović.\nNagodovali su poslanici radikala na takve ocene ministarke, te primetili da bi bar predsedavajući skupštinom, Veroljub Arsić (SNS), kao bivši radikal, trebalo da zna da to nije istina.\nTo bi, kaže, Šarović, trebalo da zna i šef Zorane Mihajlović koji je, kako je rekao, takođe bivši radikal, a prema kome, dodo je, Mihajlović "pokazuje ogromnu lojalnost, kakvu je svojevremeno pokazivala prema Labusu i Mlađanu Dinkiću".\nŠarović je rekao da Mihajlovićeva nema pravo da kao ministar dođe u skupštinu i drži lekcije.\n- Naučite gde ste došli, obraćajte se sa poštovanjem. Damjanović nijednu uvredljivu reč nije uputio vama. Poštuje instituciju - upozorio je Šarović, a Arsiću poručio da ne može da "ćakula" s ministarkom dok on objašnjava povredu Poslovnika.\nPoslanica SRS Vjerica Radeta zamerila je ministarki što se šminka na sednici rečima: "Ko vam je rekao da možete da izvadite pudrijeru i da popravljate šminku na sednici? Je l vi mislite da je to normalno ponašanje? Ovo je Narodna skupština, ovo nije ni Labusov, ni Vučićev kabinet\nSram vas bilo".\nKomentar Arsića na to je bio da ne razume kakvu je povredu Poslovnika Radeta reklamirala.\nMihajlović je zatim radikalima poručila: "Pogrešila sam. Vi sigurno nikada niste pravili haos, SRS nikada nije pravila haos, nikada predsednik te stranke nije vadio pištolj, nikad se nije desilo\n", rekla je Mihajlović i nije stigla do kraja da izgovori jer joj je predsedavajući isključio mikrofom.\nReč je dobila Vjerica Radeta koja je Arsiću zamerila da ne vodi računa o tome kako se gosti ponašaju prema poslanicima.\n- Mi iz SRS se ne stidimo nijednog svog poteza, ne stidimo se nijednog poteza našeg predsednika. To što Zorana Mihajlović ima problem identiteta, što ne zna da li su joj Labus i Dinkić\n- rekla je Radeta, ali je i njoj Arsić isključio mikrofon jer je, kaže, prešla u repliku, a onda je odredio jednočasovnu pauzu.


Srpska privreda deset godina nakon krize: Žickanje u Nemanjinoj ulici - Biznis i Finansije\nHome\tTekstoviB&F Plus\tSrpska privreda deset godina nakon krize: Žickanje u Nemanjinoj ulici\nDeset godina nakon krize prometi na berzi ne mogu da dohvate ni deseti deo ondašnjih realizacija, a trguje se sa akcijama nekolicine kompanija u odnosu na stotine u pretkriznom periodu. Vrednosno posmatrano, reperni indeks se nalazi na trećini nivoa od pre deset godina i na svega 15 odsto u odnosu na vrh tržišta iz maja 2007. Ovi poražavajući rezultati bili bi još gori da u međuvremenu na tržište nisu izašli Naftna industrija Srbije i Aerodrom “Nikola Tesla”, koji su postali noseće akcije indeksne korpe. Od komponenata indeksne korpe koje su bile prisutne i pre deset godina, jedino je Galenika Fitofarmacija uspela da nadmaši pretkriznu vrednost, a to je za rukom je pošlo i Imleku koji je preprodat pre tri godine i više nije na berzanskoj kotakciji. Ostale kompanije su se zadržale na crvenoj teritoriji, a najveće gubitke su pretrpeli Sojaprotein, Energoprojekt holding i Komercijalna banka, izgubivši više od polovine tržišne vrednosti. Naravno, ovo su žrtve koje su podneli akcionari preživelih kompanija, dok su vlasnici akcija velikog broja banaka svoju imovinu u potpunosti izgubili (Agrobanka, Metals banka, Privredna banka, Univerzal banka).


NKPJ i SKOJ su bili na čelu svih progresivnih snaga koje su digle svoj glas protiv pokušaja prekrajanja istorije. Mi smo organizovali na desetine protesta ispred Višeg suda u Beogradu povodom rehabilitacije izdajnika Milana Nedića. Organizovali smo i učestovali na brojnim tribinama i debatama povodom ove teme.\nOva pobeda predstavlja podstrek za nastavak borbe protiv pokušaja prekrajanja istorije. Antifašistička javnost mora insistirati na poništavanju sramnih odluka rehabilitacije kvislinga i izdajnika kojih ima preko 3000 u Srbiji, a među njima se nalaze po zlu čuveni krvnici i izdajnici poput Dragoljuba Draže Mihalilovića, Dragiše Cvetkovića, kneza - namesnika Pavla Karađorđevića i mnogih drugih. Takođe, antifašistićka i progresivna javnost mora tražiti poništenje sramnog i nakaradnog Zakona o pravnoj rehabilitaciji, koji poništava odluke Nirnberškog suda. Ovaj Zakon je jednoparničan (u postupku učestvuje samo strana koja podnosi rehabilitaciju) i krajnje proizvoljan, jer je dovoljno samo tri svedoka da učestvuju u procesu na osnovu čega sud donosi odluku. Antifašistička javnost mora dići svoj glas protiv revizije istorije u školskim i unverzitetskim programima, koji se vrše dve decenije unazad.\nSadašnja promimerijalistička vlast u Srbiji, želi da prikaže sluge okupatora i izdajnike kao heroje, a komuniste i partizane koji su se borili za slobodu kao zločince i avanturiste. Vlast prekraja istoriju, kako bi rehabilitovala svoje ideološke pretke i opravdala svoju vazalsku politiku. Ona želi da prikaže izdajstvo kao herojstvo, a borbu za slobodu kao zločin i avanturizam. Milan Nedić bi bio rehabilitovan da antifašistička javnost nije krenula u žestoku propagadu. NKPJ i SKOJ će nastaviti borbu protiv prekrajanja istorije i ovim putem pozivamo sve progresivne i antifašističke organizacije i pojedince da nam se pridruže!\nDa podsetimo, razlozi zbog kojih su se NKPJ i SKOJ protivili rehabilitaciji Milana Nedića su sledeći:\n- Milan Nedić je bio izdajnik srpskog naroda i Jugoslavije koji je služio interesima naci-fašističkog okupatora u Drugom svetskom ratu\n- Milan Nedić je bio na čelu kvislinške marionetske „vlade“ koja je služila i pomagala okupatorskim trupama\n- Milan Nedić je oganizovao kvislinške jedinice koje su se borile protiv oslobodilačkog partizanskog pokreta a finansirale su ih okupacione vlasti\n- Milan Nedić je tokom Drugog svetskog rata na prostoru Jugoslavije bio na istoj strani na kojoj su bili i drugi izdajnici jugoslovenskih naroda, belogardejci, ustaše, pro-fašističke milicije izdajnika muslimanskog naroda, zelenaši, balisti, folskdojčeri, VMRO-vci i naravno četnici\n- Milan Nedić je organizovao masovna hapšenja Jevreja i Roma koji su ubijani u koncentracionim logorima i drugim mestima\n- Milan Nedić je kao simpatizer fašizma donosio antisemitske i antiromske i druge rasističke zakone i propise\n- Milan Nedić je organizovao kazamate u kojima su ubijani komunisti, antifašisti i drugi rodoljubi\n- Milan Nedić nije spasavao srpski narod, već je naprotiv Srbe predavao fašitičkom okupatoru i direktno je odgovaran za stradanje više desetina hiljada Srba\n- Milan Nedić je sramota srpskog naroda i zaslužuje samo prezir i gađenje.\nSekratrijat Nove komunističke partije Jugoslavije


Dan online - Ekonomija: Konkurs za direktora - 2020-09-23\nEkonomija AGENCIJA ZA ELEKTRONSKE KOMUNIKACIJE Konkurs za direktora\nSavjet Agencije za elektronske komunikacije i poštansku djelatnost (EKIP) raspisao je konkurs za izbor izvršnog direktora tog regulatora. Rok za dostavljanje prijava je 15 dana od objavljivanja konkursa.\nPravo da se prijavi na konkurs ima svaki crnogorski državljanin sa prebivalištem u Crnoj Gori, koji osim opštih zadovoljava i posebne uslove propisane Zakonom o elektronskim komunikacijama, prenosi Mina biznis.\nUslov je i da zainteresovani imaju najmanje pet godina iskustva na poslovima iz oblasti elektronskih komunikacija ili poštanske djelatnosti.\nPrijave sa dokumentacijom i dokazima dostavljaju se direktnom predajom arhivi EKIP-a, ili putem pošte na adresu regulatora, svakog radnog dana od sedam do 15 sati.


NEVEROVATNO SAZNANJE: Jedinstvena svetska fudbalska liga, samo za bogate klubove • HAPPYTV.RS\nNEVEROVATNO SAZNANJE: Jedinstvena svetska fudbalska liga, samo za bogate klubove\nNajveći klubovi Evrope će se odvojiti od ostatka kontinenta i napraviće svoje supertakmičenje, dok će ostali morati da se udružuju u regionalna takmičenja, tvrde hrvatski mediji, koji se pozivaju na izvore iz Evropske fudbalske unije (UEFA).\nDok će najmoćniji klubovi Evrope od 2021. godine igrati svoju Superligu, u koju će biti pozvani i najjači timovi Južne Amerike i Azije, a to će biti zatvoreno takmičenje po principu košarkaške Evrolige, ostali će morati da traže način kako da prežive.\nKako saznaje portal Index, jedina šansa za preživljavanje je pravljenje regionalnih liga, u kojima bi se koncentrisao kvalitet sa određenih delova Evrope. Skandinavci su već počeli pregovore oko formiranja zajedničke lige sa Belgijancima, Holanđanima, Škotima...\n- Jasno nam je da se veliki klubovi ponašaju kako žele. Ali, mi moramo da pronađemo garancije za svoju stabilnost u budućnosti. Moramo da se razvijamo kao klub i da budemo uvek atraktivni sponzorima kako bi mogli da privučemo dobre igrače i trenere. Zato, osnivanje ovakve lige je esencijalno - poručio je Anders Horsholt, direktor danskog prvaka Kopenhagena.\nZa prostor bivše Jugoslavije predviđena je nova zajednička liga, u kojoj bi igrali Zvezda, Partizan, Dinamo, Hajduk, Maribor, Budućnost...\n"Kvaka" je u tome što klubovi koji igraju regionalne lige, kao i najmoćniju Superligu, ne bi se više takmičili u domaćim prvenstvima, koja bi dobila status najnižeg, trećeg nivoa.


Državna sekretarka i visoka predstavnica EU na konferenciji za novinare u Briselu\nAmerička državna sekretarka Hilari Klinton i visoka predstavnica Evropske unije Ketrin Ešton, podržale su tokom susreta u Briselu očekivani dijalog Beograda i Prištine..\nAmerička državna sekretarka imala je sastanke sa evropskim prvacima u Komisiji, Savjetu i Parlamentu, razgovarajući o poljima od zajedničkog interesa- od globalnih izazvova do Zapadnog Balkana. Tako je tokom susreta sa visokom predstavnicom EU, Ketrin Ešton, rečeno kako obje strane podržavaju dijalog izmedju Beograda i Prištine i imaju usaglašene stavove o njegovim modalitetima.\nRazgovarano je i o Bosni i Hercegovini i usglašen zajednički napor na podršci ovoj zemlji u njenim evropskim aspiracijama. Klinton i Ešton ocijenile su i da je na Balkanu vidljiv napredak u reformama i evroatlantskoj integraciji, ali da još dosta treba da se učini.\nIstovremeno, državna sekretarka i sekretar za odbranu, Robert Gejts, na sastanku ministara odbrane i inostranih poslova država NATO-a u Briselu, podržali su ideju da Zapadna alijansa postane fleksibilnija organizacija sposobna za odbranu kako protiv balističkih, tako i protiv sajber napada.\nNovi strateški koncept vojnog saveza je neophodan i tu su se danas složili svi ministri okupljeni u štabu NATO u Briselu. Njihovo zeleno svjetlo za promjene trebalo bi alijansu učiniti efikasnijom i jednostavnije organizovanom, sposobnom da se hvata u koštac sa savremenim bezbjednosnim izazovima, poput Internet napada i globalnog terorizma. Danas su ministri, kako kaže generalni sekretar NATO Anders Fog Rasmusen, dali znak za trku prema samitu, koji bi trebao označiti i konačni dogovor o obliku najveće bezbjednosne organizacije globusa:\n"Sada imamo jasnu sliku reformi i kako bi reforme trebale izgledati. Primjera radi, očekujem da se predstojeći samit usaglasi o novoj komandnoj strukturi Alijanse. Godine 1995. bilo je 27 hiljada ljudi ukomandnoj strukturi, u 26 odvojenih štabova. Danas imamo 14 hiljada ljudi u 11 štabova, koji komanduju sa 150 hiljada trupa na terenu. Očekujem da nova komandna stuktura bude još efikasnija, sa manje od 9 hiljada ljudi, i sve to bez umanjenja naših ambicija šta sve Alijansa može postići."


Srbija je suverena zemlja i NATO u potpunosti poštuje politiku njene vojne neutralnosti, kao i bezbednosne aranžmane koje ona izabere, kaže generalni sekretar NATO Jens Stoltenberg i ističe da Kfor i dalje ostaje prisutan na Kosovu sa oko 3.500 vojnika.\n„Konstruktivan dijalog je preduslov za regionalnu stabilnost i ja podržavam napore EU da posreduje u dijalogu. Trakođe podržavam napredak načinjen u Vašingtonu. Naša misja Kfor nastaviće da održava sigurno i bezbedno okruženje na Kosovu, shodno svom mandatu UN. Verujem da budućnost celog regiona zapadnog Balkana leži u evroatlantskoj porodici“, rekao je on.\n„Naša politika u regionu – uključujući i našu politiku otvorenih vrata ima za cilj jačanje jačanje stabilnosti i podizanje nivoa saradnje. Odlučni smo da nastavimo da pomažemo zemljama u regionu u sprovođenju reformi, što je od koristi njihovim građanima, kao i celoj evroatlantskoj porodici“, rekao je Stoltenberg.\nTags: EU, Jens Stoltenberg, KFOR, Nato, srbija\nU Srbiji 83 novozaraženih, jedna osoba preminula


Crna Gora: Krivokapić se sastao sa Lajčakom\nBy Newsroom / Објављено на: March 5, 2021\nPredsednik Vlade Crne Gore, Zdravko Krivokapić, razgovarao je u Vili Gorica sa specijalnim predstavnikom EU za Zapadni Balkan i dijalog Beograda i Prištine, Miroslavom Lajčakom.\nKrivokapić ističe da je Crna Gora posvećena snažnim reformama u oblasti vladavine prava.\n„Težimo da tokom 2021. godine naša zemlja dobije završna merila za poglavlja 23 i 24. Na ovaj način, stvorili bi se uslovi za intenziviranje reformskih aktivnosti u oblasti vladavine prava, a ujedno dao podstrek za ubrzanje pregovora u svim ostalim pregovaračkim poglavljima pravne tekovine EU“, kazao je predsednik Vlade.\nPremijer je naglasio da je izvesno da su potrebne dubinske reforme u pogledu efikasnosti tužilaštva. On je Lajčaka upoznao sa izmenama tužilačkih zakona koje su pokrenute u parlamentu, istakavši da je kao premijer apelovao na Skupštinu da se pre donošenja svih sistemskih zakona u oblasti vladavine prava, uključujući zakone o tužilaštvu, obavi javna rasprava, kao i konsultacije s ključnim evropskim partnerima-Evropskom komisijom i Venecijanskom komisijom. Krivokapić je kazao i da obustavljanje krivičnog postupka u slučaju “Koverta” predstavlja dokaz slabosti pravosuđa. Kao problem navodi i slučaj Specijalnog državnog tužioca, koji je, kako je naveo, doveo do toga da Tužilaštvo izgubi renome. Krivokapić je kazao da u Crnoj Gori nisu problem zakoni, već njihovo sprovođenje.\n„Bez obzira na sve izazove sa kojima se EU trenutno suočava, ostajemo dosledni politici proširenja EU, a Crna Gora je najnaprednija u tom procesu i treba da zadrži status lidera. Na vas gledamo kao na partnera, jer je spoljnopolitički kurs Crne Gore jasan. Ako istrajete na ovom kursu, možete postati predsednik Vlade koji će Crnu Goru uvesti u EU“, kazao je Lajčak.\nOn je poručio da je značajan adut Crne Gore puna usklađenost sa Zajedničkom spoljnom i bezbednosnom politikom EU.\nUkazao je da prioritet Vlade moraju biti merljivi rezultati u poglavljima 23 i 24.\n„Ekspertska vlada može doneti perspektivu i stručnost u ovom procesu. Da bi se to desilo morate preuzeti punu odgovornost da se postojeći zakoni koriste kako bi se osnažila vladavina prava. Država mora ubedljivije da postupa u slučajevima korupcije“, poručio je Lajčak.\n„Crna Gora već ima uspostavljena tela i mehanizme za obezbeđivanje sudske i tužilačke nezavisnosti i odgovornosti, i treba da ostvari dalji napredak, a ne da nazaduje, u sprovođenju reforme pravosuđa. Ohrabrujemo vas da dosledno iskoristite ove mehanizme i nadograđujete ono što je već postignuto, u cilju ostvarenja daljih rezultata u borbi protiv korupcije i organizovanog kriminala. Imaćete punu ekspertsku pomoć Evropske komisije da se nađu najbolja rešenja i unaprede propisi“, poručio je specijalni predstavnik EU za Zapadni Balkan.\nKrivokapić je Lajčaka upoznao i sa problemima sa kojima se suočava Crna Gora, a koji su uzrokovani pandemijom COVID-19. On je naveo i da je Vlada pooštrila kontrolu postojećih mera, kako bi izbegla totalno zatvaranje Crne Gore, koje bi nanelo veliku štetu ekonomiji. Krivokapić ističe i da je nedostatak zajedništva problem u borbi protiv koronavirusa.\n„Nije vreme za nadgornjavanja, već za solidarnost i zajedništvo“, poručio je Krivokapić.\nLajčak se sastao is a predsednikom Crne Gore, Milom Đukanovićem, kao i sa predsednikom Parlamenta, Aleksom Bečićem.\nHrvatska: Dobit u sektoru električne energije za 12 godina porasla deset puta\nSlovenija u „sirćetnom ratu“ sa Italijom\nBugarska: Greenpeace upozorava na ozbiljno zagađenje životne sredine\nKosovo: Vetevendosje ima 58 mesta sa 49,95% glasova u konačnim rezultatima


RADNA VERZIJA ZAKONA O NAčINU ODREđIVANJA MAKSIMALNOG BROJA ZAPOSLENIH U JAVNOM SEKTORU: MAKSIMALAN BROJ ZAPOSLENIH U JAVNOM SEKTORU ODREđIVAćE SE UZ PRIMENU NAčELA ODGOVORNOG FISKALNOG UPRAVLJANJA, RACIONALNOSTI, FUNKCIONALNOSTI I EFIKASNOSTI, OD 1. JUNA 2016. GODINE MAKSIMALAN BROJ ZAPOSLENIH U SUDOVIMA I JAVNIM TUżILAšTVIMA VRšIćE SE U SKLADU SA PROPISIMA IZ OBLASTI PRAVOSUđA\nMinistarstvo državne uprave i lokalne samouprave izradilo je novu Radnu verziju Zakona o načinu određivanja maksimalnog broja zaposlenih u javnom sektoru (u daljem tekstu: Radna verzija Zakona), posle održane javne rasprave. Nova Radna verzija Zakona nije drastično promenjena u odnosu na prethodnu. U ovoj vesti predstavljene su samo odredbe koje su definisane na drugačiji način u odnosu na prethodnu Radnu verziju Zakona.\nJavni sektor je u novoj Radnoj verziji Zakona definisan kao i javni sektor koji je definisan propisom o budžetskom sistemu, osim javnih preduzeća osnovanih od strane Republike Srbije, pravnih lica osnovanih od strane tih preduzeća, javnih medijskih servisa, ustanova regionalnog karaktera, organizacionih oblika u javnom sektoru koji su osnovani međunarodnim ugovorom ili u kojima se broj zaposlenih određuje u skladu sa međunarodnim ugovorom.\nBrisana je odredba koja je propisivala da su, u smislu Radne verzije Zakona, drugi organi i organizacije koje je osnovala Republika Srbija - komisije, kancelarije, agencije i drugi oblici organizovanja koji obavljaju poslove iz nadležnosti Republike Srbije.\nKada je u pitanju nadležnost za utvrđivanje maksimalnog broja zaposlenih po sistemima, Radna verzija Zakona predviđa da se aktom Vlade, za svaku kalendarsku godinu, utvrđuje maksimalan broj zaposlenih na neodređeno vreme u sistemu državnih organa, sistemu autonomne pokrajine, sistemu lokalne samouprave i sistemu javnih službi, na predlog ministarstva nadležnog za poslove državne uprave i lokalne samouprave i ministarstva nadležnog za poslove finansija. Navedeni akt Vlade predlaže se na osnovu:\nobrazloženog mišljenja ministra nadležnog za poslove odbrane – za profesionalne pripadnike Vojske Srbije u vojnim ustanovama Ministarstva odbrane, koje posluju po principu sticanja i raspodele dobiti i koji se ne finansiraju iz budžeta;\nobrazloženog mišljenja ministra nadležnog za unutrašnje poslove – za zaposlene u Ministarstvu unutrašnjih poslova koji nisu u statusu policijskih službenika;\nPredviđen je i izuzetak od navedenog kada je u pitanju maksimalan broj zaposlenih u sudovima i javnim tužilaštvima a to je da se, počev od 1. juna 2016. godine, maksimalan broj ovih zaposlenih vrši u skladu sa propisima iz oblasti pravosuđa.\nTakođe, predviđeno je i da se maksimalan broj zaposlenih u Ministarstvu odbrane i Vojsci Srbije koji imaju status profesionalnih pripadnika Vojske Srbije i čija se plata finansira iz budžeta, utvrđuje Dugoročnim planom razvoja sistema odbrane Republike Srbije u okviru sredstava predviđenih propisom o budžetu.\nTakođe, na osnovu gore navedenog akta Vlade, nadležni organ autonomne pokrajine, odnosno skupština jedinice lokalne samouprave, svojim aktom utvrđuje maksimalan broj zaposlenih za svaki organizacioni oblik u sistemu autonomne pokrajine, odnosno jedinice lokalne samouprave. Nadležni organ autonomne pokrajine, odnosno jedinice lokalne samouprave odluku o maksimalnom broju zaposlenih dostavlja ministarstvu nadležnom za lokalnu samoupravu u roku od osam dana od dana donošenja odluke.\nKada su u pitanju načela za određivanje maksimalnog broja zaposlenih, ona su malo drugačije formulisana u odnosu na prethodnu Radnu verziju Zakona. Naime, ovog puta je predviđeno da će se maksimalan broj zaposlenih u javnom sektoru odrediti uz primenu načela: odgovornog fiskalnog upravljanja, racionalnosti, funkcionalnosti i efikasnosti.\nNačelo odgovornog fiskalnog upravljanja podrazumeva odgovorno upravljanje javnim sredstvima, obavezama i fiskalnim rizicima radi ispunjenja fiskalnih pravila utvrđenog zakonom kojim se uređuje budžetski sistem koje nalaže svođenje rashoda za plate na održiv nivo, a sve u cilju obezbeđenja fiskalne održivosti i očuvanja stabilnosti javnih finansija.\nNačelo racionalnosti podrazumeva neophodnost uspostavljanje ekonomične organizacione strukture u oblastima delovanja organizacionih oblika u javnom sektoru, potrebne za efikasno i uspešno obavljanje poslova i rukovođenje uz što manje troškove.\nNačelo funkcionalnosti podrazumeva organizaciju vršenja poslova u skladu sa njihovom prirodom, načinom obavljanja i njihovom međusobnom funkcionalnom povezanošću, kao i ostvarivanje pune zaposlenosti svih izvršilaca na način adekvatan vrsti, složenosti i obimu poslova.\nNačelo efikasnosti podrazumeva organizaciju rada uspostavljenu na način kojim se u najvećoj mogućoj meri, sa optimalnim brojem zaposlenih, omogućava efikasno izvršavanje zakona i zadovoljavanje potreba građana i drugih subjekata.\nI ova Radna verzija Zakona predviđa da ukupan broj zaposlenih u radnom odnosu na neodređeno vreme u organizacionom obliku ne može biti veći od maksimalnog broja utvrđenog u skladu sa odredbama iz Radne verzije Zakona, međutim, brisan je izuzetak od navedenog da će se ukupan broj zaposlenih na neodređeno vreme u jedinicama lokalne samouprave, u periodu sprovođenja racionalizacije, utvrditi aktom Vlade za svaku kalendarsku godinu, do dostizanja maksimalnog broja zaposlenih utvrđenog u skladu sa odredbama iz Radne verzije Zakona.\nKada je u pitanju obim racionalizacije zaposlenih na određeno vreme i na osnovu drugih ugovora o radnom angažovanju, Radna verzija Zakona predviđa da se predložena ograničenja zaposlenih na određeno vreme i na osnovu drugih ugovora o radnom angažovanju ne odnose ni na radno angažovanje lica u vezi sa prevođenjem pravnih tekovina Evropske unije, stručne i jezičke redakture, prevoda pravnih tekovina Evropske unije, kao i angažovanje eksperata u postupku izrade pregovaračkih pozicija od strane Kancelarije za evropske integracije i člana Vlade zaduženog za evropske integracije.\nAko se, u postupku racionalizacije, izvrši racionalizacija broja zaposlenih na broj manji od utvrđenog maksimalnog broja zaposlenih, organizacioni oblik može povećavati taj broj najviše do utvrđenog maksimalnog broja zaposlenih, osim za ona radna mesta na kojima je sprovedena racionalizacija.\nKada je reč o zaštiti od nezakonitog povećanja broja zaposlenih, Radna verzija Zakona predviđa da se aktom o unutrašnjem uređenju i sistematizaciji radnih mesta u organizacionim oblicima ne može utvrditi veći broj zaposlenih od maksimalnog broja zaposlenih određenog u skladu sa predloženim odredbama, odnosno veći broj profesionalnih pripadnika Vojske Srbije od utvrđenog broja u dugoročnom planu razvoja sistema odbrane Republike Srbije. U isto vreme, brisana je i odredba koja je predviđala da su ništave odredbe opšteg ili pojedinačnog akta koji su doneti za vreme primene predloženih odredaba, a kojima se, suprotno predloženim odredbama, povećava broj zaposlenih u javnom sektoru.\nRadna verzija Zakona preciznije uređuje i otpremnine i to tako što predviđa da zaposleni kojima prestane radni odnos u postupku racionalizacije imaju pravo na otpremninu u visini 1/3 plate, odnosno zarade, za svaku godinu rada u organizacionom obliku u javnom sektoru. Predviđena je i obaveza organizacionih oblika u sistemu državne uprave i javnih službi da nadležnom ministarstvu, uz zahtev za obezbeđenje sredstava za isplatu otpremnine iz budžeta Republike Srbije, dostave akt o prestanku radnog odnosa kojim se utvrđuje i iznos otpremnine na koju zaposleni ima pravo.\nKonačno, Radna verzija Zakona predviđa da nadzor nad primenom predloženih odredaba vrši ministarstvo nadležno za poslove državne uprave i lokalne samouprave, dok inspekcijski nadzor vrše nadležne inspekcije, u skladu sa zakonom.


Amerika želi da spreči izgradnju "Severnog toka"\nPokušaji Sjedinjenih Američkih Država da sa evropskog energetskog tržišta potisnu Rusiju nisu dali rezultata. Potvrdilo se ono što se i ranije znalo - ruski gas nema alternativu u Evropi. Tome...\nAmerika blokira "Severni tok 2"\nPosle gašenja projekta "Južni tok", Rusi su se okrenuli izgradnji "Severnog toka 2", kako bi se obezbedile dovolj ne količine gasa Evropi. Međutim, i ovaj projekta je pod znakom pitanja, pošto...\n"Pomoću 'Severnog toka 2' Rusija može da uništi Ukrajinu"\n"Gasovod 'Severni tok 2' nije komercijalni projekat, njegov cilj mogao bi da bude pritisak ruske strane na Ukrajinu", smatra specijalni izaslanik i koordinator Stejt departmenta za energetiku Amos...\n"Severni tok 2" (ne)će pasti!\nEvropska komisija želi da po svaku cenu spreči izgradnju "Severnog toka 2", kojim bi ruski gas zaobišao Ukrajinu i stizao do ostatka Evropa i Nemačke, kao krajnjeg odredišta, navode analitički...\nSAD zabrinute: "Severni tok 2" će produbiti jaz između Istoka i Zapada\n"SAD su duboko zabrinute zbog projekta gasovoda "Severni tok 2", za koji smatraju da predstavlja pretnju njihovoj nacionalnoj bezbednosti, kao i pojedinim zemljama Evrope", izjavio je specijalni...\nSAD: Evropo, naš gas da kupuješ, nikako ruski!\nVašington smatra da projekat gasovoda "Severni tok 2" potkopava strategiju energetskog saveza i da uništava američki plan u vezi sa tečnim gasom, koji SAD žele da isporučuju u Evropu umesto...\nLavrov: Severni tok 2 je značajan zbog...\nSeverni tok 2 neophodan Evropi\nGasovod Severni tok 2 neophodan je Evropi i neće koštati evropske poreske obveznike nijedan cent, naglašeno je na Evropskoj konferenciji o gasu u Beču.


Predrag nenadić - Mondokult\nDr. Predrag Nenadić je naš najpoznatiji nutricionista koji je svoje kvalifikacije sticao na prestižnim svetskim univerzitetima. Između ostalog se bavio profesionalno fudbalom kod nas i u svetu. U svojoj muzičkoj biografiji se može pohvaliti sa dva solistička LP albuma. Pored velikog broja stručnih radova u oblasti nutricionizma autor je i tri veoma popularne knjige o kojima možete više saznati na našoj stranici knjige.\nUspešna karijera nutricioniste mu je donela veliku popularnost na vodećim medijima u gotovo svim emisijama koje se tiču pravilnog načina ishrane kao i promocija kvalitetnih proizvoda, koje vam on toplo preporučuje uz opširne i visoko stručne opise istih.\nPredrag Neša Nenadić (Beograd-1946), diplonirani nutricionista, rođeni Beograđanin, poreklom i srcem Šumadinac, srećno oženjen suprug, dični otac i ponosni deda. Tokom godina uspešan privrednik i stručnjak, dirktor u nekoliko velikih i poznatih Jugoslovenskih firmi. Veoma uspešan i kao privatni preduzetnik u svojoj kompaniji NACO-TRADE.


DRI: NE POSTOJI ZAKON KOJI REGULIŠE RASPOLAGANJE SLUŽBENIM VOZILIMA\nProvera upotrebe službenih vozila budžetskih korisnika pokazala je da postoje zloupotrebe, izjavio je generalni državni revizor Radoslav Sretenović istakavši da Srbija nema uređen sistem za to, te da osim što nedostaju podaci, ne postoji ni zakon koji reguliše raspolaganje službenim vozilima.\nSretenović kaže da postoji i visok rizik za neekonomično i neefikasno korišćenje službenih vozila, jer ne postoje sveobuhvatni podaci o broju, iskorišćenosti, rashodima i izdacima, pribavljanju i otuđenju službenih vozila, a ne postoji ni zakon koji reguliše upravljanje službenim vozilima.\n"Revizija je pokazala da Srbija nema uređen sistem korišćenja službenih automobila. Da je tako pokazuje i jedan od nalaza u izveštaju, a koji se odnosi na to da su se za iste relacije navodile različite kilometraže", rekao je Sretenović Tanjugu.\nProverom je utvrđeno da su putni nalozi pokazali da se pređena kilometraža na istim relacijama značajno razlikuje i kod samog korisnika, a razlike su još veće između analiziranih korisnika vozila.\n"Kilometraže se za iste relacije razlikuju u desetinama, pa čak i stotinama pređenih kilometara", ukazao je Sretenović.\nOn je nakon revizije čiji su rezultati predstavljeni u julu kao negativni primer naveo budžetskog korisnika koji je za relaciju Beograd - Bor navodio različite kilometraže u rasponu od 207 do 613 kilometara.\nKako je kazao, revizija je pokazala da ima zloupotreba i zbog toga je DRI čak podnela jednu krivičnu prijavu, ali je teško proceniti koliko je oštećen budžet budući da je ovakva vrsta revizije zasnovana na studijama slučaja.\nPrijava je podneta protiv osobe koja je oštetila budžet Srbije za 1,32 miliona dinara, a koristila je službeno vozilo koje je za prvih 10 meseci 2012. godine prešlo 100.000 kilometara. Na ime tog korisnika, dodao je, izdato je samo sedam putnih naloga, što je navelo na sumnju u verodostojnost podataka.\nInstitucija je poslala zahteve na adrese budžetskih korisnika koji su sadržali pitanja u vezi sa brojem vozila, koliko su kilometara prešla od dana nabavke do 31. decembra 2012. godine, koliko su prešla u 2012. godini, kolika je prosečna potrošnja goriva, visina rashoda za gorivo, rezervne delove, pneumatike, registraciju, osiguranje, parkiranje.\nKada je DRI prikupila podatke, na osnovu određenih kriterijuma, odabrala je 15 od 126 direktnih korisnika budžeta i detaljno ih analizirala.\n"Svi korisnici su morali da nam dostave podatke. To nije bilo pitanje izbora, mada su postojali veliki problemi prilikom utvrđivanja tačnosti podataka. Većina direktnih budžetskih korisnika nikada nije na taj način vodila evidenciju o službenim vozilima, niti je analizirala troškove koji su nastali korišćenjem vozila", naveo je Sretenović.\nPrema podacima koje su dostavili 126 direktnih korisnika budžeta ukupan broj službenih vozila u Srbiji je 26. 966.\nSlužbena vozila opšte namene su od dana nabavke do 31. decembra 2012. godine prešla blizu 590 miliona kilometara dok su u 2012. godini prešla ukupno više od 67 miliona kilometara, odnosno u proseku 12.000 kilometara po vozilu.\n"Takođe, direktnim korisnicima budžeta preporučili smo da internim aktima propišu neophodne procedure, da razmotre mogućnost racionalizacije voznog parka, da evidentiraju rashode i izdatke, kao i podatke o pređenim kilometrima i upotrebi vozila, da preduzimaju korektivne mere, kao i da razmotre mogućnost uvođenja GPS sistema", kaže Sretenović.\nOn je ukazao i na primer dobre prakse upravljana službenim vozilima, u Ministarstvu odbrane čiji su predstavnici, kako je naveo, internim aktima uspostavili procedure i ažurne evidencije.\n"Podaci i analize Ministarstva odbrane su pokazali da i u slučaju zakonske neuređenosti, internim aktima i postupanjima, službena vozila mogu ekonomično i efikasno da se koriste. Bilo bi jako dobro da svi ili bar većina budžetskih korisnika ima tako uređen sistem", kaže sagovornik Tanjuga.\nDRI će, kako je najavio, nastaviti sa revizijama svrsishodnosti budući da je unutar institucije osnovan Sektor za reviziju svrsishodnosti poslovanja, a teme će biti različite.


Ове године више беба у Трговишту\nHomeDRUŠTVOOve godine više beba u Trgovištu\nOve godine više beba u Trgovištu\nTrgovište/Vladičin Han/Surdulica, 29. oktobar 2021.\nPomoćnica ministra za brigu o porodici i demografiju u Vladi Republike Srbije Aleksandra Čamagić boravila je danas u radnoj poseti Trgovištu, Vladičinom Hanu i Surdulici.\nČamagić je tom prilikom istakla da ohrabruje to što će uprkos pandemiji Trgovište i Surdulica ove godine imati više rođenih beba nego prošle godine, što nije slučaj u većini drugih mesta koje su obišli predstavnici Ministarstva.\nPrema njenim rečima, zajednički zadatak države i lokalnih samouprava je da se mere pronatalitetne politike usklade sa specifičnostima lokalne sredine i da se u lokalnoj zajednici stvore takvi uslovi da mladi požele da ostanu u svojim mestima.\nZamenik predsednika opštine Trgovište Nebojša Trajković istakao je da je ova nerazvijena, pogranična opština, pre nekoliko godina pod sloganom „Natalitet je naš prioritet“, pokrenula različite mere proaktivne populacione politike, koje su dovele do pravog bebi-buma.\nU Trgovištu, u kom se dešavalo da se godišnje ne sklopi nijedan brak, prošle godine je venčano 19 parova, a od početka ove godine čak 54. U prva tri meseca ove godine u Trgovištu je rođeno 18 beba, a prošle godine ukupno 39, naveo je Trajković.\nTrajković je istakao da svi roditelji do navršene treće godine deteta dobijaju i jednokratnu i mesečnu novčanu pomoć, a visina izdvajanja zavisi od broja dece, kao i od toga da li su roditelji zaposleni.\nZa svako novorođeno dete porodica od opštine dobija jednokratno po 30.000 dinara i ta vrsta pomoći pripada grupi urgentnih isplata, naveo je Trajković.\nOn je objasnio da za prvo dete do navršenih godinu dana, nezaposleni roditelji dobijaju po 30.000 dinara, ako je zaposlen samo jedan roditelj, izdvaja se 20.000 dinara, a ukoliko su oba zaposlena 10.000 dinara.\nNezaposleni roditelji ne plaćaju vrtić za decu, ukoliko radi samo jedan roditelj, plaća se polovina cene i to 1.000 dinara mesečno. Opština plaća i punu cenu za vantelesno začeće, ukoliko se medicinski zahvat obavlja u Srbiji ili 3.000 evra, ukoliko se medicinski postupak sprovodi u inostranstvu, napomenuo je on.\nU razgovoru sa zamenikom predsednika opštine Surdulica Milošem Radoičićem zaključeno je da su za porodice sa decom u ovom mestu, pored izdvajanja od 50.000 dinara za svako novorođenče, od velikog značaja i besplatne škole sporta za svu decu, kao i uređene škole i vrtući u koje se ovde proteklih godina dosta ulagalo.\nZahvaljujući tome, kako je rečeno, i u Surdulici će biti rođeno više dece nego prošle godine.\nZamenik predsednika opštine Vladičin Han Vladimir Kostić, istakao je da je za ovu opštinu razvoj putne infrastrukture u selima i dalje prioritet.\nVladičin Han nema porodilište, pa se trudnice porađaju u Surdulici, Vranju ili Leskovcu, rekao je Kostić.


BIRODI: REM ne meri zastupljenost Vučića, mediji i dalje bez balansa - European Western Balkans\nBEOGRAD – Povodom poslednjeg izveštaja Regulatornog tela za elektronske medije (REM) o nadzoru medija tokom predizborne kampanje, Biro za društvena istraživanja (BIRODI) ukazuje da ovaj izveštaj ne sadrži analizu tonaliteta – pozitivan, negativan ili neutralan, kao i da se ne meri medijska zastupljenost predsednika Aleksandra Vučića.\nIzveštaj REM-a izazvao je pažnju jer je utvrđeno da je Savez za Srbiju od 11. do 15. maja bio zastupljeniji u medijima od liste Srpske napredne stranke.\nMeđutim, iz BIRODI-a ukazuju da njihovi dosadašnji monitorinzi pokazuju ne samo izostanak medijskog diverziteta i balansa, već i dominaciju aktera, Aleksandra Vučića, koji se pojavljuje “ne kao kandidat za narodnog poslanika, več kao marketinški akter”.\n“Metodološki i fenomenološki je opravadano meriti medijsku zastupljenost Aleksandra Vučiča kao predsednika Srbije, jer njegova dominantno pozitivna prisutnost u toj funkciji utiče na formiranje stavova birača da glasaju za izbornu listu gde je on izrazito vidljiv (marketinški) akter, a stranka čiji je predsednik u drugom planu”, stoji u saopštenju BIRODI-ja.\nOni podsećaju da je Zakonom o Agenciji za borbu protiv korupcije, član 29, kojim se reguliše tzv. funkcionersku kampanju, predsednik Srbije je izuzet od funkcionerske kampanje, te je on jedini javni funkcioner koji može da se bavi promovisanjem stranke kroz događaje koji se predstavljaju kao redovne državne aktivnosti – bez posledica.\nBIRODI podseća i da nedostaje analiza tonaliteta (pozitivan, negativa i netralan), zbog čega se ne može videti u kom su svetlu u medijima predstavljeni Savez za Srbiju, a u kom Srpska napredna stranka i drugi akteri.\n“Biro za društvena istraživanja (BIRODI) smatra da REM metodologija za analizu sadržaja izveštavanja emitera, koji su deo uzorka nad kojim se sprovodi monitoring, nije su skladu sa međunarodnim standardima (ODIHR, Venecijanska komisija i Direktorat za ljudska prava Evropske komisije), ali i praksama, koje se poštuju u izborno-posmatačkim misijama”, stoji u saopštenju ove organizacije.\nSzS: Ne mogu se sabirati sekunde na kablovskim televizijama i onima sa nacionalnom frekvencijom\nPovodom REM-ovog monitoringa oglasio se i Savez za Srbiju (SzS), koji je u saopštenju takođe izneo zamerke na praćenje medijskog izveštavanja ovog tela.\n“Znaju da se ne mogu sabirati sekunde na kablovskim televizijama koje može da vidi trećina Srbije i sekunde na televizijama sa nacionalnom frekvencijom”, navode iz SzS.\nSavez dodaje da je N1 televizija kanal koji ima samo informativni program i u čije emisije predstavnici vlasti do sada nisu dolazili, ali ih zato u dnevnicima ove televizije samo kroz izjave Aleksandra Vučica ima 20 puta više nego cele opozicije zajedno.\nSzS takođe navodi da je odnos Vučića i celokupne opozicije u dnevnicima RTSa 99:1, kao i da ove godine nijedan lider opozicije nije bio gost na javnom servisu.\n“Izveštaj REM po kome “izborna lista Saveza za Srbiju” ima više prostora u medijima od SNS je konacan dokaz ludila u kome živimo, ali i pokazatelj da REM zapravo ne postoji i jedan od razloga zašto bojkotujemo ove nedemokratske izbore”, navodi se u saopštenju SzS.\nŠta su rezultati REM-ovog monitoringa?\nTreći presek izveštaja o nadzoru pružalaca medijskih usluga za period 11-15. maja 2020. pokazalo je da je od ukupno emitovanog vremena predizbornog programa, 15% bilo posvećeno Savezu za Srbiju, a 9% listi “Aleksandar Vučić – Za našu decu”, u koje nije uračunato medijsko pojavljivanje samog Aleksandra Vučića.\nPraćeno je izveštavanje prvog programa Radio Televizije Srbije, RTV Pink, Hepi TV, TV B92, TV Prva, N1, Nova S, kao i oba programa Radio Televizije Vojvodine, Radio Beograd i Radio Novi Sad.\nOd ukupno 9 sati i 40 minuta koliko je Savez za Srbiju prenošen u ovim medijima, 5 sati i 18 minuta je sa televizije N1 i jedan sat i 43 minuta sa televizije Nova S, ukupno 72% celokupnog vremena.\nOd televizija sa nacionalnom frekvencijom, Savez za Srbiju je na RTS 1 od 11. do 15. maja imao 21 minut. Na svim ostalim kanalima, to vreme je bilo manje od 10 minuta. U pitanju je period štrajka glađu lidera Dveri Boška Obradovića, koji je zahtevao, između ostalog, gostovanje na RTS-u, ali je to odbijeno.\nJedna od obaveza koju je vladajuća stranka preuzela u toku prošlogodišnjeg dijaloga pod medijacijom Evropskog parlamenta bila je dopuna Saveta REM-a, koji je do tada radio u “krnjem sastavu”, sa pet od ukupno devet članova. Savez za Srbiju nije učestvovao u izboru novih članova.\nPrema planu praćenja predizbornog programa donetog krajem prošle godine, REM prati prisustvo predizbornih aktera u redovnom informativnom programu, specijalnim emisijima i oglašavanju.\nBIRODIRegulatorno telo za elektronske medijeREMSavez za Srbiju


Kyriakos Mitsotakis govorio o Severnoj Makedoniji, privlačenju investicija i sastanku sa Erdoganom\nBy Spyros Goutzanis / Објављено на: September 27, 2019\nNakon sastanka sa Episkopom američkim Elpidoforosom, koji je održan u grčkom konzulatu u New Yorku, grčki premijer Kyriakos Mitsotakis odgovarao je novinarima na veliki broj pitanja iz raznih oblasti koje su bile u fokusu dosadašnjih sastanaka.\nZemlje Zapadnog Balkana treba zajedno da se kreću prema EU\nGovoreći o sastanku sa premijerom Severne Makedonije Zoranom Zaevom, o perspektivama ove zemlje za približavanje EU, Mitsotakis je rekao da “će zemlje Evropske Unije proceniti put dveju zapadno balkanskih zemalja i odlučiti o daljim koracima. Slažemo se sa većinskim stajalištem u Evropi da ne bi trebalo biti odvajanja.” Naglašeno je da je Zaev zatražio drugačiji pristup jer smatra da je njegova zemlja ispunila sve zahteve, bez obzira šta se dešava u Albaniji.\nMeđutim, na sastanku dva premijera, Mitsotakis je izrazio čvrst stav da neće potpisati sporazum i izneo tačke u kojima postoje primedbe, kao što su odlaganja i žigovi.\nNaglasio sam važnost međusobnih odnosa između lidera\nGrčki premijer se osvrnuo i na sastanak sa turskim predsednikom Recepom Tayyipom Erdoganom, rekavši da je održan u dobroj atmosferi te da je”naglasio veliku važnost međusobnih odnosa između lidera”. Premijer je izneo sva kritična pitanja, od turskog agresivnog ponašanja u kiparskoj Ekskluzivnoj ekonomskoj zoni do njegovih stavova o migracijama, te očekuje da Ankara preduzme konkretne korake i opravda njegov optimizam.\nGrčka kao investiciona destinacija\nTokom svog putovanja, premijer Grčke je imao seriju sastanaka sa investitorima iz velikog dijapazona oblasti, a njegovi pratioci su izrazili optimizam da će u skoroj budućnosti doći i do specifičnih investicija američkog kapitala u zemlju. Pojasnili su da ne govore o mogućnostima međunarodnog finansiranja iz fondova nego o dugoročnom investiranju kao što bi bilo 650 miliona evra u kompaniju “Elleniko” ili 500 miliona u “Blackstone”. Nakon svega, jedan od premijerovih strateških ciljeva bio je da promoviše novu sliku Grčke i govori o tome kako je postati destinacija za investicije.\nKyriakos Mitsotakis pokušavao je da iskoristi dugu istoriju zemlje i unikatna prirodnu okolinu te prezentuje specifične oblasti za investicije, dok istovremeno promoviše poreske olakšice i privatizaciju u saradnji sa HRADF.\nGuterres pokazao volju da se uključi u rešavanje kiparskog pitanja\nPremijer Mitsotakis se u četvrtak ujutro sastao i sa Generalnim sekretarom UN, Antoniom Guterresom sa kojim je razgovarao o kiparskom pitanju. Grčka vlada veruje da će se Guterres uključiti u novu rundu pregovora, ali želi da to dve zajednice prve kažu i da vidi da li postoji napredak u razgovorima. Grčki stav je da treba oformiti dvozonsku federaciju dve zajednice bez garantora i okupacionih trupa./ibna


Tramp: Amerika doživljava procvat uprkos istrazi o mešanju Rusije - Sputnjik Srbija\nTramp: Amerika doživljava procvat uprkos istrazi o mešanju Rusije\n07:47 27.11.2017 Preuzmite kraći link\nAmerički predsednik Donald Tramp izjavio je da ekonomija zemlje doživljava „procvat“ uprkos istrazi o „mešanju Rusije“.\nTramp je takođe optužio Demokratsku stranku da Rusiju koristi kao izgovor za poraz svog kandidata na predsedničkim izborima 2016. godine.\n„Od prvog dana kada sam došao na vlast, sve što čujete je lažni izgovor demokrata za gubitak izbora, Rusija, Rusija, Rusija“, napisao je Tramp na svom nalogu na Tviteru.\nOn je dodao da je, uprkos tome, omogućio procvat ekonomije i da je možda uradio više od bilo kog predsednika za prvih deset meseci mandata.\n„Učinite Ameriku ponovo velikom!“, poručio je Tramp.\nTramp je pobedio kandidata demokrata Hilari Klinton na predsedničkim izborima u SAD 2016. godine.\nU SAD se trenutno vodi istraga o navodnom mešanju Rusije u prošlogodišnje predsedničke izbore.\nprocvat, ekonomija, Donald Tramp


Časopis “Podovi” na otvaranju 54. sajma nameštaja - PODOVI\nVesti Časopis “Podovi” na otvaranju 54. sajma nameštaja\n54. Sajam nameštaja zvanično je otvoren. Časopis “Podovi” i ove godine prezentuje i izlaže, kako novo, novembarsko izdanje, tako i ona ranija, za koja su posetioci sajma, već sada, pokazali veliko interesovanje. Na ovom, 54. međunarodnom sajmu nameštaja, opreme i unutrašnje dekoracije i Sajmu mašina, alata i repromaterijala iz oblasti drvne industrije biće više od 520 izlagača iz 45 zemalja sveta.\nMinistar trgovine, turizma i telekomunikacia Rasim Ljajić je otvarajući Sajam izrazio očekivanje da će broj posetilaca i poslovnih ljudi biti mnogo veći nego prethodnih godina. „Očekujem potpisivanje i značajnih poslovnih ugovora i aranžmama tokom trajanja sajma“, kazao je Ljajić. Istakao je da ni jedan kvadratni metar sajamskog prostora nije prazan, što govori o vitalnosti domaće drvne industrije koja je najzastupljenija na ovogodišnjoj manifestaciji.\nPored domaćih kompanija iz drvne i industrije nameštaja, na Sajmu nameštaja je veliki broj izlagača iz Nemačke, Turske, Francuske, Bugarske, Tajvana, Hrvatske i Slovenije. Sajam nameštaja traje do 13. novembra, a Sajam mašina do 12. novembra. Ako odlučite da posetite sajam, budite slobodni da nas posetite na našem štandu i prelistate najnovije izdanje časopisa “Podovi”. Očekujemo vas!\nPrethodni tekstPogledajte koji su to tepisni dezeni obelležili 2016. godinu\nSledeći tekstPlan je, ipak, imati plan


Gasna elektrana jedno od rešenja posle zatvaranja TE Pljevlja\nHome / Zelena ekonomija / Gasna elektrana jedno od rešenja posle zatvaranja TE Pljevlja\n28. Avgusta 2021. AdminLeave a Comment on Gasna elektrana jedno od rešenja posle zatvaranja TE Pljevlja\nCrna Gora razmatra opcije za zamenu termoelektrane Pljevlja kada bude prestala sa radom, a jedno od rešenja je i gradnja elektrane na prirodni gas u blizini Bara.\n– Ne treba gajiti iluziju i širiti lažne nade da će dugo još nakon 2030. godine biti isplativo proizvoditi električnu energiju u termoelektranama, zato je potrebno što prije krenuti u realizaciju svih energetskih rješenja koja bi zamijenila proizvodnju električne energije u količini za koju je sada zadužena TE Pljevlja – rekao je predsednik Vlade Crne Gore Zdravko Krivokapić prilikom razgovora sa poslovodstvom Elektroprivrede Crne Gore (EPCG) u Nikšiću.\nTermoelektrana Pljevlja sa svojih 225 megavata (MW) obezbeđuje skoro 40 odsto ukupne proizvodnje električne energije u Crnoj Gori. Sekretarijat Energetske zajednice u aprilu je pokrenuo spor protiv Crne Gore zbog nastavka rada TE i nakon što je iskoristila dozvoljeni broj radnih sati u sklopu “opt-aut” mehanizma, čiji je cilj da se smanje štetne emisije i sprovede dekarbonizacija. Crna Gora planira ekološku rekonstrukciju TE Pljevlja, a u međuvremenu se obavezala da prestane da koristi ugalj do 2035, što znači da će tada zatvoriti ovu elektranu.\nPremijer Krivokapić, koji je nedavno izjavio da će TE Pljevlja verovatno prestati da radi 2030, govorio je o rešenjima da se nadoknadi proizvodnja iz ove elektrane na ugalj, piše Vladimir Spasić za BGEN.\nJadransko-jonski gasovod, kao i onaj koji bi od Prijepolja išao preko Pljevalja, gasna elektrana u zaleđu Bara, samo su neka od rešenja koja moramo da razvijamo, rekao je premijer i dodao da Crna Gora mora da napravi energetski sistem sa više varijanti i nema vreme za gubljenje, preneli su lokalni mediji.\nPremijer Krivokapić istakao je da je važno da se svi projekti pripreme u skladu sa standardima EU, da se ne bi dešavalo da postoji obezbeđen kredit, a nema spremnih projekata.\nNovca će uvek biti za prave projekte u oblasti zelene energetike, rekao je Krivokapić.\nPredsednik Borda direktora EPCG Milutin Đukanović rekao je da se u septembru očekuje početak radova na vektroelektrani Gvozd, snage 50 MW, kao i da bi do kraja oktobra trebalo da bude završen redigovani projekat za HE Komarnica.\nPratimo seobu ptica na Labudovom oknu


U Velikom Jasenovcu vojska i zaječarski Crveni krst sproveli akciju "Selu u pohode" (FOTO)\nU Velikom Jasenovcu vojska i zaječarski Crveni krst sproveli akciju “Selu u pohode” (FOTO)\nU okviru akcije “Selu u pohode” medicinska ekipa zaječarskog garnizona, u saradnji sa Crvenim krstom Zaječar i lokalnom samoupravom obišla je danas meštane Velikog Jasenovca.\nLekari su obavili opšti lekarski pregled meštana, merenje krvnog pritiska i proveru šećera u krvi, a zaječarski Crveni krst podelio je pakete pomoći socijalno ugroženim licima.\nPrema rečima poručnika Fregate Bobana Marjanovića iz Komande za razvoj Timočke brigade projekat obilaska udaljenih pograničnih seoskih naselja.\n“Akcija “Selu u pohode” ima za cilj pružanje preventivne medicinske pomoći žiteljima teško pristupačnih brdsko-planinskih područja i jačanje saradnje između Vojske Srbije i stanovništva.\nMedicinska ekipa komande za razvoj Timočke brigade obišla je do sada meštane 24 sela u opštinama Zaječar, Knjaževac, Boljevac i Negotin, dok je ovo 8 akcija na području grada Zaječara”, istakao je za portal “Zaječar online” poručnik Marjanović.\nStaračka domaćinstva u zaglavskim selima vojni lekari su obišli su sa ekipom zaječarskog Crvenog krsta i članom zaječarskog Gradskog veća Dragoslavom Đorđevićem.\nGradislav Đorđević, potpredsednik zaječarskog Crvenog krsta istakao je da je zadovoljan saradnjom sa voskom koja je, prema njegovim rečima, prepoznala Crveni krst kao pouzdanog partnera koji će uvek učestvovati u projektima humanitarnog karaktera i istakao je da imaju u planu da u daljem periodu u saradnji sa članovima mesne zajednice pruže mnogo više pomoći socijalno ugroženom stanovništvu u Velikom Jasenovcu, ali i brojnim drugim selima.\n“Mi samo danas posetili 11 domaćinstva u Velikom Jasenovcu, a polovina od tih ljudi živi zaista na rubu egzistencije.\nU dogovoru sa čelnim ljudima lokalne samouprave postigli smo dogovor da meštanima sela u budućnosti pružimo mnogo više pomoći, jer samo u ovom selu živi veliki broj ljudi koji su slabo pokretni”, istakao je za portal “Zaječar online” dr Đorđević.\nProjekat civilno-vojne saradnje “Selu u pohode” sprovodi se od 2012. godine.\nCrveni krst zaječar komanda za razvoj timočke brigade selu u pohode veliki jasenovac\nBez novih slučajeva zaraze korona virusom u Knjaževcu\nNičić: Otvaranje LIDL-a krajem septembra, u radni...\nZvanično 254 nova slučaja zaraze, preminulo još šest...\nU Negotinu zabeležen još jedan novi slučaj zaraze...\nGrčka produžila zabranu ulaska za državljane većine...


Muškarac iz VB vređao ženu! - Veliki Brat Uzivo\nMuškarac iz VB vređao ženu!\nVeliki brat - (VIDEO) BARBARA GA IZBLAMIRALA: Brandža me je dirao tamo gde nije smeo\nBrandža je odlučio da se malo promeni, pa se, umesto po Ivoni, kačio po Barbari\nBarbara Šegetin (25) pokušala je da odgurne Brandžu koji se "objesio" za nju. Iako mu je napomenula da pati od bolova, Branislav Krstić (30) nije se dao pa ju je još jače zagrlio. U jednom trenutku, Brandža je odlučio da se opusti i da rukama slobodu, pa je Barbaru uhvatio za guzu.\n"A što moraš da me uhvatiš za dupe", vrisnula je Barbara, a Branislav se pravdao da "nije namerno". Nešto pre toga, Mirjana je u ispovedaonici rekla da je Branislav neiskren i da se skriva pod maskom "simpatičnog i komičnog" lika, ali da je ona svojim postupkom uspela svima da dokaže kakav je zapravo. Kaže da druge vređa iza leđa i da osuđuje ljude na osnovu odeće koju nose. Brandža je nedavno pred Tinom, Ivonom i Ervinom Mirjanu nazvao "dlakavom prostitutkom".


TAČI NE PRESTAJE DA PROVOCIRA: Uskoro ćemo živeti u državi "Kosovo-Albanija"! - Informer\nsputniknews.com/informer.rs | 25. 05. 2019.\n"U bliskoj budućnosti zajedno ćemo živeti u jednoj zajedničkoj državi Kosovo-Albanija", poručio je kosovski predsednik Hašim Tači iz Albanije\nTači je ujedno ponovio i svoje "životno obećanje" o pripajanju Preševa, Bujanovca i Medveđe Kosovu. Ipak, obe ideje kosovskog predsednika su u suprotnosti sa ustavom Kosova na snazi.\n- Vi ste bili zajedno u ratnim rovovima i zajedno ćemo živeti na slobodi i zajedno ćemo živeti u bliskoj budućnosti u jednoj zajedničkoj državi Kosovo-Albanija. Budite sigurni da je veoma lako ostvarenje sna da imamo jedan bezgranični prostor između Kosova i Albanije, nego što je bio izazov udaljenja Srbije sa Kosova i ovo će se desiti - izjavio je Tači u današnjem obraćanju građanima Hasa u Albaniji, navodi Kosova pres.\nTači je i ovom prilikom ponovio svoje viđenje ideje "korekcije granica", za koju je naveo da je njegovo "životno obećanje i zalaganje", a to je pripajanje Preševa, Bujanovca i Medveđe Kosovu.\nPoručio je da su "Albanci nepravedno podeljeni i da treba da se ujedine“. Rekao je da je došao trenutak da se pametno radi, što podrazumeva "uklanjanje graničnih tačaka" koje su, kako je Tači naveo, "nepravedno nametnute.\nMeđutim, izjave o pripajanju "Preševske doline", kao i zajedničkoj državi Kosovo-Albanija u suprotnosti su sa odredbama vrhovnog pravnog akta kvazi države Kosovo.\nNaime, u prvom članu "kosovskog ustava" stoji da "republika Kosovo nema nikakve teritorijalne zahteve prema bilo kojoj državi ili delu države, niti će tražiti ujedinjenje sa bilo kojom državom ili delom države".\nKako bi kosovski predsednik uspeo da realizuje ideje o "zajedničkoj državi“ i "pripajanju" na zakonit način, neophodna je promena ove ustavne odredbe, prenosi Kossev.\nČlan 65 stav 2 predviđa da "skupština Kosova na osnovu dve trećine glasova svih poslanika menja ustav, uključujući i dve trećine (2/3) svih poslanika koji zauzimaju mesta rezervisana i zagarantovana za predstavnike zajednica koje nisu većina na Kosovu“.\nIz ovoga proizilazi da Tačijeve ideje nije moguće sprovesti, a da se time ne prekrši "kosovski ustav", bez podrške poslanika iz redova srpske zajednice.\nHašim Tači Albanija Kosovo Država


Direktori četiri Regionalne privredne komore na sastanku u Kruševcu - KruševacGrad\nU kruševačkoj Regionalnoj privrednoj komori okupili su se predstavnici ovdašnje te Regionalnih privrednih komora Užice, Kragujevac i Kraljevo. Reč je o prvom sastanku predsednika te četiri komore, koji je organizovala Privredna komora Srbije\n– Suština ovakvih sastanaka je postizanje ravnopravnosti svih Regionalnih privrednih komora, ali i olakšavanje ukupnih privrednih aktivnosti i zajedničko rešavanje problema privrede. Radićemo na prepoznavanju problema na pojedinim nerazvijenim teritorijama koje obuhvata ova regija – izjavio je nakon sastanka predsednik Regionalne privredne komore Kruševac Predrag Vukićević.\nDa je na sastanku dogovoren niz aktivnosti koje treba da doprinesu povećanju bruto društvenog proizvoda, rekao je direktor Regionalne privredne komore Kragujevac Predrag Lučić.\nNa to da su jake prirodne veze privrede Šumadije i Zapadne Srbije, te da je zadatak Komora da ih unaprede, ukazala je direktorka Regionalne privredne komore Užice Ana Lapčević.\n– Ovo će nam pružiti mogućnost da u tom pravcu veoma aktivno delujemo jer praktično na svim poljima koja smo danas razmotrili utvrdili smo da poboljšanja može biti, da zajedničke dodatne saradnje može biti – kazala je ona.\nDirektor Regionalne privredne komore Kraljevo Zvonko Tufegdžić napomenu je da su danas dogovoreni koraci koji treba da omoguće pospešivanje i povezivanje industrije te dalji ubrzani razvoj.\n– Ovo je deo Srbije koji ima dosta stanovništva, radno aktivnog stanovništva, koji ima industrijske kapacitete i koji ima i mogućnost i da ih razvija – kazao je on.\nSledeći sastanak trebalo bi da se održi u Regionalnoj privrednoj komori Užice.\n01.07.2022 0 226\n28.06.2022 0 119\n28.06.2022 0 279\n19.06.2022 0 545\n3. jula 2022., 04:32


Reći će Vam da izgled prodaje proizvod. Dizajn koji ljudi vole, pastelne boje, zaobljeni oblici, etikete koje možete slobodno da ostavite na proizvodu kao ukras i još mnogo štošta. Ali, do trenutka kada potencijalni kupac zaista dođe do Vašg proizvoda, potrebno je da Vas primeti. Kada izlažete na sajmu, najbolja reklama i poziv koji će se isplatiti svakako je štand na kojem izlažete svoje proizvode ili nudite usluge. Sajamski štand koji će\nOdnosi sa javnošću su planirane aktivnosti komunikacije sa različitim grupama javnosti (a ne samo Vašim kupcima) koje imaju za cilj da te javnosti imaju blagonaklon, pozitivan stav o Vašoj firmi i Vašim delatnostima, kao i da se uspostave relacije međusobnog razumevanja. To je ono što sam drugačije rekao: da postignete da javnost misli i lepo priča o Vama


Dobrovoljno penzijsko osiguranje sve češći izbor građana Republike Srpske | Frontal\nDobrovoljno penzijsko osiguranje sve češći izbor građana Republike Srpske\nKrajem novembra 2017. godine zvanično je sa radom počeo Evropski dobrovoljni penzijski fond (EPF) kada je nekoliko poslodavaca iz javnih i privatnih preduzeća potpisalo memorandum o procesu pristupanja.\nProtekla 2018. godina bila je prva godina poslovanja Evropskog dobrovoljnog penzijskog fonda u punom kapacitetu. Tokom tog perioda Fondu je pristupilo preko dvadeset poslodavaca – malih, srednjih i velikih preduzeća (HI Destilacija, NLB banka, Meridian, Banjalučka pivara, Krajina petrol, Pošte Srpske, Triglav osiguranje, Banjalučka pivara, Autoputevi RS, Boksit Milići itd.), nekoliko neprofitnih organizacija, te individualnih članova, odnosno ukupno nekoliko hiljada članova.\nPrvu godinu rada u punom kapacitetu obilježilo je pozitivno poslovanje, ostvarenje investicionih ciljeva, ali i promocija dobrovoljnog penzijskog osiguranja na tržištu među poslodavcima, sindikatima i zaposlenima, ali i u široj društvenoj i naučnoj javnosti. Nastavljena je saradnja sa svim uključenim institucijama - Agencijom za osiguranje, Poreskom upravom RS i Ministarstvom finansija. Svi partneri su se pokazali kao odgovorne institucije, otvorene za novu vrstu proizvoda na finansijskom tržištu.\n„U toku 2018. godine, činili smo značajne napore da se tržište Republike Srpske upozna sa postojanjem, prednostima i načinom funkcionisanja dobrovoljnog penzijskog osiguranja. Nastojali smo da saradnju održavamo i unaprijeđujemo sa svim značajnim faktorima i institucijama Republike Srpske, predstavnicima lokalne samouprave i sindikatima, ali i poslovnom i akademskom zajednicom. U toku prvog kvartala 2019. godine biće završene procedure pristupa za još nekoliko privrednih subjekata i nakon toga Fond će brojati preko 3500 članova. Prošlu godinu smo završili u skladu sa planovima i očekivanjima, pa se razvojni planovi fonda za ovu godinu odnose se na povećanje broja članova na cca. 9000, te na kontinuiranu promociju dobrovoljnog penzijskog sistema, s posebnim fokusom na mala i srednja preduzeća”, naglasio je Tomaž Završnik, direktor Društva za upravljanje Evropskim dobrovoljnim penzijskim fondom.\nU 2018. godini formiran je i portfelj ulaganja, u skladu sa zakonskim ograničenjima i investicionom politikom. Kreirani portfelj ulaganja u toku 2018. godine za rezultat je imao ostvareni godišnji prinos od 3,78%, posmatrano kroz rast vrijednosti obračunske jedinice.\n“Mi smo svakodnevno dostupni za prezentacije o načinu funkcionisanja dobrovoljnog penzijskog sistema. Veliki broj malih, srednjih i velikih preduzeća nam se javlja - što direktno, što preko PREF-a. Jedan od naših primarnih ciljeva je da svakog građanina Republike Srpske upoznamo sa sistemom dobrovoljnog penzijskog osiguranja, da im objasnimo kako on funkcioniše. Prezentacije najčešće organizujemo unutar preduzeća za što veći broj zainteresovanih, kako bi svi imali priliku da postave pitanje, ali i da bez posrednika, samostalno, donesu odluku za svoje bolje sutra. Nakon prezentacija, krećemo u proceduru pristupa gdje svi zainteresovani potpisuju Ugovor - najčešće posredstvom penzijskog plana koji organizuje poslodavac. Pristup Fondu preko poslodavca je najpovoljnija i najisplativija opcija i za poslodavce i za zaspolene”, istakla je Gordana Drobnjak, izvršna direktorica Društva za upravljanje Evropskim dobrovoljnim penzijskim fondom.\nEvropskom dobrovoljnom penzijskom fondu mogu pristupu svi punoljetni građani koji imaju interes za učlanjenje u dobrovoljni penzijski fond, a to mogu učiniti neposredno ili preko organizatora (najčešće poslodavca).\n25.02.2019. u 10:22h


Ministar omladine i sporta Vanja Udovičić posetio Plandište\nAutor : ePlandište maj 09, 2019\nOpštinu Plandište zvanično je posetio Vanja Udovičić, ministar omladine i sporta u Vladi Republike Srbije.\nMinistar je u pratnji domaćina, predsednika opštine, Jovana Repca i ostalih funkcionera Opštine, zamenika, Gorana Donevskog, predsednika i zamenika SO Plandište, Endre Saboa i Vladana Mladenovića i sekretara Sportskog saveza opštine, Milana Puđe, posetio OŠ “Dositej Obradović“ Plandište i detaljno razgledao Fiskulturnu salu ove škole.\n- Nastavljamo akciju doniranja sportke opreme i sportskih rekvizita za osnovne škole. Cilj nam je da 250 osnovnih škola do kraja ove godine dobiju novu školsku opremu , sportske rekvizite, prvenstveno tu mislimo na 40 lopti za 4 sporta, dva nova gola, dve nove table, dva nova obruča i mrežu za odbojku. Time želimo da podstaknemo decu da se bave fizičkim vaspitanjem na kvalitetniji način , da ih motivišemo da uđu u sistem sporta ali da motivišemo i profesore fizičkog vaspitanja da na kvalitetniji način rade ali da imaji najbolje uslove kao svuda, širom Srbije.\nI danas pokazujemo da vidimo Plandište na isti način ako bilo koju drugu lokalnu samoupravu u Beogradu. Ne pravimo razliku između Severa i Juga, Istoka i Zapada . Želimo da na isti način pristupimo realnim dnevnim problemima svih opština, da na isti način da pristupimo i rešavanju tih problema, ne samo da ih detektujemo već i da zajednički uđemo u koštac i rešavamo te probleme. U naredna 2 meseca očekujem da se završe sve potrebne radnje kako bismo pristupili uređenju otvorenom terenu iza škole koji smo danas posetili. Kao što pravimo najbolje uslove u fiskulturnoj sali, za svu decu Plandišta želimo da obezbedio uslove i za bavljenje rekreacijom i sportom izvan škole. Želja nam je a svako dete ima kvalitetan, praviln razvoj i mogućnost da se bavi sportom, rekao je ministar Vanja Udovičić.\nPredsednik opštine, Jovan Repac je zahvalio ministru Udovičiću za današnju posetu kao što su zahvalili direktor škole, trener FK Sloga Bojan Poznić i trener OK Plandište, Dalibor Putica.\nPredsednik je tom prilikom izjavio da su Vlada Republike Srbije i Kancelarija Marka Blagojevića izdvojile 92 miliona dinara za renoviranje OŠ “Dositej Obradović“ Plandište i samim tim još jednom dokazali da male sredine imaju šansu isto kao i one velike. Pričali smo o problemima koji su pred nama, koji su već nekih niz godina tu, a konačno je došlo vreme da se oni rešavaju, u vidu svlačionica i sportskih terena. Imamo obećanja ministra, a i naša čvrsta obećanja, kao Lokalne samouprave su da ćemo zajedničkim radom da dovedemo teren FK Sloga u što bolji ambijent, da možemo da se takmičimo u što jačim ligama. Naši treneri su kvaliteteni i bitno je da se naša deca sklone sa ulica. Dajemo im punu podršku i nadu da budu sportskog duha i samim tim izrastu i prave ljude, a to je najbitnije i cilj je svih nas, rekao je predednik opštine, Jovan Repac.


Rast industrijske proizvodnje u FBiH za 8,6 posto u odnosu na prošlu godinu – Magazin Plus\nHome/Rast industrijske proizvodnje u FBiH za 8,6 posto u odnosu na prošlu godinu\nRast industrijske proizvodnje u FBiH za 8,6 posto u odnosu na prošlu godinu\nUkupna desezonirana industrijska proizvodnja u Federaciji Bosne i Hercegovine u julu ove godine veća je za 3,1 posto u odnosu na proizvodnju iz mjeseca ranije, podaci su Federalnog zavoda za statistiku.\nU julu 2014. godine u odnosu na juli 2013. godine industrijska proizvodnja u FBiH, kalendarski prilagođena, veća je za 8,6 posto.\nU julu 2014. godine u odnosu na juni 2014. proizvodnja kapitalnih proizvoda veća je za 12,9 posto, intermedijarnih proizvoda za 5,6 i netrajnih proizvoda za široku potrošnju za 3,5 posto, dok je proizvodnja trajnih proizvoda za široku potrošnju manja za 6,3 posto, a energije za 0,5 posto.\nU julu ove u odnosu na juli 2013. godine proizvodnja kapitalnih proizvoda veća je za 18 posto, netrajnih proizvoda za široku potrošnju za 14,1 , energije za 10,1 i intermedijarnih proizvoda za 1,8 posto, dok je proizvodnja trajnih proizvoda za široku potrošnju manja za 11,7 posto.\nU julu ove godine u odnosu na juli prošle godine industrijska proizvodnja, kalendarski prilagođena, u vađenju ruda i kamena bilježi rast za 32,3 posto, u prerađivačkoj industriji za 11,7 posto, a u proizvodnji i snabdijevanju električnom energijom i plinom bilježi pad za 3,9 posto.\nGdje na Balkanu otvoriti firmu?\nBiH: U državnim i javnim službama sve sama rodbina funkcionera


Restart: Novcem od partija zaposliti ljude\nPrednost ljudima, a ne partijama: Akcija Restarta u Banjaluci\nPredstavnici udruženja građana Restart Srpska pred Narodnom skupštinom Republike Srpske najavili su kampanju "Zauzdaj partije - zaposli ljude",koja ima za cilj da bar uspori sve veći odlazak ljudi sa ovih prostora.\nPredsjednik Restarta Stefan Blagić, objašnjavajući ovu kampanju kaže da su nezaposlenost i niske plate osnovni problem zbog kojeg odlaze mladi, ali i svi radno sposobni ljudi,,dok se s druge strane pare troše nepotrebno na političke stranke.\n„Političke partije na godišnjem nivou, bez plata i ostala primanja političara, iz budžeta RS dobiju oko četiri miliona konvertibilnih maraka (oko dva miliona evra). Ako ni Amerika ne finansira svoje političke partije zašto da mi to radimo, s obzirom na njihove rezultate. Zbog toga predlažemo da se uvede moratorij na finansiranje političkih partija, a da se taj novac iz budžeta usmjeri za oslobađanje privrednika i nova zapošljavanja, ili da se formira jedan fond koji će finansirati trenutno najperspektivniju granu industrije, informacione tehnologije", objašnjava Blagić.\nIvana Perišić, članica Restarta, kazala je da će ova kampanja trajati mjesec dana.\n„Održaćemo u ovom periodu i tematsku konferenciju na koju ćemo pozvati i i građane i sve političke partije da izinesu svoje viđenje riješenja ovog problema“, kazala je Perišić.\nČlan Restarta Miroslav Mihajlica ne vjeruje da će predstavnici političkih stranaka imati sluha za ovu inicijativu.\n„To će njima vjerovatno na jedno uho ući, a na drugo izaći. Ono što očekujem je da se svi mladi ljudi uključe u ovo akciju i da ne dopuste da im neko drugi stalno odlučuje o sudbini. Zašto da oni idu negdje vani kad mogu da ostanu negdje ovdje? Vlastima poručujem da ako nešto ne učine, mogu očekivati egzodus mladih ljudi, gori nego što je bio u ratu devedesetih godina prošlog vijeka“, kazao je Mihajlica.\n„Ako se nešto ne uradi postaćemo zemlja staraca. Da bi se zaustavio proces odlaska i da se sutra počne ozbiljno raditi ne njemu, neće biti riješen narednih nekoliko godina“, upozorava Blagić.\nPoslanik u Narodnoj skupštini RS-a Adam Šukalo, koji djeluje u Klubu Partije demokratskog progresa (PDP), podržao je ovu akciju Restarta najavivši da će pokrenuti da se u entitetskom parlamentu organizuje tematska konferencije o iseljavanju.\nUG Restart je i ranije ukazivao na odlazak mladih iz RS-a, akcijom „Zid plača“ i na neracionalno trošenje novca građana prilikom nabavke službenih automobila u institucijama.


Danas je u prostorijama Color Press Grupe odražana mala svetkovina povodom završetka školovanja 4. generacije polaznika Novinarsko-uredničke škole koja je do sada iznedrila nekoliko vrsnih urednika kako domaćih originalnih, tako istranih licencnih izdanja, te mnoštvo novinara-saradnika.\nSama škola je jednosemestralno koncipirana, oslonjena na praksu i pozitivna iskustva iz prakse, te svojevrsni inkubator novih saradnika za veliki broj izdanja unutar Color Press Group-e.\nMoj doprinos ovoj školi ogleda se u predavanjima naslovnjenim kao "Internet za novinare", koja sam održao u dva blok-termina, a koja se bave naprednim tehnikama pretraživanja u domenu Internet komponente istraživačkog novinarstva, te boljeg iskorišćenja svih servisa koje nudi globalna mreža, te osnovama elektronskog izdavaštva sa akcentom na blog fenomen.\nOno što je interesantno, je da niko od 12 polaznika, iako se radi o mladim ljudima iz akedamskog dela populacije koji intenzivnije koriste nove tehnologije, nikada nije čuo za recimo RSS, nikada nije koristio napredne tehnike pretraživanja (većina nije čula za logičke operatore), a o blog-fenomenu su tek načuli.\nUpravo u tu "info-prazninu" sam ja pokušao da im popunim, pa su na ovom kratkom kursu naučili šta je to RSS, RSS agregacija i dostupni servisi, prilagođenja sintetizovana RSS agregacija za potrebe istraživanja, te kako pokrenuti i kreirati sopstveni blog. Zadatak pokretanja sopstvenog bloga su svi uspešno odradili, a bili su oduševljeni novi saznanjima na polju naprednije upotrebe Internet resursa u profesinalne svrhe.\nTags CPG, novinar, RSS, škola Author Goran Aničić\nPrevious Previous post: Bilo je krajnje vreme…\nNext Next post: Olympus μ 725 SW i gomila hardvera


SNS najveća partija u Evropi po broju članova | Dunav Televizija\nNaslovna Vesti Najvažnije SNS najveća partija u Evropi po broju članova\nSrpska napredna stranka je najveća partija u Evropi po broju članova, pokazalo istraživanje Centra za društvenu stabilnost iz Novog Sada.\nSrpska napredna stranka je najveća partija u Evropi po broju članova, zaključeno je u istraživanju na temu “Uključenosti građana EU i Zapadnog Balkana u političke stranke” koje je sproveo Centar za društvenu stabilnost iz Novog Sada.\nPortparol Centra za društvenu stabilnost Predrag Rajić istakao je na prezentaciji rezultata istraživanja da je SNS najveća stranka u Evropi i to ne proporcionalno u odnosu na stanovništvo zemlje, već u apsolutnim brojkama.\nKako je naveo, na osnovu zvaničnih podataka iz popisa u Srbiji iz 2011. godine, Srpska napredna stranka ima 646. 000 članova ili 9,13 odsto od ukupnog broja stanovnika. “Danas je taj procenat verovatno i veći, imajući u vidu da Srbija sad verovatno nema više od 6,8 ili 6,9 miliona stanovika”, rekao je Rajić.\n“SNS ima veći broj članova nego sve velike stranke u Nemačkoj, Španiji, Italiji, Francuskoj, Poljskoj, Češkoj a to su stranke koje su znatno starije nego SNS”, naglasio je Rajić i dodao da neke od tih stranaka poput nemačkih CDU i CSU postoje još od 1951. godine.\nRajić kaže da je CDU vladajuća stranka u Nemačkoj već u četiri mandata ali da ima manje članova nego SNS. “Jedino Laburisti na Malti i FIDES u Mađarskoj mogu da se porede sa SNS po izbornim rezultatima, s time što FIDES ima 13 puta manje članova nego SNS”, objašnjava on. Rajić kaže i da u Evropi tradicionalne političke partije imaju veći broj članova nego novoformirane.\nA kada govorimo o političkom aktivizmu stanovnika EU, građani iz zemalja koji su postale deo EU pre 2004. mnogo su više politički aktivni, nego što su to građani iz država koje su se nakon te godine priključile Uniji\n“Političko učešće građana u Austriji je pet puta veće nego u zemljama Visegradske grupe. U Austriji građani žele da izraze svoj politički stav tako što će postati deo političkih stranaka”, dodaje Rajić.\nRajić kaže da su građani na prostoru bivše Jugoslavije najviše politički aktivni u odnosu na ostatak Evrope, dok su građani bivšeg Varšavskog pakta najmanje uključeni u političke aktivnosti.\nU regionu, pored SNS, najbrojne stranke su SDA i SNSD u BiH i DPS u Crnoj Gori sa preko 55. 000 članova iako, kako se navodi, ta država ima oko 635. 000 stanovnika.\nIstraživanje je realizovano na osnovu podataka od preko 30 političkih stranaka u Evropi.U Srbiji upit o podacima je poslat na adresi 17 političkih partija, parlamentarnih i vanparlamentarnih, međutim, kako navodi Rajić, precizne i jasne podatke su dobili samo iz SNS.Kako kaže, to je posledica i infrastrukture tih stranaka, a ne možda toliko želje da nam daju podatke.\n“Podatke smo dobili iz Srbije, BiH, Crne Gore i Albanije, dok u Severnoj Makedoniji nismo naišli na razumevanju kod najvećih stranaka poput vladajućeg Socijaldemokratskog saveza i opozicionog VMRO-DPMNE”, objašnjava Rajić.\nIstraživanje je sprovođeno ove godine u junu, julu i avgustu, a bile su uključene sve evropske zemlje, uključujući i Veliku Britaniju.\nPrethodni tekstBožićnjak – kolač koji se pravi za Božić u rimokatoličkim porodicama\nSledeći tekstParking servis završio prvu fazu radova kod Štranda\nPrekinut niz pobeda ,,Železničara”


UNICEF: U Maroku 96 odsto dece mora da radi i izdržava porodice\nDeca kao jeftina radna snaga\nU izveštaju UNICEF-a navedeno je da je oko 600.000 marokanske dece između sedam i 14 godina, mahom devojčica, prinuđeno da radi\nPre pet godina Kadijina majka poslala je svoju osmogodišnju kćerku da radi kao kućna pomoćnica u grad, gde je prvi poslodavac prebijao.\n- U prestonici će moja ćerka biti lepo obučena i dobro će jesti - kaže njena majka Manana za Rojters, objašnjavajući zašto je poslala kćerku. Kadija dobija mesečno za svoj rad 500 marokanskih dirama (60 dolara). - Niko ne želi da gleda svoju decu kako pate. Poslala sam je da radi za njeno dobro - kaže Manana i dodaje da ona i muž ne mogu da se staraju o Kadiji i još četvoro dece, koje imaju.\nKadija, koja sada ima 13 godina, jedna je od desetine hiljada devojčica koje rade kao kućne pomoćnice u Maroku i koje, sudeći po izveštaju Hjumen rajts voča, trpe fizičko i psihičko zlostavljanje, kao i ekonomsku eksploataciju. U nedavnom izveštaju Agencije UN za decu (UNICEF) navedeno je da je oko 600.000 marokanske dece između sedam i 14 godina prinuđeno da radi, od čega 84 odsto radi na farmama, a 96 odsto je primorano da radi da bi izdržavalo porodicu. U istom izveštaju istaknuto je da oko 800.000 marokanske dece ne pohađa školu, uglavnom devojčice.\nKadija se još uvek seća svog prvog posla u Rabatu. - Prva porodica za koju sam radila bila je užasna. Žena me je stalno tukla bez ikakvog razloga - kaže ona. Međunarodna organizacija za rad procenjuje da je broj devojčica mlađih od 16 godina koje rade po kućama širom sveta veći nego u bilo kojoj drugoj kategoriji dečjeg izrabljivanja. One su primorane da rade između 14 i 18 sati, nemaju odmor, a plaćene su manje od jednog dolara dnevno, često ih prebijaju i seksualno zlostavljaju.\n- Postoji mit o tome da devojčice čeka boljitak ako rade, a u stvarnosti one završavaju sa trajnim fizičkim i psihičkim posledicama - izjavila je Klarisa Benkomo iz Hjumen rajts voča. Ova organizacija navodi da je stanje slično i u Salvadoru, Gvatemali, Indoneziji, Maleziji, Filipinima, Saudijskoj Arabiji, Singapuru, Šri Lanki, Togou, Ujedinjenim Arapskim Emiratima i SAD.\nKadija sa osmehom govori o novoj porodici za koju radi, ali sudeći po rečima socijalnog radnika Suada Tavesija u budućnosti je ne čeka ništa dobro. - Za mladu kućnu pomoćnicu postoji velika opasnost da će, kada odraste, postati prostitutka - kaže Tavesi, koji radi u organizaciji za pomoć nevenčanim ženama sa decom i dodaje da je oko 90 odsto nevenčanih majki radilo poslove kućne pomoćnice u dečijem uzrastu. Pozadina dečjeg rada, prema njegovim rečima, jesu siromaštvo, nepismenost i obrazovni sistem koji pravi razliku između dečaka i devojčica u Maroku.\nMarokanska vlada pokušava da se izbori sa zlostavljanjem dece - pomoćnik ministra za porodicu Jasmina Badu slaže se da je diskriminacija u obrazovnom sistemu faktor porasta dečijeg izrabljivanja. - LJudima je prihvatljivo da vide devojčicu da radi u kući i to eksploataciju čini socijalno prihvatljivom - kaže ona i dodaje da vlada radi na usvajanju zakona da nijedna devojčica mlađa od 15 godina ne može da bude zaposlena kao kućna pomoćnica.\nU obnovljenim borbama poginulo desetoro\nTrojica bivših visokih iračkih funkcionera osuđena na smrt\nProslava bez Drnovšeka


Niška televizija » Bolja saradnja privrednika i studenata (VIDEO)\nObjavljeno 20.03.2014. 14:20\nPredstavnici Regionalne privredne komore i studentskog parlamenta Univerziteta u Nišu potpisali su Sporazum o poslovnoj saradnji, čime su privrednici i studenti sa svih 13 niških fakulteta formalizovali i institucionalizovali zajedničke ciljeve.\nZnačaj potpisivanja ogledaće se u organizovanju tribina, seminara i studentskih praksi kod privrednika – članova regionalne komore, a prvi susret i povezivanje akademaca i preduzetnika u Nišu biće u subotu 22. marta u okviru foruma na niškom Univerzitetu.\nSporazumom o poslovnoj saradnji otvorene su mogućnosti za organizovanje studentskih praksi radi sticanja praktičnih znanja i pripreme studenata za prvo zapošljavanje, kao i upoznavanje potencijalnih poslodavaca sa kvalitetom i sposobnostima budućih diplomaca niškog Univerziteta, rekao je prilikom potpisivanja Sporazuma, potpredsednik Regionalne privredne komore, Nebojša Bogdanović.\nUniverzitet u Nišu ne sarađuje prvi put sa Regionalnom privrednom komorom, ali Sporazumom su definisani načini povezivanje privrednika i studenata sa svih 13 fakulteta u Nišu, kaže predsednik Studentskog parlamenta Milan Petković.\nIz Studentskog parlamenta najavljuju da će prvo povezivanje niških studenata sa privrednicima biti u okviru foruma na Univerzitetu u Nišu, u subotu, 22.marta.


VLADA FBIH: Usvojene predložene naredbe i preporuke Kriznog štaba\nVlada Federacije BiH je, na sjednici u Sarajevu, usvojila informaciju o epidemiološkoj situaciji COVID-19 u Federaciji Bosne i Hercegovine na dan 10.1.2022. godine, te naredbe i preporuke Kriznog štaba Federalnog ministarstva zdravstva, koje su donesene s rokom važenja od 14 dana računajući od 13.1.2022. godine, kao dana početka njihove primjene.\nVladama kantona preporučeno je da, u skladu sa epidemiološkom situacijom na području kantona, procjeni rizika, kao i dokumenta “Javnozdravstveni kriteriji za prilagodbu javnozdravstvenih i društvenih mjera u kontekstu COVID-19” uvedu Pravilo vakcinisan/a, prebolio/ljela, testiran/a (VPT) za područje kantona i o istom izvijeste Krizni štab FMZ-a.\nU skladu sa zaključkom od 8.1.2021. godine, Vlada će obavijestiti Parlament FBiH o epidemiološkoj situaciji i mjerama koje je donijela s ciljem zaštite zdravlja građana i smanjenja rizika za širenje virusa.\nU prezentiranoj informaciji Kriznog štaba FMZ-a je, uz ostalo, navedeno da je u prvoj ovogodišnjoj sedmici zabilježen porast svih indikatora, najviše sedmodnevne incidence i broja novih potvrđenih slučajeva COVID-19. Na nivou Federacije BiH sedmodnevna incidenca iznosi 328,8 slučajeva na 100.000 stanovnika, a u posljednjih sedam dana viša od prosječne zabilježena je u Zapadnohercegovačkom, Hercegovačko-neretvanskom, Sarajevskom i Posavskom kantonu.\nVlada FBiH je, u skladu sa svojim nadležnostima, a u vezi sa aktom Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice BiH od 6.12.2021. godine, razmotrila Prijedlog izvještaja o provođenju Okvirnog akcionog plana o obrazovnim potrebama Roma/Romkinja u Bosni i Hercegovini za 2019. i 2020. godinu.\nVlada, u načelu, daje pozitivno mišljenje na ovaj prijedlog. Ipak, budući da sva kantonalna ministarstva nadležna za obrazovanje u Federaciji BiH nisu dostavila podatke koji su trebali biti sadržani u Izvještaju, može se konstatirati da podaci koji se odnose na Federaciju BiH nisu kompletni te da se nije moguće očitovati o njima.\nKako je Okvirnim akcionim planom o obrazovnim potrebama Roma/Romkinja u BiH šest kantonalnih ministarstava obrazovanja, na čijem području su nastanjeni Romi u FBiH, zaduženo da, u saradnji s lokalnim zajednicama i romskim udruženjima na njihovom području, pristupe pripremi i usvajanju vlastitih akcionih planova o obrazovnim potrebama Roma/Romkinja, Federalna vlada smatra da je važno da ovaj proces bude okončan i da sva kantonalna ministarstva realiziraju aktivnost za koju su zadužena.\nVlada FBiH je Općini Pale dala saglasnost za ustupanje objekata i dijela zemljišta privrednom društvu Ekoplod d.o.o. Sarajevo u kasarni “Hrenovica”, na korištenje bez naknade.\nDoneseno je više rješenja o uvođenju u posjed nekretnina eksproprisanih prije pravosnažnosti rješenja o eksproprijaciji koje je donio Odjel za finansije i nekretnine Službe za nekretnine Grada Mostara, a za potrebe izgradnje autoceste na Koridoru Vc.\nNa sjednici usvojeni su izvještaji o prošlogodišnjem radu Komisije za vođenje drugostepenog disciplinskog postupka za namještenike federalnih organa državne službe, Federalnog agromediteranskog zavoda, Federalne uprave za geodetske i imovinsko-pravne poslove, Federalnog zavoda za agropedologiju, kao i Federalnog zavoda za agropedologiju o monitoringu donjeg dijela toka rijeke Spreče za 2021. godinu.\nUsvojeni su planovi za 2022. godinu Javne ustanove Federalna novinska agencija, Federalnog hidrometeorološkog zavoda, Agencije za državnu službu FBiH, Federalnog agromediteranskog zavoda, te Federalnog zavoda za statistiku i Federalnog zavoda za agropedologiju.\nUtvrđen je Plan provođenja statističkih istraživanja od interesa za FBiH za 2022. godinu, koji će se provoditi na teritoriji Federacije BiH, a za njegovo provođenje odgovorni su Federalni zavod za statistiku i ostali ovlašteni proizvođači statistika.\nVlada se, na prijedlog Federalnog ministarstva finansija, izjasnila o zaključcima Predstavničkog doma Parlamenta FBiH od 6.1.2022. godine.\nDo imenovanja federalnog ministra zdravstva, Vlada FBiH nominirala je Snježanu Bodnaruk za člana Komisije za suzbijanje zloupotrebe opojnih droga, a koja se formira na osnovu Zakona o sprečavanju i suzbijanju zloupotrebe opojnih droga. Ovo rješenje bit će dostavljeno Ministarstvu civilnih poslova BiH radi provođenja daljnje procedure imenovanja.\nVlada FBiH se upoznala sa informacijom o održavanju 6. sastanka Posebne grupe za reformu javne uprave kao tijela uspostavljenog Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju između Europske unije, njenih zemalja članica i BiH, te prihvatila prijedlog za održavanje političkog dijaloga u okviru ovog sastanka. Vlada je radi učešća u dijelu sastanka na političkom nivou u svojstvu članova delegacije Bosne i Hercegovine imenovala Matu Jozića, Editu Kalajdžić, Refika Begića, Vjekoslava Čambera i Aliju Aljovića.\nZa sudjelovanje u radu i odlučivanju na skupštinama privrednih društava opunomoćeni su Halko Balavac (BH-Gas d.o.o. Sarajevo), Goran Buhač (JP Ceste Federacije BiH d.o.o. Sarajevo) i Ernest Đonko (JP BH Pošta d.o.o. Sarajevo).\nIZVOR: Vebsajt Vlade FBiH 12.01.2022.