RSE u ruskom centru u Nišu\nPredrag Blagojević (RSE)\nRusko-srpski humanitarni centar ne prestaje da izaziva nagađanja da li se iza svega ipak krije namera Moskve da se vojno infiltrira na ovom, članicama NATO-a okruženom, prostoru. Naši sagovornici tvrde kako u ovom centru nema ništa vojno, niti sakriveno\nSporazum o Rusko-srpskom humanitarnom centru moraće da sačeka formiranje nove vlade Srbije posle izbora. No, pitanje je koliko je realno njegovo potpisivanje ako premijer Aleksandar Vučić ne daje nagoveštaje u tom pravcu za razliku od predsednika Srbije Tomislava Nikolića, koji najavljuje da bi taj sporazum mogao biti potpisan već tokom posete ruskog premijera Dmitrija Medvedeva na proleće. Nikolić je rekao da Srbija može da potpiše isti sporazum sa Rusijom o Humanitarnom centru kao što je i Sporazum sa NATO. U svakom slučaju, ponovo je aktulizovana priroda Humanitarnog centra u Nišu od čijeg osnivanja pre četiri godine ne prestaju različita tumačenja i spekulacije.\nSmešten na nekoliko stotina metara od niškog aerodroma i na gotovo podjednakoj udaljenosti od autoputa, Rusko-srpski humanitarni centar, odakle zvanično Rusi kreću u pomoć u vanrednim situacijama i slučajevima elementarnih nepogoda i tehnoloških havarija, ne prestaje da izaziva nagađanja da li se iza svega ipak krije namera Moskve da se vojno infiltrira na ovom, članicama NATO-a okruženom, prostoru.\n“Ja sam ovde došao da radim kao civilno lice po ugovoru. U skladu sa ruskim zakonom, ovde nema vojnih lica. Čak i spasioci koji dolaze su članovi spasilačkog odreda u Rusiji. To 100 posto nisu vojnici”, rekao nam je Vjačeslav Vlasenko, kodirektor Rusko-srpsko humanitarnog centra, koji je dugo radio u Ministarstvu za vanredne situacije Rusije.\nSa njim smo razgovaralu upravo u trenutku kada su pojedini beogradski listovi objavili da premijer Srbije Aleksandar Vučić neće potpisati sporazum sa Rusijom kojim se Rusko-srpskom centru u Nišu daje sličan status kojim su nedavno dobili pripadnici NATO.\n“Ne želim da kritikujem državu Srbiju, komentarišem izjave Vučića i tako dalje, srpsko rukovodstvo radi u skladu sa interesima svoga naroda. No, reći ću vam zbog čega nam je bitno da se potpiše dogovor sa Centrom. Recimo ovako, ruska strana kupuje kamione za gašenje požara, kupljeno ih je prošle godine 20. U cenu svakog od tih kamiona je uračnat i porez. Da je tada ovaj sporazum postojao, Rusija je za ta sredstva mogla Srbiji da pokloni 25 kamiona umesto 20. Isto to se odnosi na svu našu opremu koju smo ovde dodelili, da li su to agregati, Nive, spasilačka tehnika, na svu tehniku plaćamo porez”, objašnjava Vlasenko.\nKako su izbori raspisani konačna odluka o tome da li će taj sporazum biti potpisan sačekaće sledeću vladu. Na to je ukazao i predsednik Srbije Tomislav Nikolić.\n“Mi sada nažalost nemamo vladu koja bi mogla da pripremi sporazum, koji je ustvari obostrano usaglašen 2014. godine, nemamo vladu koja bi mogla da odluči da taj sporazum bude potpisan. To će morati da sačeka izbore, konstituisanje skupštine, formiranje nove vlade a potom će nova vlada imati priliku da se izjasni o sporazumu koji se tiče Centra u Nišu”, rekao je Nikolić kada je saopštio odluku o raspisivanju vanrednih izbora.\nUpravo je Nikolić, kada je potpisao Zakon o potvrđivanju sporazuma između Srbije i NATO–a, izjavio da bi sporazum sa Rusijom, u kojem su predviđene sve istovetne obaveze i prava za Rusko-srpski humanitarni centar kao što to Srbija ima i sa predstavnicama NATO–a koji se nađu na njenoj teritoriji, “predstavljao dobar balans kojim bi praktično bila potvrđena vojna neutralnost Srbije”.\nDa će biti potpisan taj sporazum govorilo se i u vreme posete ruskog predsednika Vladimira Putina Beogradu tokom vojne parade. Sada Nikolić kaže da bi to mogla biti kruna posete ruskog premijera Dmitrija Medvedeva, koja se planira na proleće. Međutim, premijer Aleksandar Vučić, gostujući u jednoj televizijskoj emisiji nije dao nagoveštaj da bi moglo da dođe do potpisivanja sporazuma kojim bi Rusko–srpski humanitarni centar dobio isti status, prava i obaveze kao one koji imaju pripadnici NATO-a u Srbiji.\n“Nismo mi potpisali ni za jedan američki centar ovde. A o tome za ruski Centar ćemo tek da razgovramo sa Rusima”, rekao je Vučić.\nPodsetimo, Skupština Srbije ratifikovala je 12. februara sporazum Srbije i Organizacije NATO za podršku i nabavku (NSPO) o saradnji u oblasti logističke podrške. Sporazum sa NATO, između ostalog, predviđa slobodu kretanja i diplomatski imunitet svim pripadnicima NATO u našoj zemlji; razmenu poverljivih informacija i opreme; NSPO, njena sredstva, prihodi i druga imovina biće izuzeti od svih poreza, carine i drugih dažbina, osim plaćanja javnih komunalnih usluga, dok će osoblje NSPA, uključujući i njihova vozila, uživati pravo slobodnog prolaza i pristupa kroz čitavu Srbiju.\nNeophodno je regulisati status i imunitet ljudi koji rade u ruskom Humanitarnom centru, ali ne može se nikako praviti poređenje sa sporazumom koji je postignut sa NATO-om o statusu njihovog vojnog osoblja, kaže Milovan Drecun poslanik Vučićeve Srpske napredne stranke.\n"NATO osoblje, kada se kreće preko teritorije Srbije, biće i naoružano i sa vojnom tehnikom. To se ne može porediti sa ovim Centrom koji ima isključivo humanitarni karakter", kaže Milovan Drecun.\n“NATO osoblje, kada se kreće preko teritorije Srbije, biće i naoružano i sa vojnom tehnikom. To se ne može porediti sa ovim Centrom koji ima isključivo humanitarni karakter. Dakle, Rusko-srpski humanitarni centar je civilna struktura. U ovom sporazumu po meni je najbitnije to što će se regulisati neke finansijske stvari tako što recimo, Centar neće morati da plaća carinu na opremu koja će iz Ruske federacije stizati za potrebe Centra”, kaže Drecun.\nTreba podsetiti i da je nakon Sporazuma sa NATO portparolka ruskog ministarstva spoljnih poslova Marija Zaharova izjavila:\n“Uočavamo da Srbija razvija odnose sa NATO. Polazimo od toga da će se Beograd, pridržavati politike neutralnosti. Rusija je spremna za dijalog sa Srbijom o potpisivanju sporazuma o Rusko-srpskom humanitarnom centru u Nišu. To je isključivo civilna struktura, a spekulacije o njegovom navodnom vojnom i čak negde pominju špijunskom karakteru, jesu zlonamerne izmišljotine.” Tih dana je ruski ambasador u Beogradu Aleksandar Čepurin izjavio da mu je Vučić potvrdio da Srbija ostaje vojno neutralna.\nStrateško partnerstvo iz ekonomskih razloga\nMože li se govoriti o još jednom u nizu pokušaja balansiranja između EU i Rusije?\n“Mislim da je to vapaj Srbije i prilika da pokaže svoju neutralnost”, ocenjuje spoljno-politički komentator Boško Jakšić.\n“S obzirom da ja lično nisam neki promoter te neutralnosti i smatram je anahronom u ova vremena, ja mogu samo ipak da se složim i da se ona podrži kao jedan pokušaj balansiranja između Istoka i Zapada, ali suštinski davati isti diplomatski status humanitarnim radnicima i vojnicima koji su na zadatku, kao što i naši mogu da budu na NATO zadacima, su kvalitativno dve različite stvari”, navodi Jakšić.\nMilovan Drecun, koji je na čelu delegacije Srbije pri parlamentarnoj skupštini Organizacije Ugovora o kolektivnoj bezbednosti (ODKB), vojnog saveza koji predvodi Rusija a gde Srbija od 2013. ima status posmatrača, međutim, tvrdi da se ne može govoriti o politici balansiranja kada je Srbija “jasno istakla svoj strateški spoljno-politički prioritet a to je članstvo u EU a onda i saradnja sa drugim zemljama i organizacijama”.\n“S obzirom da se stvara jedan multipolarni svet gde izrastaju nove sile, gde se stvaraju nove asocijacije, gde se stvaraju novi regionalni sistemi, kolektivno – bezbednosni, poput recimo ODKB-a, koji predvodi Ruska Federacija, nužno je imati saradnju i sa tim zemljama i sa tim centrima. I u tom smislu Srbija želi da ima strateško partnerstvo sa Ruskom Federacijom, prevashodno iz ekonomskih razloga. Mi takođe imamo bilateralnu saradnju na odbrambenom i bezbednosnom planu sa Ruskom Federacijom, ali ona je daleko ispod onoga što je naš nivo saradnje sa NATO paktom koji je prirodno okruženje u kome se Srbija nalazi”, kaže Drecun.\nU svakom slučaju, ponovo je aktuelizovana priroda ruskog humanitarnog centra u Srbiji, od čijeg osnivanja pre četiri godine ne prestaju različita tumačenja i spekulacije. Navodi se da u Vašingtonu strahuju od širenja ruskog uticaja i da ovaj humanitarni centar objektivno ima potencijal da postane vojna baza.\n“To pitanje je malo i smešno”, kaže nam kodirektor Centra Vjačeslav Vlasenko, navodeći i da osoblje čine 10 ruskih predsatvnika i 20 građana Srbije.\n“Kako bi se pobeglo od tih neosnovanih optužbi, Centar je rešio da primeni sve mere kako bi dokazao da to nije tačno. Otvorili smo sva vrata, dozvolili smo svim novinarima, nevladinim organizacijama, svim civilnim strukturama da u bilo kom momentu dođu, vide, upozanju se sa radom Centra, njegovim delatnostima i opremom koja ovde postoji. Ovde su bili ljudi iz UN, UNHCR-a, predstavnici EU i još mnogo ogranizacija i ljudi koji su mogli da se uvere u to što radi centar" , ispričao nam je Vlasenko.\nTokom obilaska objekta ne može se videti ništa što bi ukazivalo na njegovu vojnu namenu, prenosi naš reporter Predrag Blagojević.\n„Sam objekat Rusko-srpskog humanitarnog centra se nalazi u zgradi koja je bila napravljena pre desetak godina kao poslovna zgrada kompanije Pakom, koja je u to vreme trgovala računarima. U međuvremenu je kompanija iznajmila veći deo te zgrade, znači upravna zgrada i magacinski prostor. Ono što sam ja kao novinar zatekao u Rusko-srpskom humanitarnom centru je u upotrebi nekoliko kancelarija i jedan veliki magacin. U magacinu je veliki broj šatora, vreća za spavanje, kreveta, čamaca na naduvavanje, nekoliko peći na čvrsto gorivo, nekoliko vrlo moćnih agregata za struju. Zatim jedan kombi i jedna 'lada niva'. Ukratko to je sve što se tiče opreme. Inače, u pitanju je zgrada koja ima nekoliko spratova i koja se nalazi na prilično maloj površini, praktično jedini prostor oko zgrade je parking za 30-ak, 40-ak automobila. Pri tome je reč o objektu koji jeste ograđen ali jednom najobičnijom ogradom, nema neke bodljikave žice ni nečeg sličnog. Na ulazu u objekat postoji rampa, međutim ta rampa je 24 sata podignuta. I to je parking, odnosno prostor koji zajedno koriste Pakom i Rusko-srpki humanitarni centar. Ne postoji stražar, ne postoji bilo kakva procedura legitmisanja“, opisuje naš reporter.\nNa sajtu ovog Centra piše da je osnovan u cilju pružanja humanitarnog reagovanja na vanredne situacije na teritoriji Srbije i teritoriji drugih država regiona Balkana. Među zadacima Centra navodi se razminiranje, gašenje šumskih požara, spašavanje u poplavama ili delovanje u drugim vanrednim situacijama.\nGlavni zadatak Humanitarnog centra, koji je pod zajedničkom rusko-srpskom upravom je reagovanje u vanrednim situacijama, rekao nam je kodirektor Vjačeslav Vlasenko.\n“Centar je to pokazao 2013. godine kada su Srbiju zadesili veliki požari. Rusija je momentalno odreagovala i poslala dva aviona i jedan helikopter za gašenje požara. I nismo gasili požare samo u Srbiji nego i u okolnim regionima. To je glavni zadatak ovog centra. Vanredne situacije mogu biti različite, u toku zime to mogu biti problemi sa snegom i ledenom kišom, u toku proleća i leta to su poplave i u toku leta požari”, objašnjava Vlasenko.\nRečeno nam je da su nedavno kada su u Knjaževcu zbog ledene kiše pokidani kablovi na elektro mreži, što je bez struje ostavilo skoro sva sela u toj opštini, iz Humanitarnog centra u Nišu poslati agregati i peći na čvrsta goriva. Takođe se navodi da je tokom katastrofalnih poplava u Srbiji zahvaljući postojanju ovog Centra pomoć iz Rusije stigala za jedan dan. Učestvovali su i u deminiranju terena od zaostalih bombi iz NATO intervencije.\n„Mora da se kaže da za sada nigde nije potvrđeno da postoje neke vojne delatnosti, nekoliko puta je bilo humanitarnih intervencija, ali polemike time nisu prekinute“, primećuje Boško Jakšić.\nTreba podsetiti i da je evropski komesar za humanitarnu pomoć i upravljanje vanrednim situacijama Hristos Stilijanidis prošle godine, tokom potpisivanja sporazuma o učešću Srbije u Mehanizmu civilne zaštite Evropske unije, rekao beogradskim medijima da “Evropa nikada od Srbije ne bi mogla da traži da zatvori Humanitarni centar u Nišu, iako bi taj centar mogao da ugrozi rad evropskog Mehanizma civilne zaštite, čiji će Srbija postati član.”\nNa kraju, Boško Jakšić zaključuje da je veća verovatnoća da će službenici Humanitarnog centra u Nišu dobiti diplomatski status čime će se, kaže, Srbija za korak ponovo udaljiti od sprovođenja politike EU.\n„Treba imati u vidu da Brisel od Srbije očekuje da se pridruži regulacionim mehanizmima za vanredne situacije koji već postoje u Briselu. A to znači da se ne radi paralelno sa Rusima. Međutim, dok god se drži neutralnosti i pokušava da igra na dva koloseka, na razne teme a ne samo na ovu humanitarnu, Srbija će biti u situaciji da dospeva pod pritiske i kritike i jedne i druge strane“, ocenjuje Jakšić.\nA onda će u jednom trenutku i Aleksandar Vučić verovatno morati da se izjasni šta planira sa sporazumom sa Rusima o Humanitarnom centru u Nišu.


Sajt opštine Brus među najlošije ocenjenim sajtovima opština i gradova u 2014. – In Medija\nSajt opštine Brus među najlošije ocenjenim sajtovima opština i gradova u 2014.\nPrema oceni Direkcije za elektronsku upravu pri Ministarstvu državne uprave i lokalne samouprave, a prema informatoru o radu veb prezentacija opština i gradova za 2014. godinu, sajt opštine Brus je zauzeo 149. mesto, od 169 ocenjenih sajtova, sa 93 poena od mogućih 300.\nIako je sajt Opštine Brus po strukturi sličan sajtu grada Kruševca koji zauzima 30. mesto sa 163 poena glavni nedostatak je popunjenost informacija na sajtu koje bi bile dostupne građanima.\nZanimljivo je da sajt opštine Brus, kada je u pitanju rad Opštinskog veća ili SO Brus ili nekog Saveta, Komisije koje su ključne u donošenju važnih odluka koje se tiču žitelja opštine Brus i ne postoje što svakako rad Opštine Brus čini netransparentnim.\nPored minimuma relevantnih sadržaja na veb prezentaciji treba da stoje i druge korisne informacije kao što su: vesti o radu drugih organa lokalne samouprave, analize, izveštaji, publikacije, podaci o projektima, pristup bazma podataka službenih evidencija, korisni linkovi, različiti audio i video sadržaji i dr.\nNeophodno je da bude postavljen i Zahtev za informacije od javnog značaja sa jasnim uputstvima u skladu sa Zakonom o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja.\nPotrebno je da postoji poseban odeljak prezentacije predviđen za arhiviranje sadržaja čime se omogućava praćenje rada pravnih prethodnika. Ovo je veoma važno pri rekonstrukcijama lokalnih samouprava, jer se tako održava kontinuitet u radu.


ĐUKIĆ DEJANOVIĆ: Deca i mladi u Srbiji izloženi većem riziku siromaštva nego odraslo stanovništvo! | Happy BSC portal\nPrema podacima Republičkog zavoda za statistiku, deca i mladi u Srbiji izloženi su većem riziku siromaštva nego odraslo stanovništvo, kaže ministarka zadužena za demografiju i populacionu politiku Slavica Ðukić Dejanović.\nOna je, na današnjoj sednici skupštinskog Odbora za prava deteta, istakla da je stopa rizika siromaštva u 2017. godini za decu iznosila 30,5 odsto, a za mlade 29,7 odsto, što je premašilo stopu za opštu populaciju, koja je iznosila 25,7 odsto.\nNapominje da su deca u Srbiji suočena sa sve manjim rizikom smrtnosti u najranijem periodu života i da je stopa smrtnosti dece do pet godina smanjena sa 18 smrtnih ishoda na 1.000 dece u 1990. godini na 5,8 na 1.000 dece u 2017. godini.\n- Međutim, deca romske populacije imaju manje šanse da prežive u ranom uzrastu, na šta ukazuje stopa smrtnosti od 14,4 na 1.000 dece u 2014. godini. Zdravstveni problemi koji nalažu jači strateški odgovor obuhvataju trend pada vakcinacije dece i posledični rast prevalencije malih boginja - navela je ona.\nIzmeđu seoskih i gradskih sredina, navodi, uočena je razlika u razvoju dece u ranom uzrastu, te je tako obuhvat dece, uzrasta tri do pet godina, sa predškolskim obrazovanjem u Srbiji iznosi 50 odsto, što znači da polovina dece propušta priliku da u potpunosti ostvari svoj razvojni potencijal.\n- U protekloj deceniji, ostvarena su značajna poboljšanja u pripremi dece za školu kroz pripremni predškolski program - sa 87,2 odsto u 2009. godini povećan je na 98,2 odsto u 2017. godini - rekla je Ðukić Dejanović.\nDečaci i devojčice osnovnoškolskog uzrasta su u jednakoj meri uključeni u osnovno obrazovanje, dok među romskom decom 85 odsto završi osnovnu školu, a srednju školu tek svako peto romsko dete.\nKada je u pitanju dečiji rad, u 2014. godini je 9,5 odsto dece starosti pet do 17 godina bilo uključeno u neki od oblika dečijeg rada. Ova pojava je uglavnom prisutna u seoskim područjima gde deca pomažu roditeljima u poljoprivredi.\nMinistarka je obavestila članove Odbora da je kao predsednica Međuresorne radne grupe za sprovođenje Agende UN o održivom razvoju do 2030. godine predvodila delegaciju na četvorodnevnom ministarskom sastanku Političkog foruma na visokom nivou o održivom razvoju koji je održan od 15. do 18. jula 2019. godine, u sedištu UN u Njujorku.\nOna je rekla da je Ministarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja završilo radnu verziju nacrta izmena i dopuna Porodičnog zakona, koje treba da proizvedu bolju zaštitu prava deteta u Srbiji i usaglašavanje ovog zakona sa Konvencijom o pravima deteta.\n- Neke od predstavljenih izmena odnose se na zabranu maloletničkog braka, zabranu fizičkog kažnjavanja dece, regulisanje usvojenja, starateljstva - zaključila je ona.


Vreme 630 - Meridijani -->\npriredio: davor konjikušić\nPorto Alegre: Svetski socijalni forum\nPoslednji dan Trećeg svetskog socijalnog foruma, koji je počeo prošle nedelje u brazilskom gradu Porto Alegreu, biće posvećen načinima za očuvanje mira. Pitanje rata i očuvanja mira razmatrano je u trenutku dok su šef inspektora UN-a za naoružanje Hans Bliks i direktor Međunarodne agencije za atomsku energiju Mohamed El Baradej podnosili izveštaj Savetu bezbednosti UN-a o dvomesečnoj inspekciji u Iraku gde stoji da Irak nije odgovorio na najvažnije zahteve. Na Svetskom socijalnom forumu održana je konferencija "Protiv ratova u XXI veku, kako izgraditi mir među narodima", nakon čega je govorio američki lingvista i politički aktivista Noam Čomski. Učesnici foruma u Brazilu izrazili su protivljenje ratu u Iraku i založili se za povlačenje izraelske vojske sa palestinskih teritorija, a razgovarano je o siromaštvu i ekonomskim i vojnim sukobima. Na početku foruma organizovan je "Marš za mir", u kome je učestvovalo oko 80.000 ljudi. Velika dobrodošlica u Porto Alegreu priređena je predsedniku Venecuele Ugu Čavezu, koji se u nedelju sastao sa organizatorima foruma i obratio aktivistima, oštro kritikujući svoje protivnike u zemlji, organizatore 56-dnevnog štrajka.\nTel Aviv: Novi sukobi\nIzraelske snage su u žestokoj bici sa lokalnim naoružanim grupama tokom noći prošle subote u Beit Hanunu ubile jednog Palestinca, dok su vojska i oklopna vozila napredovali u ovo mesto na severu pojasa Gaze, nekoliko sati posle raketnog napada na jug Izraela koji su izveli islamski militaristi. Izraelski ministar odbrane Šaul Mofaz naredio je napad na Beit Hanun kako bi se "naneo ozbiljan udarac terorističkoj infrastrukturi", preneli su izraelski mediji. Vojni zvaničnici su rekli da je operacija bila ograničenog karaktera i da će se trupe povući odmah po okončanju misije sprečavanja raketnih napada iz oblasti Beit Hanuna na Izrael. U borbama je jedan Palestinac ubijen, a 20 ih je ranjeno, od kojih jedan teže. Palestinski stanovnici su rekli da je most koji spaja Beit Hanun sa glavnim putem dignut u vazduh. Izraelski radio je preneo da su ovaj most militanti koristili za ispaljivanje raketa. Izraelske snage su u nedelju počele da sprovode potpunu blokadu palestinskih teritorija koja će trajati do završetka opštih izbora u Izraelu. Izraelski ministar odbrane Šaul Mofaz izjavio je nekoliko sati posle upada izraelskih snaga u Gazu, kada je ubijeno 12 a ranjeno više od 50 Palestinaca, da će glasanje, pored policije, obezbeđivati i vojnici zbog brojnih upozorenja i velike opasnosti od napada.\nMoskva: Oštećeni u Dubrovki gube spor\nMoskovski Tverski sud odbacio je prošlog četvrtka prve tri od 24 tužbe koje su protiv moskovske gradske vlade podneli bivši taoci iz moskovskog pozorišta na Dubrovki ili njihovi rođaci. Sud je odložio razmatranje još 21 tužbe pošto mnogi podnosioci nisu mogli da prisustvuju sudskim raspravama i pruže dodatna objašnjenja. Sud je saslušao završne reči šest osoba koje su u terorističkom napadu izgubile svoje rođake. U Tverski sud upućena je 61 tužba bivših talaca ili njihovih rođaka protiv vlade Moskve, u kojima se traži materijalna ili moralna odšteta za sumu od 59,7 miliona dolara. Njihovi advokati najavljuju nove tužbe, među kojima i tužbe građana Ukrajine. Sve tužbe zasnovane su na Zakonu o borbi protiv terorizma, koji utvrđuje da odgovornost za posledice zločina "nosi subjekt Federacije, na čijoj se teritoriji dogodio teroristički akt". Gradske vlasti smatraju da su zahtevi bivših talaca neosnovani. U sredu 22. januara gradska skupština se obratila Tverskom sudu, zatraživši da odbaci sve tužbe.\nEvropsko-američki spor >\nĆuprija na Rajni\nProtiv naftnih piona\nSmrt Đanija Anjelija >\nČeška bez predsednika >\nLoše odigrana partija


Ljubljana uzor budućeg razvoja Podgorice – Glavni Grad Podgorica\nGradonačelnik Podgorice dr Ivan Vuković danas se u Ljubljani sastao sa gradonačelnikom glavnog grada Republike Slovenije Zoranom Jankovićem. Sagovornici su se saglasili da Slovenija i Crna Gora imaju odlične političke i ekonomske odnose i da takvu saradnju treba iskoristiti za produbljivanje partnerstva i još bolju komunikaciju i na nivou glavnih gradova.\nVuković je upoznao slovenačkog kolegu da je Podgorica pokrenula obiman investicioni ciklus i da, u narednom periodu, planira realizaciju kapitalnih razvojnih projekata koji će značajno podići kvalitet života građana. “Veoma su nam u tom dijelu važna iskustva Ljubljane koja će nam poslužiti kao primjer i uzor u mnogim oblastima” saopštio je Vuković, dodavši da je Podgorici u ovom trenutku izuzetno važna saradnja sa razvijenim gradovima Evropske unije. On je, upoznajući Jankovića sa aktivnostima uprave glavnog grada Podgorici i aktuelnim projektima naglasio da je od izuzetnog značaja da Podgorica i Ljubljana razmijene iskustva i prodube saradnju, posebno u oblastima efikasnijeg korištenja sredstava iz EU fondova, načina organizacije lokalne uprave, planiranja prostora, poboljšanja sistema javnog gradskog prevoza, stvaranja novih pješakih zona i više parking prostora.\nGradonačelnik Ljubljane Zoran Janković ocijenio je da se Podgorica razvija intenzivno i u dobrom smjeru, ističući da je grad Ljubljana u potpunosti otvoren za saradnju sa glavnim gradom Crne Gore u svim oblastima od obostranog interesa, a u cilju dalje razvoja dva grada. “Sve što u Ljubljani dobro funksioniše, možete da iskoristite kao dobru praksu i u tom dijelu Vam nudimo punu tehničku i ekspertsku podršku, a s druge strane smo i mi u gradu Ljubljani, vrlo zainteresovani da vidimo kako se realizuje određeni projekti u Podgorici”, saopštio je Janković.\nSagovornici su na kraju sastanka, konkretizovali realizaciju dogovorenih aktivnosti u narednom periodu, a gradonačelnik Janković je prihvatio poziv gradonačelnika Vukovića da uskoro posjeti Podgoricu.\nŽiri saopštio kandidate za dodjelu Nagrade “19. decembar”09/12/2019 - 19:12\nDruga žurka u okviru projekta Konektor prevazišla sva očekivanja08/12/2019 - 18:29\n“Zabjelska Vektra” nakon dvanaest godina dobija uređen parking08/12/2019 - 14:24\nPočinje Evropska neđelja mobilnosti Počela kampanja „Kesa je više previše“


Službenici UN u Africi plaćaju devojčicama za seks – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nSlužbenici UN u Africi plaćaju devojčicama za seks\nUjedinjene nacije se suočavaju sa mnogim optužbama da su službenici svetske organizacije odgovorni za seksualno zlostavljanje. Generalni sekretar UN Ban Kimun nazvao je te slučajeve “kancerom sistema”, piše “Vašington post”.\nIstražitenji su ovog meseca otkrili nove dokaze nečasnih radnji mirovnjaka. Pronađeni su dokazi da su najmanje četiri pripadnika UN u Centralnoafričkoj Republici devojčicama navodno plaćali 50 centi za seks.\nTo je još samo jedan slučaj pošasti među službenicima UN u Centralnoafričkoj Republici, koji su u 22 slučaja optuženi za seksualno zlostavljanje i eksploataciju u proteklih 14 meseci. Poslednje optužbe su stigle u osvit Banovih napora da primeni politiku “nulte tolerancije”.\nOvakve optužbe prete da unište legitimnost Ujedinjenih nacija u Africi, gde sprovode devet mirovnih operacija u kojima učestvuje više od 100.000 ljudi, ocenjuje se u tekstu Vašington posta. Poslednjih godina slučajevi seksualnog zlostavljanja zabeleženi su i u Maliju, Južnom Sudanu, Liberiji i Kongu.\nU nezavisnom izveštaju UN koji je objavljen prošlog meseca ističe se loše sprovođenje politike sprečavanja i prijavljivanja zloupotreba.\nKako se ističe u tekstu uglednog američkog lista, stručnjaci i zvaničnici ukazuju na sistemske probleme koji podrivaju i istrage i pravno gonjenje osumnjičenih, što vodi percepciji nekažnjivosti službenika UN.\n“Zlostavljanja podrivaju sve ono za šta se zalažemo”, rekao je pomoćnik generalnog sekretara UN Entoni Banburi.\nMisija UN u Centralnoafričkoj Republici u koju su trupe i civili upućeni 2014. da bi pomogli okončanju građanskog rata i uspostavljanja legitimne vlasti, ističe se po izveštajima o seksualnom zlostavljanju i eksploataciji.


SZO Srbija: Nema razloga za uvođenje novih mera | Slobodna reč\nSZO Srbija: Nema razloga za uvođenje novih mera\nBEOGRAD – Direktor kancelarije Svetske zdravstvene organizacije u Srbiji Marijan Ivanuša izjavio je danas za RTS da je epidemiološka situacija u Srbiji trenutno među najboljim u Evropi, „da se jako dobro drži posle pogoršanja u julu i avgustu“ i da nema razloga za uvođenje dodatnih mera. To je dokaz da se epidemija može staviti pod kontrolu poštovanjem osnovnih i jednostavnih mera, naglasio je Ivanuša i dodao da ne vidi nikakav razlog za uvođenje vanrednog stanja ili bilo kakvih dodatnih mera.\nKada je u reč o vakcini protiv korona virusa, Ivanuša je naveo da ih je puno u razvoju, ali da nijedna još nije završila treću fazu kliničkog ispitivanja.\nSrbija je potpisala obavezujući sporazum o pridruživanju „Kovaksu“, a Ivanuša je rekao da je taj projekat nastao jer se događalo da relativno male i siromašne zemlje imaju jako težak pristup lekovima, vakcinama i drugoj medicinskoj opremi. Razlog za inicijativu je da se ne dogodi da velike i snažne zemlje obezbede vakcine za sebe, dok će svi ostali iz manje bogatih zemalja biti prepušteni na milost i nemilost globalnog tržišta, predočio je Ivanuša.\nPrethodni članakTorlak: Domaća vakcina protiv gripa od 1. oktobra\nSledeći članakMeteorolozi: Biće Miholjskog leta, u oktobru preko 25 stepeni


Kako iskustva brzorastućih kompanija mogu pomoći bh. ekonomiji | Superinfo\n25 jan Kako iskustva brzorastućih kompanija mogu pomoći bh. ekonomiji\nPosted at 09:48h in Fokus\tby\tSuperinfo\n“Ne možemo reći da postoji općeprihvaćena definicija brzorastućih kompanija. Originalna definicija potječe iz SAD-a i David Birch ju je 1979. godine koristio za subjekte koji su ispoljavali rast prihoda od najmanje 20 posto tokom perioda od četiri godine, s početnim prihodom ne manjim od jednog miliona dolara. Danas se upotrebljava veći broj različitih definicija ovih kompanija, a najčešće se koristi varijacija OECD definicije koja je vrlo slična originalnoj. Pri rangiranju brzorastućih kompanija, pored kriterija kao što su rast prihoda i rast broja zaposlenih, koristi se i složena godišnja stopa rasta (Compound Annual Growth Rate – CAGR)”, rekao nam je profesor Ermin Cero, predavač iz oblasti finansija na Internacionalnom Burch univerzitetu.\n“Razlog velikog interesa za ove kompanije je zasnovan na vrlo bitnim statističkim pokazateljima. Naime, iako generalno ove kompanije obuhvataju nekih pet posto ukupnog broja subjekata koji posluju na tržištu, one su ‘odgovorne’ za preko 50 posto rasta zaposlenosti, a u nekim slučajevima čak ovaj procenat ide i do 70 posto”, naveo je Cero.\nPoslovne novine su u saradnji sa LRC-om uradile analitiku i rangiranje brzorastućih kompanija u BiH i regiji, u okviru realizacije novog projekta.\nNajveći broj brzorastućih kompanija u BiH je u djelatnosti “Trgovina na veliko”, i to ukupno 75, a zatim slijede “Trgovina na malo” (72 kompanije), “Cestovni prijevoz robe” (51 kompanija), “Građevinarstvo” (30 kompanija) itd. Listu rangiranih kompanija i više informacija o brzorastućim kompanijama možete pogledati na portalu www.poslovnenovine.ba.\n„Imajući na umu značaj ove kategorije kompanija i činjenicu da su one pogonsko gorivo ekonomskog razvoja, od velike je važnosti identificirati ih i kod nas u Bosni i Hercegovini te ih prepoznati i odati im priznanje za njihov veliki doprinos razvoju ekonomije”, zaključio je Cero.\nbh ekonomija, brzorastuce kompanije


► Hoti najavio ograničenje kretanja u opštinama sa najvećim brojem zaraženih\nFoto: Beta / Claudio Centonze\nHoti je na konferenciji za novinare rekao da će Vlada Kosova na sednici zakazanoj za 18 sati doneti odluku o ograničenju kretanja u Prištini, Prizrenu, Uroševcu i Vučitrnu od 21 do 5 časova.\nDodao je da će za nedelju dana biti povećani kapaciteti za testiranje na korona virus u privatnim klinikama.\nNajavio je da će u roku od nedelju dana privatne klinike dobiti licence za vršenje viroloških testova, kao i kupovinu više od 100.000 testova i 500.000 sezonskih vakcina i dodatne opreme za testiranje na korona virus.\nU Infektivnoj klinici Kliničko bolničkog centra Kosova danas su preminule četiri osobe od posledica infekcije korona virusom, javili su prištinski mediji.\nTela preminulih su iz klinike preneta u Institut sudske medicine u Prištini.\nNajviše novih slučajeva infekcije u prethodne tri nedelje zabeleženo je u Prištini a samo juče je potvrđen 81 novoinficirani.


Neverovatno je da se u Srbiji u oko 50, 60 gradova protestuje, i u njima najrazličitije grupacije protestuju, celo društvo je u protestu spram vlasti, a vlast to zanemaruje, rekla je u Novom danu novinarka nedeljnika NIN Vesna Mališić.\n„Predsednik kaže: primiću svakoga da sa njim pričam, ali kad imate društvo koje se ogranski buni protiv sistema nema kanabeta na kojem možete to da rešite, nema ni izbora. Morate da se suočite sa karakterom vlasti, a to je da je ona autokratska, nedemokratska, i to kažu – i malinari, i ljudi koji brane reke, i sindikati i univerziteti, i studenti, i političke partije. Vlast bi morala debelo da se zapita šta radi i kuda vodi zemlju antagonizirajući sebe sa celim društvom“, kaže ona.\nVučić kaže, navodi Mališić, da će da razgovara sa građanima ali koje on dovede – „to su građani koji su meni prihvatljivi, postoje i neki drugi koji govore nešto drugačije, ali sa njima neću da razgovaram“.\nOna smatra da su protesti širi od onoga što su partije, a nijedan predsednik nijedne zemlje na svetu nema prava da kaže da neće da razgovara sa opozicionim partijama.\n„To pokazuje kako on razume politiku – sve režirano i sve po njegovom scenariju i samo ono što on kontroliše… kad ima one koji kliču, koji su dovedeni, ili su naterani, ili obrađeni medijskom kapanjom“, dodaje.\nMališić kaže da uzalud vlast pokušava da broji koliko je fakulteta ili koliko ljudi nije potpisalo podršku protestima, jer mnogi zavise od države, i ne smeju da daju javnu podršku.\nOna je podsetila da je Vučić rekao da bi prema istaživanjima SNS sa njim osvojio više od 50 odstom a bez njega samo četiri odsto glasova na izborima.\n„On je to rekao u vreme kad cela Srbija protestuje kao poruku SNS – vi ste bez mene ništa, ako mene nema onda nema nikoga od vas i zato ima da me čuvate i da mi kličete i da mi izvodite ljude na ulicu i da napadate proteste koliko god možete“, rekla je.\nNazivanje fašistima onih koji su izviždali premijerku u Orašcu, paradigma je licemerja i dvostrukih standarda.\n„Ono što suštinski vlast radi, a pokušava da sakrije, a da za sve optuži opoziciju i ljude koji protestuju“, dodaje.\nVlast gaji u nedrima desničare i pripušta ih kad im je potrebno, navodi ona i dodaje da je Miša Vacić dobrodošli desničar, prihvatljiv, dok su ovi koji viču „ua“ neprihvatljivi desničari, iako su prošle godine na istom događaju bili prihvatljivi.\n„Zanimljivo je što je premijerka rekla da vidi čije su to zastave, pokušala je da ih poveže sa demonstrantima, i da ih diskredituje, to je manir“, zaključuje.\nVlast, kaže novinarka, ne može da se suoči sa tim šta joj se dešava po gradovima Srbije.


AKCIJA „GROM 1“ – Privedeno 128 dilera širom Srbije\nAKCIJA „GROM 1“ – Privedeno 128 dilera širom Srbije\nPrvi potpredsednik Vlade Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da je od jutros od 4.30 u akciji privođenja narko dilera privedeno 128 lica, da će s prethodnom sličnom akcijom to značiti gotovo 500 privedenih, a onima koji su se sklonili ili pobegli na dan, dva, poručio je da im pakao tek predstoji.\nAkcija Grom 1 na razbijanju narko-grupa u celoj Srbiji je u toku od rno jutros, a policija je ušla u 1.165 objekata. Do sada je, kako je rekao Vučić, procesuirano 128 lica, a među njima su i značajna imena narko mafije.\nVučić je izjavio je danas da nema sistemske veze između države i kriminalaca i da nijedna informacija iz akcije Grom u kojoj je priveden veliki broj narko dilera nije procurela.\n„Ponosan sam jer uvek imate nekoga iz policije, tužilaštva, suda, i uvek poneka informacija iscuri, ali smo noćašnjom akcijom pokazali da nemamo strah i sistemske veze između države i kriminalaca“, rekao je Vučić na konferenciji za novinare.\nVučić je istakao da su tokom akcije Grom 1 uhapšene i neke serijske ubice, ljudi koji su vršili nekoliko ubisava, razbojsništava kao i da su neki zadržani zbog nelegalnog posedovanja oružja.\n„Oni koji misle da će se ta mreža brzo oporavljati, bolje da razmišljaju o poštenom poslu…Ovo nije kraj te akcije i ona će da teče svaki dan“, poručio je vicepremijer i dodao da u jednom restoranu u Beogradu u koji su ušli nisu našli nijednu ososba koja kod sebe nije imala neki narkotik, a da su svi iz obezbeđenja imali metak u cevi i da „nijedan ne zna odakle mu pištolj“.\n„Uhapsimo ih hiljadu puta dok tamo ne budu svi bez narkotika pa da vidimo da li su oni ili država jači. Ponosan sam na to što je država pokazala“, istakao je Vučić.\nRepublički javni tužilac Zagorka Dolovac izjavila je da su u akciji „Grom 1“ uhapšeni ozbiljni narko dileri koji su bili na samom vrhu piramide i poručila da niko nije jači od države.\n„Iz zakonskih razloga nismo u mogućnosti da saopštavamo imena uhapšenih lica, ali vam mogu reći da su ovog puta na meti drzave ozbiljni narko dileri koji su na samom vrhu piramide“, rekla je Dolovac na konferenciji za novinare u Vladi Srbije, naglasivši da današnja akcija nije kraj borbe sa narko klanovima.\n„Ma koliko mislili da su jači od države, to nije tačno, nisu jači od države“, poručila je Dolovac, koja je pohvalila sve policajce i tužioce koji sprovode akciju Grom, napominjući da im podrsku pruža Biro za koordinaciju službu bezbednosti.\nDirektor policije Milorad Veljović izjavio je da se u akciji Grom radilo na suzbijanju rasturanja narkotika ali da su hapšeni i oni koji ugrožavaju imovinsku i ličnu sigurnost, a da je u saradnji sa Tižilaštvom odgvorno radila na slučajevima 24 sporne privatizacije.\nVeljović je rekao da je sve rađeno na osnovu zaključaka Biroa za koordinaciju rada službi bezbednosti. On je precizirao da su u okviru Groma uhapšena i četiri strana državljanina zbog razbojništva na teritoriji Srbije.\nGovoreći o saradnji policije, Tužilaštva i ostalih u akcijama borbe protiv korupcije i kriminala Veljović je poručio da „nema zadatka koji ne možemo zajedniči da realizujemo“ i poručio da se sa Gromom neće završiti ta borba.


Microsoft će uskoro omogućavati kupovinu hardvera iz Windows 10 Store-a - IT magazin\nMicrosoft će uskoro omogućavati kupovinu hardvera iz Windows 10 Store-a\nMicrosoftova odluka da preimenuje Windows Store u Microsoft Store će za neke delovati konfuzno, zbog podudaranja sa kompanijinom onlajn prodavnicom hardvera koja je takođe poznata pod nazivom Microsoft Store. Međutim, izgleda da je Microsoft pažljivo osmislio koncept, jer kompanija planira da donese svoj kompletan hardverski portfolio u Windows 10 prodavnicu aplikacija.\nIako funkcija još uvek nije dostupna korisnicima, sajt MSPoweruser je primetio da novo ažuriranje Windows 10 Store-a, pored novog izgleda, donosi i opciju kupovine brojnih hardverskih uređaja koje Microsoft nudi u svom onlajn Store-u. Lista uređaja uključuje Surface liniju iz Microsoftove ponude, ako i uređaje drugih proizvođača kao što su laptopovi, tableti, fitnes uređaji i druga oprema.\nKupovina hardvera će zahtevati Windows Hello autentifikaciju, koja će korisnika potom voditi na stranicu za naručivanje. Za sada nema informacija o tome kada bi kupovina hardvera preko Windows 10 Store-a mogla zaživeti, ali je moguće da će stići narednog meseca uz Fall Creators Update.


Beograd 14. septembar, 2021\nAžurirana funkcija proširene RAM memorije nadograđuje dodatnu "radnu" memoriju za još bolji multitasking i korisničko iskustvo\n• Poboljšanje performansi biće dostupno prilikom sledećeg velikog ažuriranja operativnog sistema u 2021. godini, i uključuje vivo V21 5G i Y72 5G modele.\n• Proširena RAM memorija omogućava uređajima da iskoriste i do 4GB virtuelne memorije za besprekorno korisničko iskustvo.\nZahvaljujući kombinaciji odličnih performansi, korisnici vivo pametnih telefona već su navikli da od brenda uvek dobijaju i malo više. Lansiranjem ažurirane funkcije proširene RAM 2.0 memorije, odabrani pametni telefoni, iz ovogodišnje ponude, pružiće još više mogućnosti. Povećanjem ove memorije na 4GB, iskustvo pokretanja više aplikacija odjednom ili prebacivanje između njih, postaće brže i lakše. Funkcija proširene RAM memorije 2.0 biće dostupna za vivo V21 5G i Y72 5G pametne telefone i biće omogućena ažuriranjem softvera telefona od septembra ove godine.\nPodsećamo, vivo proširena RAM memorija omogućava potrošačima da na svom telefonu podese raspodelu prostora za skladištenje, koji će se koristiti kao dodatna „radna" memorija, omogućavajući besprekornije iskustvo pri korišćenju više aplikacija istovremeno. Sistem je pametno implementiran i automatski se uključuje i isključuje, kada ima dovoljno memorije za skladištenje. Modelima koji su na našem tržištu lansirani ove godine - vivo V21 5G i Y72 5G, proširena RAM 2.0 memorija obezbediće povećanje skladišnog prostora za kratkoročnu memoriju - sa 3GB na 4GB, uz već postojećih 8GB. To znači da će korisnici na raspolaganju sada imati ukupno 12GB radne memorije.\n„U kompaniji vivo posvećeni smo stalnom usavršavanju i učenju, kao i Benfen-u, konceptu koji opisuje stav - raditi pravu stvar, na pravi način. Naša namera je da korisnicima nastavimo da pružamo uslugu koja premašuje njihova očekivanja", izjavio je Anthony Zhang, marketing menadžer lanca snabdevanja, vivo Srbija. "Zahvaljujući ovom običaju stalnog usavršavanja, predstojeće ažuriranje će našim korisnicima ponuditi još bolje performanse njihovih vivo telefona. Fokusirajući se i na uređaje srednjeg ranga, a ne samo na premijum, vivo omogućava podjednako uživanje svih korisnika i odlično iskustvo pametnih telefona", zaključio je Zhang.\nPrethodno : Dodatna sigurnost uz vivo: Tri godine garancije na odabrane pametne telefone\nSledeće : vivo otvara novo poglavlje sa samostalno razvijenim čipom za fotografiju V1 i pokazuje posvećenost dugoročnoj strategiji tehnoloških inovacija\nKako se obavlja „kloniranje telefona" preko aplikacije EasyShare?


Planinski put Belavista u Ekvadoru, zemlji izuzetne lepote i šarma, vodi do kuće na drvetu koja služi kao seizmička stanica. Međutim, svetsku atrakciju predstavlja ljuljaška, dugim konopcima zakačena za grane drveta.\nPosetioci skloni avanturi mogu da se zaljuljaju iznad ambisa sa pogledom na vulkan Tungurahua. Poseban kuriozitet prestavlja činjenica da ne postoji nikakvo obezbeđenje od pada. Ljuljate se na sopstvenu odgovornost i očekuje se da budete oprezni i odgovorni.\nCeo kompleks je organizovan nepretenciozno. Dok osmatra aktivnost vulkana, stariji čuvar u kućici na drvetu (Casa del Arbol) za simboličnu nadoknadu dopušta adrenalinskim zavisnicima da se zaljuljaju iznad provalije duboke nekoliko stotina metara koja je često pokrivena maglom, što daje utisak da letite u oblacima.\nIako ovo ljuljanje deluje kao izuzetno opasna avantura, ne postoje podaci da se ikada neko povredio ili stradao, a slike sa ljuljaške koje godinama obilaze svet privlače sve više turista.


22.05.2022 / 08:49 Ličnost dana - Ličnost dana\nIpak, zahvaljujući BH Telecomu na čelu sa generalnim direktorom Sedinom Kahrimanom to će se u budućnosti promijeniti.\nOva kompanija je u saradnji sa BHRT-om zajednički učestvovala na tenderu, nakon čega je uslijedilo zaključivanje ugovora sa UEFA-om o otkupu medijskih prava za utakmice Nogometne reprezentacije BiH u okviru UEFA Lige nacija za period 2022-2028, Evropske kvalifikacije za UEFA EURO 2024, FIFA Svjetsko prvenstvo 2026 i UEFA EURO 2028 i medijska prava za prenos prijateljskih utakmica naše fudbalske reprezentacije u periodu 2022-2028.\n- BH Telecom kao dokazani lider na bosanskohercegovačkom tržištu u ponudi telekomunikacijskih usluga, pa i multimedijalnih usluga, kao što je javnosti poznato, kontinuirano nastoji obezbijediti najkvalitetniji sportski sadržaj svojim korisnicima, a ovaj put, u saradnji sa BHRT-om, i svim građanima BiH. Sva ugovorena takmičenja, tj. utakmice, će biti emitovane na kanalu BHT1, s tim da će BH Telecom svojim korisnicima omogućiti praćenje utakmica uživo i putem svog MY TV servisa, kao i putem Moja webTV usluge/aplikacije, čime će BH Telecom dodatno obogatiti svoju ponudu i unaprijediti iskustvo svojih korisnika, što je jedan od strateških ciljeva kompanije. Potpisivanje ovog memoranduma je istovremeno i podrška BH Telecoma Radioteleviziji BiH i njenom nesmetanom radu, produkciji i emitovanju TV i radio programa državne radiotelevizije, čime još jednom pokazujemo svoju privrženost državi Bosni i Hercegovini i njenim građanima“, izjavio je Sedin Kahriman, generalni direktor BH Telecoma.\nBHRT i BH Telecom stupili su u partnerstvo s ciljem da utakmice nogometne reprezentacije BiH i najvažnijih fudbalskih takmičenja, kao i drugih međunarodnih takmičenja vrate na ekrane svih građana BiH bez ikakve dodatne naknade, za razliku od prethodne sezone međunarodnih takmičenja. Potpisanim Memorandumom o razumijevanju i međusobnoj saradnji izražena je i namjera da se saradnja između BH Telecoma i Radio televizije Bosne i Hercegovine proširi i na druga najznačajnija fudbalska takmičenja koja nas očekuju, o čemu će javnost biti blagovremeno obaviještena.\n“Zaista je veliko zadovoljstvo upoznati javnost s činjenicom da se nogometna reprezentacija BiH vraća na program BHRT-a i na platforme BH Telecoma. Ovakav poduhvat, posebno ako uzmemo u obzir sve ono što se dešava s javnim servisom BiH u posljednje vrijeme, ne bi bio moguć bez BH Telecoma i menadžmenta najjačeg telekom operatera u BiH predvođenog gospodinom Sedinom Kahrimanom. Navikli smo na izuzetno dobru saradnju s ovom uspješnom kompanijom i na njihovu veliku podršku BHRT-u, jer važno je istaknuti da su se u BH Telecomu i ovaj put, osim ekonomskih razloga, kod izbora partnera u ovom projektu, pored poslovnog kredibiliteta, sasvim sigurno vodili i motivima podrške opstanku i postojanju javnog medijskog servisa Bosne i Hercegovine, rekao je Belmin Karamehmedović, generalni direktor Radiotelevizije Bosne i Hercegovine na današnjoj pres-konferenciji.


NetEase – Page 2 – RUR Esports\nHearthstone dobio opciju čuvanja/gledanja partija i zvanični deck tracker! Ali samo za igrače u Kini…\nPre sada skoro već dve godine, na leto 2016. godine, pisali smo o specijalnoj zvaničnoj aplikaciji koju su Hearthstone igrači dobili u Kini. Ova aplikacija je tada sadržala razne zanimljivosti poput statistike, a ni godinu i po dana kasnije još…\nSjajna najava za 2017 Gold Club World Championship\nNaredne nedelje će Peking biti centar svetskih esport dešavanja, i to ni manje ni više nego čuvena Vodena Kocka (Water Cube), remek delo arhitekture izgrađeno specijalno za potrebe Olimpijskih igara u Pekingu. Tu će se održati 2017 Gold Club World Championship…\nKineskim igračima kasno javljen format za Hearthstone Spring Championship\nU vikendu iza nas odigralo se najveće sezonsko Hearthstone takmičenje, Hearthstone Spring Championship 2017, gde je sjajni Danac Hoej uzeo drugu vezanu titulu Hearthstone šampiona, što mu je donelo 60 000 dolara i direktan plasman na BlizzCon 2017. Ono što je…\nPočinje Hearthstone Kina vs Evropa plej-of\nNakon desetak dana uzbudljive borbe u grupnoj fazi, danas startuje završnica 4. po redu duela između Kine i Evrope u Hearthstoneu. Kao što vam je verovatno poznato ukoliko pratite Hearthstone scenu, već tradicionalno kineska kompanija NetEase dodeljuje Ferari vredan 200…\nBlizzard prekinuo Hearthstone Team Story ligu zbog kockanja\nAktuelna sezona jedne od najvećih i najstarijih timskih Hearthstone liga, kineska Hearthstone Team Story, ugašena je na određneno vreme od strane samog Blizzarda zbog primesa kockanja. Ovo je potvrdio Sin Tan, menadžer najvećeg kineskog Hearthstone sastava, Team Celestial, čiji je vlasnik TiddlerCelestial,…\nCS:GO – od silvera do globala\nNovi poraz za G2 u LEC-u


„Bezobrazluk i provokaciija“: Ruski političari i stručnjaci o incidentu sa američkim razaračem\nRuski političari i stručnjaci komentarisali su incident sa američkim razaračem "Džon Mekejn", koji je narušio pomorske granice zemlje. Nazvali su incident političkom provokacijom i bezobrazlukom.\nRanije je Ministarstvo odbrane izvestilo da je razarač ušao u ruske teritorijalne vode u zalivu Petra Velikog na dva kilometra. Dobivši upozorenje od velikog protivpodmorničkog broda Tihookeanske flote „Admirala Vinogradova“, odmah je prešao u neutralne vode. Kasnije je komanda američke Sedme flote objasnila manevar razarača kao operaciju „za obezbeđivanje slobode plovidbe“. Američka vojska je takođe saopštila da ove vode ne smatra teritorijalnim vodama Rusije, prenose RIA Novosti.\nPrema mišljenju Elene Panine, člana Komiteta Državne dume za međunarodne poslove, američke akcije su pokušaj eskalacije rusko-američkih odnosa.\n„Ovo je politička provokacija, u kojoj je sve značajno, uključujući i ime `Džona Mekejna`, glavnog rusofoba i zakletog neprijatelja Rusije, po kome je američki razarač i dobio ime“, rekla je ona za RIA Novosti.\nPrimetila je da se takva akcija Vašingtona odvija prvi put u dužem vremenskom periodu.\nBivši komandant Tihookeanske flote, admiral Viktor Fedorov, složio se sa njenim rečima.\n"Ovo je predstavljalo grubo kršenje međunarodnog pomorskog prava. Prema njemu, teritorijalne vode Rusije određuju se linijom od zapadnog do istočnog rta na udaljenosti od 12 milja od obale", rekao je Fedorov za RIA Novosti.\nObjasnio je da su Amerikanci napravili takav prekršaj jer ovu liniju ne priznaju kao granicu teritorijalnih voda Rusije.\nBivši komandant Crnomorske flote, admiral Vladimir Komoedov, u eteru radio stanice NSN nazvao je operaciju američkog vojnog broda bezobrazlukom i pozvao rusko rukovodstvo da dobro razmisli o zaštiti granica zemlje.\nNaglasio je da bi, ako se donese odluka o nabijanju u razarač, odgovornost za to snosile Sjedinjene Države.\n"Nabijanje je prinudna mera protiv prekršioca. On je odgovoran, u ovom slučaju - Sjedinjene Američke Države", izjavio je admiral.\nIstovremeno, kako kaže Komoedov, ruska vojska teško da bi preduzela stvarnu akciju protiv prekršioca. Objasnio je da brodovi mornarice u stvari imaju imunitet, budući da su teritorija druge države.\nZauzvrat, predsednik i član Izvršnog komiteta Ruske asocijacije za međunarodno pravo Anatolij Kapustin primetio je da je za sprečavanje takvih incidenata u budućnosti neophodno zaključiti sporazum sa Sjedinjenim Američkim Državama o priznanju ruskih istorijskih voda.\n"Koncept `istorijskih voda` prilično je složen. U Konvenciji nije definisan ni na koji način, nikakvim posebnim aktima, o njima se govori usput. Države same postavljaju određena ograničenja", rekao je sagovornik agencije.\nObjasnio je da se prema međunarodnom pravu zaliv može smatrati teritorijalnim vodama ako njegov ulaz nije širok više od 24 nautičke milje.\n„Ali u istoriji Rusija (zaliv Petra Velikog) zaista ga koristi kao teritorijalno more, pa zato svuda u našim dokumentima postoje informacije da ovaj zaliv smatramo našim prema ruskom zakonodavstvu, koje to utvrđuje“, dodao je ekspert.\nStav Amerikanaca je da oni ne priznaju neke istorijske ili teritorijalne vode Rusije i drugih zemalja, rekao je Kapustin.\n„A naš stav zasnovan je na činjenici da takva međunarodna praksa postoji i da ih utvrđuje naše zakonodavstvo“, naglasio je ekspert.\nKako je primetio sagovornik agencije, Rusija ima zakonska prava da reši pitanje teritorijalnih voda. To uključuje i upotrebu sile. Kapustin je umesto toga pozvao na skapanje sporazuma sa Sjedinjenim Državama. Međutim, prema njegovim rečima, Amerikanci na ovo neće pristati.\nfoto: © U.S. Navy / Petty Officer 3rd Class Aron Mon/ vostok.rs


Druženje s novinarima: Provođenje testova na stres u CBBiH\nProvođenje testova na stres u Centralnoj banci Bosne i Hercegovine (CBBiH) bila je ovomjesečna tema druženja s novinarima, o čemu su govorile Vesna Papić, rukovodilac Odjeljenja za finansijsku stabilnost i Belma Mahmutović, rukovodilac Službe za modeliranje testova na stres.\nTestovi na stres su jedan od osnovnih alata za identifikovanje ranjivosti u bankarskom sektoru, a CBBiH je sa provedbom testova na stres počela 2007. godine. S vremenom je okvir za provođenje testova na stres kontinuirano unapređivan, a posljednja generacija testova na stres (novi alat), koji je usklađen sa novim regulatornim okvirom za poslovanje banaka u BiH, razvijen je u 2019. godini u okviru projekta FINRA.\nNa druženju sa novinarima posebna pažnja je posvećena i interpretaciji rezultata testova na stres provedenih na osnovu podataka sa kraja 2020. godine, a rezultati pomenutog testa na stres upoređeni i sa rezultatima testa na stres provedenog na bazi podataka sa kraja prvog polugodišta 2021. godine. Rezultati oba testa na stres pokazali su da je bankarski sektor BiH otporan na pretpostavljene šokove, te bi u slučaju materijalizacije pretpostavljenih šokova iz oba ekstremna scenarija, stopa adekvatnosti kapitala bankarskog sektora u BiH ostala na znatno većem nivou od propisanog regulatornog minimuma od 12%.\nOsvrnuvši se na trenutno stanje u bankarskom sektoru, istaknuto je da je i pored nepovoljnih okolnosti poslovanja u prošloj godini, bankarski sektor BiH zadržao adekvatan nivo kapitalizovanosti, poboljšani su pokazatelji kvaliteta aktive, a pokazatelji likvidnosti su na zadovoljavajućem nivou.


Obeležen Svetski dan bubrega u Prokuplju - Grad Prokuplje\nUdruženje dijaliziranih, transplantiranih i bubrežnih bolesnika „Toplica“, u Prokuplju, uz podršku Saveza organizacija bubrežnih invalida Republike Srbije i lokalne samouprave, obeležilo je Svetski dan bubrega, 14. mart.\nPovodom obeležavanja ovog datuma koji se obeležava u celom svetu, članovi Dečijeg hora Doma kulture „Sanjalice“ podržali su današnju akciju, tako što su u centru grada građanima delili promotivni materijal, kako bi ukazali na značaj zdravih životnih stilova u prevenciji bubrežnih bolesti. Ovu akciju podržala je i Kancelarija za decu i mlade Grada Prokuplja.\n-Uključili smo se u obeležavanje Svetskog dana bubrega, sa ciljem da apelujemo na građane da redovno kontrolišu svoje zdravlje i ne zanemare simptome koji mogu da ukažu na neko oboljenje bubrega. Preventivne mere, kao što su fizička aktivnost, zdrave životne navike, su način da se mnoge bolesti spreče, odlože ili drže pod kontrolom, istakao je predsednik Udruženja dijaliziranih, transplantiranih i bubrežnih bolesnika „Toplica“ Milan Krstić.\nKako ističe, sve aktivnosti Saveza bubrežnih invalida Republike Srbije podržava Ministarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja kroz programski konkurs.\nUdruženje dijaliziranih, transplantiranih i bubrežnih bolesnika „Toplica“ ima oko 60 članova, a u realizaciji svih aktivnosti dobija veliku podršku Grada Prokuplja.\n-Zahvaljujući podršci Grada, umnogome smo poboljšali uslove na Odeljenju dijalize Opšte bolnice „Dr Aleksa Savić”. Sve smo učinili da bolesnicima, koji tri puta nedeljno provode više sati na ovom Odeljenju, obezbedimo maksimalan komfor. Veliku zahvalnost dugujemo i Bolnici koja je obezbedila nove aparate za dijalizu, kao i profesionalnom osoblju ovog Odeljenja koje nam je uvek na raspolaganju, objasnio je Krstić i izrazio nadu da će se ova saradnja lokalne samouprave, Udruženja i prokupačke Bolnice nastaviti, a sve u korist pacijenata.\nProcenjuje se da 850 miliona ljudi širom sveta ima neki problem sa bubrezima. Hronična bubrežna bolest je uzrok smrti najmanje 2,4 miliona ljudi godišnje. Ona je danas šesti uzrok smrti populacije.


RTS :: Bez promene referentne kamate, stopa ostaje 1,0 odsto\nEkonomija Bez promene referentne kamate, stopa ostaje 1,0 odsto\nčetvrtak, 10. jun 2021, 14:14 -> 15:28\nBez promene referentne kamate, stopa ostaje 1,0 odsto\nIzvršni odbor Narodne banke Srbije odlučio je da referentnu kamatnu stopu zadrži na nivou od 1,0 odsto, saopštila je Narodna banka.\nIzvršni odbor je pre svega imao u vidu da se efekti prethodno donetih monetarnih i fiskalnih mera mogu očekivati i u narednom periodu i da će po tom osnovu uslovi finansiranja privrede i građana ostati povoljni, kao i da će rasti njihov raspoloživ dohodak. Tome će doprineti i primena trećeg paketa mera pomoći privredi i građanima od oko 4,3 odsto bruto domaćeg proizvoda ove godine, navodi se u saopštenju NBS-a.\nCentralna banka navodi da "prema podacima Republičkog zavoda za statistiku, u prvom tromesečju rast BDP-a je iznosio 1,7 odsto međugodišnje, što je više od preliminarne procene od 1,2 odsto. Snažnom rastu najviše su doprineli građevinarstvo i industrija, posmatrano s proizvodne strane, odnosno fiksne investicije i neto izvoz, posmatrano s rashodne strane".\nDodaje da "izuzetno visoke međugodišnje stope rasta industrijske proizvodnje (33,9%), izvoza (73,2 odsto) i uvoza (63,6 odsto) robe i pokazatelja uslužnih sektora u aprilu delom odražavaju nisku bazu iz aprila 2020. godine, kada su ekonomski efekti pandemije u Srbiji i svetu bili najveći, ali su i rezultat nastavka pozitivnih tendencija od početka godine, s obzirom na to da ovi pokazatelji rastu i u odnosu na prethodni mesec".\n"Ubrzanom oporavku doprinosi i napredak u imunizaciji"\nNarodna banka ističe da "ubrzanom oporavku doprinosi i napredak u procesu imunizacije stanovništva i njegov uticaj na ponovno aktiviranje mnogih delatnosti u okviru uslužnog sektora".\n"Izvesno je da će se eksterna tražnja oporaviti, uz dalji rast izvoza, koji će nastaviti da bude geografski i proizvodno rasprostranjen. Sve to će, uz planirano povećanje kapitalnih izdataka države usmereno ka realizaciji infrastrukturnih projekata, obezbediti da rast bruto domaćeg proizvoda na nivou godine dostigne 6 osto, uz mogućnost da stopa rasta bude i veća", navodi se u saopštenju NBS-a.\nIzvršni odbor očekuje, navodi NBS, "nešto višu stopu inflacije i u maju, pri čemu će njen rast biti privremen i pre svega posledica niske baze iz prethodne godine, prvenstveno kod naftnih derivata, što je slučaj i u većini drugih zemalja zbog prošlogodišnjeg snažnog pada svetske cene nafte usled pandemije".\n"U isto vreme, niska bazna inflacija od 1,8 odsto ukazuje na odsustvo znatnijih inflatornih pritisaka sa strane tražnje, a njeno stabilno kretanje oko trenutnog nivoa Izvršni odbor očekuje i u narednom periodu. Važan faktor niske i stabilne inflacije bila je i ostaće obezbeđena relativna stabilnost deviznog kursa, kao i usidrenost inflacionih očekivanja finansijskog sektora i privrede, što potvrđuje kredibilitet monetarne politike", navodi NBS.\nObjašnjava da je "donoseći odluku o zadržavanju referentne kamatne stope na nepromenjenom nivou, Izvršni odbor je imao u vidu da kretanja u međunarodnom okruženju još uvek u najvećoj meri zavise od toka pandemije".\nNaredna sednica Izvršnog odbora o referentnoj kamati zakazana je za 8. jul 2021.\nOnlajn obuka – naši stočari uče kako se proizvodi mocarela, a mi strance kako se pravi kajmak\nZbog čega uvozimo mladi krompir\n17° C 13° C 13° C 15° C 14° C 5° C


Američki piloti videli cilindrični objekat koji se kretao super brzo, kontrola leta potvrdila autentičnost snimka | Luftika\nNekoliko američkih federalnih službi potvrdilo je da su piloti na jednom od komercijalnih letova videli NLO kako velikom brzinom preleće iznad njihovog aviona na jugozapadu SAD, izvestilo je više američkih medija.\nPiloti na letu 2292 „Amerikan erlajnza“ iznad tromeđe Teksasa, Oklahome i Novog Meksika primetili su na visini od 11.000 metara dugački cilindrični objekat koji se kretao izuzetno velikom brzinom, a onda nestao.\nUbrzo nakon susreta, piloti su radio vezom javili Federalnoj kontroli leta u Albukerkiju i pitali šta se tačno dešava.\nNa medijska pitanja o misterioznom susretu iz „Amerikan erlajnza” isprva su rekli da nemaju nikakve informacije o tome i da nisu upoznati sa takvom situacijom.\n„Nakon razgovora sa pilotima i dodatnim informacijama koje smo dobili, možemo da potvrdimo da se razgovor sa komandom leta zaista desio i da je potekao 21. februara sa leta 2292. Za sva dalja pitanja, obratite se Federalnom istražnom birou“, navela je kompanija.\nAmerika bombardovala Siriju, Rusija osudila napad i upozorila na eskalaciju sukoba


Japanski naučnici rade na projektu svemirskog lifta, koji će biti dug više hiljada kilometara i voditi do svemirske stanice u Zemljinoj orbiti.\nFoto: NASA/JPL-Caltech/SwRI/MSSS/Betsy Asher Hall/Gervasio Robles / Promo\nU svemiru će biti obavljeno prvo pilot-testiranje sa minijaturnom verzijom ovog lifta, navode sa Univerziteta Šizuoka.\nNaučnici veruju da će, uz pomoć deset metara dugačkog kabla postavljenog u svemiru između dva manja satelita uspeti da pošalju minijaturni lift dimenzija šest puta tri puta tri centimetra.\nRaketom "H-2B" u svemir bi trebalo da bude prevezen sav potreban materijal.\nLansiranje je predviđeno za 11. septembar iz baze Tanegašima.\nSvemirskim liftom bavi se kompanija "Obajaši", koja sarađuje sa timom naučnika sa Šizuoke.\nOni objašnjavaju da će postaviti čvrstu karbonsku nanocev, koja je dvadeset puta čvršća od čelika.\nKabina lifta kretala bi se zahvaljujući divovskoj šipki dugačkoj 96.000 kilometara, što je četvrtina udaljenosti između Zemlje i Meseca, prenose naučni portali.\nKoncept svemirskog lifta koji bi se uz pomoć čvrstih kablova uspinjao više hiljada kilometara datira još iz 19. veka. Na tu zamisao došao je Konstantin Cjolkovski 1895. godine, kada je ugledao Ajfelov toranj u Parizu.\nI Artur Klark, jedan od najpoznatijih pisaca naučne fantastike, obnovio je tu zamisao u knjizi "Rajski vodoskoci", objavljenoj 1978. godine.\nKlark je u svojoj knjizi "Odiseja 3001" prognozorao da će se ljudi preseliti u svemir, odnosno da će živeti u svemirskim naseljima između Zemlje i Meseca, jer opstanak na planeti neće biti moguć zbog lošeg ekološkog stanja.\nNaučnici prave ogromni laser kako bi DOZVALI VANZEMALJCE: Poznati naučnik već je upozorio da je to VELIKA GREŠKA


Srbija – Kladjenje.rs\nTip dana: Norveška – Srbija: Haland kao Hogar strašni, ali Mitar može da potopi Vikinšku galiju!\n8 Oktobra, 2020 Vlajko 0\nU četvrtak su na programu mečevi plej-ofa kvalifikacija za plasman na Evropsko prvenstvo koje će biti održano 2021. godine, a za vas smo ovog puta naravno pripremii duel između Norveške i Srbije.Meč između ove dve […]\nTip dana: Rusija – Srbija: Moskovsko veče kao priprema za norvešku polarnu noć!\n3 Septembra, 2020 Vlajko 0\nOd četvrtka su na programu mečevi prvog kola Lige nacija, a za vas smo ovog puta odabrali duel iz B divizije, u kom će Rusija na svom terenu dočekati reprezentaciju Srbije.Meč između ove dve selekcije […]\nTip dana košarka: Srbija vs Gruzija, prvi meč kvalifikacija za EP koji se igra u Beogradu!\n23 Februara, 2020 Kapiten 0\nSrbija je u ove kvalifikacije ušla kao veliki favorit u svojoj grupu. Pored današnjeg protivnika u grupu sa Srbijom su još Finska i Švajcarska. U prvom meču kvalifikacija u četvrtak, izabranici Igora Kokoškova su odneli […]\n14 Septembra, 2019 Kapiten 0\nUtakmicom za peto mesto, Srbija i Češka će odigrati svoj poslednji meč na šampionatu sveta u Kini. Za Češku je ovo vanserijski rezultat, dok su u taboru reprezentacije Srbije ubeđeni da su mogli do borbe […]\n11 Septembra, 2019 Kapiten 0\n10 Septembra, 2019 Kapiten 0\n8 Septembra, 2019 Kapiten 0\nOvo smo svi čekali! Borba za prvo mesto u grupi između Španije i Srbije. Dva tima koja su neporažena do sada, odigraće meč koji će odlučiti o tome ko ide u koji deo žreba. Ove […]\n6 Jula, 2019 Kapiten 0\n4 Jula, 2019 Kapiten 0\nEvropsko prvenstvo za žene se ovog leta igra u Letoniji i Srbiji i ispunilo je sva očekivanja. Gledali smo u grupnoj fazi veliki broj zanimljivih mečeva i najboljih osam reprezentacija je izborilo svoje mesto u […]


U manjim opštinama dominacija lokalnih lidera, pokazali lokalni izbori - KruševacGrad\nAktuelni predsednici čak tri od pet opština u Rasinskom okrugu, koji su na lokalne izbore izašli kao nosioci lista stranaka ili lokalnih pokreta osvojili su većinu u svojim opštinama, dok su u dve opštine na drugom mestu\nNajveća izlaznost je bila u Ćićevcu, čak 78 odsto, u Aleksandrovcu je svih pet lista prošlo cenzus, dok je najtešnja „borba“ vodjena u Trsteniku, gde su naprednjaci za procenat bili bolji od liste aktuelnog predsednika opštine, mada su obe liste osvojile po isto broj odborničkih mesta.\nLokalni lider koji je u Rasinskom okrugu dobio najveće poverenje sugradjana ubedljivo je predsednik opštine Brus, Milutin Jeličić Jutka, jer je lista Nove Srbije, koju je predvodio, dobila 53,38 odsto glasova. Prevedeno u odbornička mesta ta stranka je dobila 19, od ukupno 29 odbornika, koliko ih ima u Skupštini opštine Brus. Lista Aleksandar Vučić Srbija pobedjuje osvojila 7 odborničkih mesta, lista Ivica Dačić SPS –DSS dva odbornika te GG Disko Predolac je dobila jedno odborničko mesto. Preostalih pet lista ostalo je ispod cenzusa.\nU Aleksandrovcu je apsolutnu većinu dobila lista GG Pokret za Župu, koju je predvodio aktuelni predsednik opštine, Jugoslav Stajkovac. Osvojenih 50,04 odsto glasova donelo je toj listi 32 od ukupno 59 odborničkih mesta u SO Aleksandrovac. Zanimljivo je da je u toj opštinivih pet lista, koje su učestvovale na izborima, prešlo cenzus. Drugo mesto je lista Aleksandar Vučić Srbija pobedjuje kojoj je pripalo 13 odborničkih mesta, lista Izbor nove generacije Ivan Novaković, DS, SDS, LDP, SRP ima 5 mesta u lokalnom parlamentu, koliko je dobila i lista Ivica Dačić SPS – Dragan Marković Palma JS, dok je jedan manje pripao listi DSS Dveri dr LJubiša Pantić..\nU Ćićevcu je Pokret za očuvanje opštine Ćićevac, predvodjen predsednikom opštine, Zlatanom Krkićem, osvojio 13 od ukupno 25 odborničkih mesta. Cenzus su u toj opštini prešle i liste Srbija pobedjuje – Aleksandar Vučić, koja je osvojila 8 odborničkih mesta te dr Zoran Milivojević Batke – Nova Srbija kojoj je pripalo 4 odbornička mesta.\nPreostalih šest izbornih lista su ostale ispod cenzusa. U Trsteniku su liste Aleksandar Vučić Srbija pobedjuje i Miroslav Aleksić Zajedno sa narodom osvojile po 19 odborničkih mandata. U lokalnu skupštinu, koja ukupno ima 49 mesta, ulaze i SPO sa 6 mandata, koalicija SPS – JS kojoj je pripalo 4 mesta, dok će jednog odbornika imati lista Srpsko ruski pokret.\nU Varvarinu je na lokalnim izborima lista Aleksandar Vučić, Srbija pobedjuje osvojila najviše odborničkih mesta – 17, od ukupno 41. Sledi lista Srpski pokret obnove, koju je predvodio aktuelni predsednik te opštine, Zoran Milenković, i kojoj je pripalo 14 odborničkih mesta. Listi SPS-JS će imati 8 odbornika, dok je lista Temnićka alternativa Bratislav Petrović, dobila 2 odbornika.\n15.10.2021 0 402\n09.06.2021 0 242\n26.02.2021 0 118\n27.10.2020 0 208\n30.06.2020 0 305\n23. oktobra 2021., 22:36


mellon - SOLIDARNOST - Page 2\nby\tmellon 2021-12-08\nPobeda je ostvarena, ali nema stajanja dok ne vratimo moć odlučivanja u ruke građana i građanki! Danas smo bili svedoci toga da organizovani i solidarni možemo pobediti režim Aleksandra Vučića. Zakon o referendumu će biti promenjen, a Zakon o eksproprijaciji je povučen. Ipak, ne smemo se zavarati da smo ostvarili cilj. Cilj je da se u potpunosti obustavi izgradnja rudnika Rio Tinto. Cilj je takođe i konačna smena režima Srpske napredne stranke ...\nby\tmellon 2021-12-01\nMinistar policije je otvoreno pozvao na kršenje zakona i ljudskih prava okupljenih na najavljenim protestima i blokadama puteva nakon što su falange nasilnika sa njegovom podrškom već pokušale nasilno da zaustave prethodne proteste i blokade i to pred očima medija i sveprisutnih državnih organa bezbednosti. Od ovog momenta zahtev za ostavkom ministra policije ne može više biti predmet bilo kakve političke rasprave, a pravosudni organi bi trebali eventualno da imaju ...\nby\tmellon 2021-11-28\nPolitička platforma Solidarnost zahteva ostavku ministra unutrašnjih poslova Aleksandra Vulina. Aleksandar Vulin, koji trenutno obavlja funkciju ministra unutrašnjih poslova, svesno gazi pravni poredak Republike Srbije. Juče smo bili svedoci da policija pod njegovim rukovodstvom ili direktno fizički napada mirne građane i građanke u protestu ili se povlači kako bi Vučićevi batinaši to uradili. Iako Zakon o policiji nalaže da su zaposleni u MUP-u i policiji dužni da jednako postupaju prema svima ...\nby\tmellon 2021-11-26\nPolitička platforma „Solidarnost“ najavila je danas izlazak na gradske izbore u koaliciji sa „Ne davimo Beograd“ Danas je u prostorijama Medija centra u Beogradu održana konferencija za štampu na kojoj su učestvovali predstavnici političke platforme Solidarnost, pokreta Ne davimo Beograd (NDB) i slovenačke stranke Levica. Marko Miletić iz „Solidarnost“ je kao moderator podsetio na to da je Solidarnost pre dva meseca sa Ne davimo Beograd potpisala sporazum o zajedničkom promovisanju platforme Za ...\nby\tmellon 2021-11-20\nRobovski rad u našoj zemlji je nedopustiv, poručuju iz Ne davimo Beograd i Političke platforme Solidarnost Politička platforma Solidarnost i pokret Ne davimo Beograd održali su danas ispred sedišta Ministarstva rada konferenciju za štampu na kojoj su pozvali nadležne da reaguju na loš tretman stranih radnika u fabrici Linglong u Zrenjaninu. Predstavnici pokreta Ne davimo Beograd i političke platforme Solidarnost apelovali su na ministarstva rada i unutrašnjih poslova, te na tužilaštvo, da ...\nby\tmellon 2021-11-17\nTretman vijetnamskih radnika zaposlenih na gradilištu fabrike guma Linglong u Zrenjaninu, o kome saznajemo prethodnih dana za svaku je osudu. Nehumani uslovi u kojima radnici žive, kao i drugi oblici zlostavljanja od strane poslodavaca o kojima smo imali prilike da čitamo u medijima, u suprotnosti su sa domaćim radnim zakonodavstvom i međunarodnim konvencijama i sporazumima koje je Srbija usvojila. "Nažalost ovo nije prvi put da slušamo o krajnje eksploatatorskom ponašanju ...\nby\tmellon 2021-11-08\nPolitička platforma Solidarnost i pokret Ne davimo Beograd održali su konferenciju za štampu povodom privatizacije instituta „Jaroslav Černi“, koju smatraju još jednom u nizu problematičnih odluka vlasti kojima se ugrožava javni interes Konferencija za štampu održana je u podne ispred sedišta Ministarstva privrede, u kom je bilo zakazano otvaranje ponuda za privatizaciju 92% vodoprivrednog instituta „Jaroslav Černi“. Aleksandra Lakić, portparolka Solidarnosti, obratila se javnosti sa porukom da je za ovu političku platformu ...\nby\tmellon 2021-11-05\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić je na klimatskom samitu Ujedinjenih nacija COP26, koji je u toku u Glazgovu održao govor koji je izazvao niz reakcija. Vučić je potvrdio posvećenost aktuelnih srpskih vlasti zauzdavanju klimatske krize i njenih uzroka. Ipak, on je međunarodnim partnerima i velikim silama postavio i nekoliko pitanja. „Prvo pitanje je kako ćemo finansirati sve ove aktivnosti. Čuli smo priče o hiljadama milijardi dolara koji su nam na raspolaganju, moje ...\nby\tmellon 2021-11-01\nMinistar finansija Siniša Mali, je predstavljajući predlog državnog budžeta za 2022. godinu, juče za RTS izjavio da je budžet projektovan sa planiranim rastom BDP-a od 4,5%. „Budžet za 2022. je upravo usmeren ka tome da nastavimo da rastemo. Nama je projektovana stopa rasta 4,5 odsto, dakle na ovih sedam odsto koje očekujemo do kraja ove godine, ogroman skok i ogroman rast napred“, rekao je Mali za RTS. Komentarišući ove izjave ministra finansija, ...\nby\tmellon 2021-10-28\nDanas smo opet neslavni rekorderi. Beograd je danas opet bio najzagadjeniji grad na svetu prema podacima sajta IQAir Beogradske i republičke vlasti ignorišu ovaj problem implicitno svodeći priču o zagađenju na jednostavan izbor – ili ćemo udisati zagađen vazduh ili nećemo imati struju iz TENT-a. Ovo je samo deo narativa po kom su takozvane zelene tehnologije nerealna utopija ili deo nekakve globalne zavere. Govore nam i da moramo da se pomirimo ...\nVlast u Srbiji se svakodnevno hvali ekonomskim uspesima i privrednim napretkom. Čiji je to napredak i ko u njemu uživa?Najnoviji […]\nU beogradskom Dorćol placu juče je predstavljena zeleno-leva koalicija „Moramo“ čija su okosnica Ne davimo Beograd, Ekološki ustanak i platforma […]\nPoložaj žena na tržištu rada – Izvrnuta statistika ministarke\nMinistarka Kisić Tepavčević je juče izjavila da je položaj žena na tržištu rada u Srbiji u proteklih pet godina unapređen, […]\nDnevni list Danas preneo je vest da su domaće kompanije koje se bave prodajom tehničke robe u prethodne četiri godine […]\nReferendum je završen. Većina od izašlih, makar tako kažu zvanični podaci, glasala je za izmenu Ustava Republike Srbije. Od danas […]\nRadnici u Srbiji rade najviše u Evropi! 2022-01-21\nMoramo probuditi još više ljudi 2022-01-20\nPoložaj žena na tržištu rada – Izvrnuta statistika ministarke 2022-01-18\nSlobodno tržiste – veća utopija od komunizma 2022-01-18\nReferendum – Prvi čin je završen, u aprilu sledi promena 2022-01-17\nŠta mogu mladi sa 100 evra u Srbiji? 2022-01-16


Vučić u SB UN: Pokušajte da nađete prava rešenja, ne ponižavajte Srbiju, gradimo partnerske odnose | Radio Kosovska Mitrovica\nDve zlatne i dve srebrne medalje za Kik boks klub “028”\nVučić u SB UN: Pokušajte da nađete prava rešenja, ne ponižavajte Srbiju, gradimo partnerske odnose\n9. June, 2021 07:24 |\nU Savetu bezbednosti UN održana je sednica na kojoj je predstavljen izveštaj Međunarodnog rezidualnog mehanizma za krivične sudove u Hagu. Na sednici je učestvovao i predsednik Srbije Aleksandar Vučić, koji je tokom obraćanja poručio da Srbija ozbiljno shvata svoje obaveze prema Mehanizmu.\nSednica Saveta bezbedosti UN održana je nakon potvrđivanja presude Ratku Mladićukojom je osuđen na doživotni zatvor. Predsednik Aleksandar Vučić je, tokom svog obraćanja, naveo da je Srbija nekoliko puta pokretala mogućnost da osuđeni državljani Srbije služe kaznu u našoj zemlji.\n“Većina osoba koja služi svoje presude su državljani Republike Srbije i prirodno je da Srbija bude zainteresovana da oni odsluže svoje kazne u Srbiji”, naveo je Vučić.\nVučić je napomenuo da postoji konkretan problem sa kojim se suočavamo, posebno na teritoriji Kosova i Metohije, gde se održavaju ponovna suđenja dvojici građana Srbije kojima je već suđeno u Tribunalu.\nDodao je da je u prethodnom periodu bilo pokušaja da se sasluša Nebojša Pavković i da se izruči Vlastimir Đorđević. “Tražim od Mehanizma i SB UN da spreče pokušaje suđenja osobama koje su već osuđene od strane Mehanizma, jer se to dešava na teritoriji koja je pod privremenim mandatom UN”, rekao je Vučić.\nVučić je istakao da Srbija ozbiljno shvata obaveze u vezi sa Mehanizmom, ali da je Viši sud u Beogradu zaključio da pretpostavke za hapšenje Petra Jojića i Vjerice Radete nisu ispunjene.\n“Odluka se zasniva na domaćem zakonodavstvu i međunarodnom pravu”, naveo je Vučić.\nPodsetio je da je Srbija isporučila Tribunalu sve optužene osobe, uključujući i ličnosti iz najviše vlasti.\nKako je naveo Vučić, prema presudama Haškog tribunala, čini se da niko nije odgovoran za zločine nad Srbima.\nSrbi su osuđeni na ukupno 1.138 godina, dok Hrvati, bosanski muslimani i Albanci nisu ni za jedan zločin počinjen nad Srbima, što pokazuje kako je haška pravda skrojena, ukazao je predsednik.\nPredsednik je pozvao Savet bezbednosti UN da pomogne u neutralnom pristupu međunarodnom pravu.\nOdgovor predstavnicima BiH i Hrvatske: Nije najbolja politika vređati ljude iz sopstvenih zemalja\nPredsednik Vučić je, odgovarajući na obraćanja predstavnika BiH i Hrvatske, poručio da nije nije najbolja politika vređati ljude iz sopstvenih zemalja.\n“Srpski narod nije osuđen”\nPredsednik kaže da srpski narod nije osuđen i da smo “uprkos selektivnoj pravdi Haškog tribunala” okrenuti budućnosti.\n“Okrenuti smo budućnosti, a ne prošlosti, uprkos selektivnoj pravdi Haškog tribunala. Imam jednu poruku za sve Srbe: glave gore, ni Srbija, ni srpski narod, nisu osuđeni, na nama je da radimo još marljivije i otvaramo fabrike”, napisao je Vučić na svom Instagram profilu nakon obraćanja.\nPredsednik Vučić je, odgovarajući na obraćanja predstavnika BiH i Hrvatske, poručio da nije nije najbolja politika vređati ljude iz sopstvenih zemalja.Reagovanje predsednika Vučića na obraćanja predstavnika BiH i Hrvatske\n“Nisam rekao ništa protiv bilo koga, protiv nijedne zemlje iz regiona u svom govoru, ali bosansko-hercegovački i hrvatski predstavnici su to uradili”, napomenuo je predsednik.\nVučić je rekao da je predstavnik Bosne i Hercegovine govorio u ime BiH, ali da je on (Vučić) primio pismo od predsedavajućeg Predsedništva BiH Milorada Dodika koji kaže da ne postoji saglasnost u tom telu i to je privatno mišljenje predstavnika BiH.\nHrvatski predstavnik, naveo je Vučić, rekao je da je “dobro poznato ko je bio đavo”.\n“Biće mi lako da mu odgovorim da je to sasvim očigledno. Jedan od najvećih koncentracionih logora u ovom regionu, osnovan je u veoma malom mestu koja se zove Jasenovac i mislim da svi znaju ko je bio đavo, ali da ne idemo tako daleko u prošlost. Mislim da imamo različito mišljenje o nedavnim istorijskim događajima, ali poštujemo njihov stav, iako ga ne delimo”, rekao je predsednik.\nŠto se tiče retorike o nestalim osobama, dodao je Vučić, hrvatski predstavnik je zaboravio da kaže da ima više nestalih Srba nego nestalih Hrvata, i uvek to zaboravi da kaže.\nVučić je istakao da je Srbija spremna da ispuni sve u pogledu nestalih osoba.\n“Pokušajte, kao što je rekao predstavnik Kine, da nađete prava rešenja, da ne ponižavate Srbiju, već da sarađujete sa nama da postignemo partnerski odnos”, zaključio je predsednik.\nAđijus: Presuda Mladiću vrhunsko dostignuće\nPredsednik Mehanizma u Hagu Karmel Ađijus je na početku sednice naveo da je danas doneta pravosnažna presuda Ratku Mladiću kojom mu je potvrđena kazna doživotnog zatvora. To je opisao kao “vrhunsko dostignuće” i rekao da je pandemija usporila ceo slučaj.\n“Mehanizam je napravio još jedan korak ka konačnoj finalizaciji rada”, rekao je Ađijus.\nDodao je da “konačna presuda Mladiću šalje snažnu poruku žrtvama da će izvršioci užasnih zločina na kraju biti dovedeni do pravde, nevezano za njihovu poziciju”.\n“Iskoristio bih mogućnost da obavestim SB UN da Srbija ne sarađuje s Mehanizmom”, naveo je Ađijus i naglasio da je Srbija treći put prijavljena Savetu bezbednosti.\n“Iako smo zadovoljni zbog konačne presude Mladiću, svesni smo rada koji nas i dalje očekuje”, naveo je Bramerc.\nPredstavnik Rusije: Zašto je Međunarodni tribunal ostao slep i gluv za određene zločine\nPredstavnik Rusije u Savetu bezbednosti ocenio je da je presuda protiv Ratka Mladića nastavak kriminilazicije Haškog tribunala i da je to postala mrlja na ugledu Mehanizma.\n“Da li je iko pozvan na odgovornost zbog masovnih bombardovanja civilnih meta, uključujući i grad Beograd i druge velike gradove, za ubistvo i ranjavanje hiljada civila, uključujući i novinare beogradske televizije i kineske ambasade”, naveo je tokom svog obraćanja predstavnik Rusije u Savetu bezbednosti.\nUpitao je zbog čega je Međunarodni tribunal “ostao slep i gluv za određene zločine” i “zašto je okrenuo glavu pred očiglednim zločinima kosovskih Albanaca i njihove slučajeve rešava specijalni sud na Kosovu”.\nPredstavnik SAD rekao je da je “danas istorijski dan, nakon što je Ratko Mladić pravosnažno osuđen na doživotnu kaznu zatvora”.\nNa sednici su učestvovali i predsednik Srbije Aleksandar Vučić i premijerka Ana Brnabić. Sednica je delimično održana preko video-linka zbog pandemije koronavirusa.\nPredstavljen je izveštaj Međunarodnog rezidualnog mehanizma za krivične sudove u Hagu, glavnog tužioca Serža Bramerca i predsednika Karmela Ađijusa.\nSednici je predsedavao predstavnik Estonije, koja u ovom mesecu predsedava Savetu bezbednosti UN.


Naslov: Beograd neće pozvati Srbe na izbore Čet Sep 13, 2007 4:50 pm\nBrisel, Beograd, Priština -- Još nema zvanične odluke Srbije da li kosovski Srbi da izađu na izbore na Kosovu. Izvori B92: neće biti poziva na glasanje.\nDržavni vrh Srbije preporučiće Srbima da ne učestvuju na izborima na Kosovu, saznaje B92. Premijer Vojislav Koštunica još nije javno saopštio stav vlade, ali je o tome obavestio Havijera Solanu, sa kojim je razgovarao u Briselu. Srbi na Kosovu različito komentarišu stavove vlasti u Beogradu, a prijava za izbore ističe u 17 časova i neće biti produženja rokova, kažu u UNMIK-u.\nPredsednik Srbije Boris Tadić i premijer Vojislav Koštunica, koji su pre dve godine imali različite stavove o učešću Srba na izborima na Kosovu, ovoga puta su, kako saznaje B92, saglasni da nema uslova za učešće Srba na izborima.\nTadić i Koštunica razgovarali su o tome u utorak uveče, pre nego što je predsednik otputovao u Portugal, a premijer u Brisel.\nTadić je novinarima u Lisabonu, gde boravi u jednodnevnoj poseti, rekao da će narednih dana predsednik i Vlada Srbije odlučiti da li da Srbima na Kosovu preporuče da izađu na lokalne izbore, koji su takođe zakazani za 17. novembar.\n"Pre nekoliko godina pozvao sam Srbe da učestvuju na kosovskim izborima, uz jasne uslove da se ispune sva prava u kontekstu decentralizacije, zdravstva, policije, sudstva, prosvete, bezbednosti... Nažalost, nijedan od tih uslova nije ispunjen i ja danas nemam prava da pozovem kosovske Srbe da izađu na pokrajinske izbore", kazao je Tadić danas, tokom posete Portugalu.\nKoštunica: razmatramo situaciju\nI pre nego što je u Vladi i zvanično potvrđeno da će preporuka Srbima biti da ne učestvuju na izborima, premijer Koštunica je o tome obavestio evropskog komesara za spoljnu politiku Havijera Solanu, sa kojim je razgovarao u Briselu.\nPremijer Koštunica se u Briselu, samo nekoliko sati pre isteka roka za prijavljivanje na izbore, setio da je Beograd zaboravio da kaže svoj stav.\n"Ponovo razmatramo situaciju vezanu za izbore, očekujemo da ćemo posle konsultacija Vlade i predsednika imati jasno saopštenje o stavu po tom pitanju", izjavio je Koštunica.\n"Na Kosovu nije bilo dovoljno lokalnih, opštinskih reformi niti promena u položaju Srba i pripadnika drugih nealbanskih zajednica na Kosovu. Nije bilo ni povratka raseljenih, iako je to garantovano Rezolucijom 1244 Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija", rekao je Koštunica.\nVisoki predstavnik Evropske unije za spoljnu politiku i bezbednost Havijer Solana izjavio je da bi, prema njegovom mišljenju, za kosovske Srbe bilo bolje da učestvuju na kosovskim izborima.\n"Tu postoji razlika između našeg stava i stava Vlade Srbije, ali mi ćemo poštovati odluku koja bude doneta", izjavio je Solana posle susreta s Vojislavom Koštunicom.\nIpak, prema najavama iz Vlade, stav će, verovatno, biti negativan. Odgovor Beograda nagovestio je ministar za Kosovo i Metohiju Slobodan Samardžić.\nOn kaže da je državni vrh, posle svestranog razmatranja, zaključio da nisu ispunjeni uslovi da Srbi izađu na izbore na Kosovu. On je rekao da će konačna odluka o tome da li Srbi treba da izađu na izbore biti doneta vrlo brzo, narednih dana.\n"Državni vrh Srbije razmatrao je poslednjih dana pitanje učešća Srba na pokrajinskim izborima na Kosovu i Metohiji. Posle više sastanaka i svestranog razmatranja pitanja, donet je zaključak da nisu ispunjeni uslovi da Srbi učestvuju na pokrajinskim izborima", kaže on.\nPredate neke liste\nMeđutim, kosovski Srbi su, kao i prošli put, podeljeni što se tiče samog izlaska – jedni tvrde da treba nastaviti sa bojkotom, dok su neki od kosovskih Srba predali liste za učešće jer, kako kažu, ne mogu da se oslone na Beograd, pa da zakasne sa prijavom.\nNekoliko srpskih partija već je predalo liste za učešće na izborima, dok neke od njih, poput Srpske liste za Kosovo i Metohiju, najavljuju da će to učiniti kasnije pošto imaju mogućnost prijave i posle roka.\n"Učestvujemo na lokalnim izborima da bismo osvojili lokalnu vlast i da budemo kovači svoje sudbine", kaže Petar Vasić iz Građanske inicijative za Novo Brdo.\n"Zar ne zvuči paradoksalno: tražimo da se na Kosovu i Metohiji poveća broj srpskih opština, a ovog trenutka ne dozvoljavamo priznatim opštinama, srpskim oštinama, da mogu da izađu na lokalne izbore", kaže on.\nOliver Ivanović, lider Srpske liste za Kosovo i Metohiju, kaže da Lista o izlasku na izbore nije raspravljala. "Srpska lista nije donela stav da ne izađe na izbore, mi se u poslednjem trenutku možemo pojaviti kao kandidat na izborima", navodi on.\n"Mi imamo mesto na izbornoj listi jer je predviđeno da stranka koja ima predstavnika u parlamentu može i bez potpisa i posebne najave da se kandiduje na izborima", kaže on.\n"Ostati na Kosovu, a ne učestvovati u političkom životu i rešavati svakodnevne probleme svaki dan, ja to ne vidim kako je moguće na taj način ostati, jer mislim da će to voditi daljem iseljavanju Srba, jer će oni na ovaj način biti potpuno bez ikakve perspektive, bez ikakve političke perspektive i uticaja", kaže Ivanović.\n"Dakle, Srpska lista još nije donela odluku, odluka će biti teška zbog izjave ministra Slobodana Samardžića. To istrčavanje ministara iz redova Demokratske stranke Srbije nije dobro i ne može doneti ništa dobro, a stav da se ne izađe na izbore Srbi čitaju kao poruku da odu sa Kosova, a ako ne izađu na izbore, ostaće bez ikakvog uticaja na politički život na Kosovu", kaže on.\n"Poruka o izlasku na izbore nosi određenu odgovornost. Ako nekome kaže da treba da ostane na Kosovu, onda mu, logično, morate reći da učestvuje na izborima, a time i u političkom životu na Kosovu. Imam utisak da najznačajnije nacionalno pitanje rešava samo jedna stranka, što je nedopustivo", kaže on.\nMeđu kosovskim Srbima ostaje i dalje podeljenost, pa Srpsko nacionalno veće Kosova i Metohije ponavlja da je učešće na izborima neprihvatljivo.\nNebojša Jović za B92 objašnjava da je nepromišljena odluka da se izbori održavaju u toku pregovaračkog procesa.\n"Treba sačekati taj novi status jer došli bi u neku novu veliku zabludu, recimo u slučaju da Kosovo ostane u sastavu Srbije, kao što se mi nadamo da hoće, birati predsednika Kosova i neki parlament Kosova, bilo bi iluzorno", kaže on.\n"Tako je to ne samo gubljenje vremena, već i gubitak novca. Znamo da su novac i investicije preko potrebni Kosovo, znači i sa političke i sa ekonomske strane - čist promašaj", smatra on.\nLider Srpskog pokreta otpora Momčilo Trajković izjavio je Fonetu da je njegova stranka odlučila da sačeka stav Beograda u vezi sa učešćem Srba na kosovskim izborima.\nTrajković je upozorio da je u interesu Srba da na izbore izađu s jednom ili, eventualno, dve liste i da nije dobro da se izlazi pojedinačno s više lista.\n"Pozivam Koštunicu i Tadića da ne ćute, da izađu i kažu Srbima na Kosovu šta im je činiti. Oni su preuzeli na sebe odgovornost da odlučuju o životu Srba na Kosovu i oni moraju i sad da odluče. Ako Beograd ćuti, to je izdaja Srba na Kosovu", rekao je Trajković.\nOn je podsetio da su izdajnicima proglašavani Srbi s Kosova koji su 2001. bili protiv učešća na izborima, kao i oni koji su 2004. učestvovali na izborima.\nPriština naviknuta na bojkot\nU međuvremenu, do promene u stavu došlo je donekle i kod kosovskih Albanaca, koji ovog puta sa oduševljenjem prihvataju eventualni izlazak kosovskih Srba na izbore.\nNaviknuti na gotovo permanentni bojkot svih posleratnih izbora većine kosovskih Srba, međunarodni i domaći zvaničnici u Prištini ne vezuju više toliko uspeh izbora za učešće srpske zajednice, kao što je to bio slučaj prilikom ranijih izbora.\nGlavni prioritet pred novembarske izbore za UNMIK i institucije u Prištini sastoji se u brizi da se izborna kampanja i žestoka borba za vlast, koja se očekuje između domaćih aktera, ne odrazi negativno na statusni proces koji se nastavlja paralelno sa pripremama za izbore i predstojećom izbornom kampanjom.\nŠef UNMIK-a Joakim Riker izjavio je da su predstojeći izbori na Kosovu istovremeno tehnički i politički izazov i ocenio da se pripreme za njihovo održavanje odvijaju u dobrom pravcu.\n"Mrzovolja i nekooperativnost"\nUoči prethodnih izbora na Kosovu, u novembru 2004, došlo je do raskola u državnom vrhu Srbije između Vlade Vojislava Koštunice, koja je pozvala Srbe da ne izađu na izbore, i predsednika Srbije Borisa Tadića, koji je to učešće podržao.\nNa izborima su, ipak, učestvovale dve srpske liste, čiji su predstavnici i ušli u parlament Kosova.\nKomentator NIN-a Stevan Nikšić podseća da su pre tri godine gotovo sve najveće stranke, sem DS-a i Tadića, bile protiv učešća Srba na izborima i da ih je velika većina kosovskih Srba poslušala. On kaže i da je Samardžićeva izjava signal mrzovolje i nekooperativnosti vlasti u Srbiji.\n"SAD i Evropa i čitav svet gledaju šta radi Beograd i očekuju da vide da li je Beograd iskren u tvrdnji da želi kompromis i stabilnu situaciju, a to podrazumeva i neku vrstu saradnje s tamošnjim albanskim življem. Ovakvi pozivi svedoče upravo nešto drugo, različito od onog što Beograd želi da predstavi svetu", kaže Nikšić.\n"Nema produženja rokova"\n"Portparol UNMIK-a Aleksandar Ivanko rekao je da rok političkim partijama za podnošenje lista za predstojeće parlamentarne izbore ističe danas u 17 časova. Do sada je učešće na izborima, prema listi koja nije konačna, prijavilo 12 stranaka, od kojih su četiri srpske.\nIvanko je na konferenciji za novinare u Prištini ponovio stav UNMIK-a da neće biti produžetka roka za registraciju za izbore. On je rekao i da neće biti odlaganja izbora, čije je održavanje UNMIK zakazao za 17. novembar, bez obzira na odluku Beograda.\nIvanko smatra da će bojkotom izbora glasačima biti onemogućeno da izaberu svoje predstavnike. "To se ne sme desiti", rekao je Ivanko.\nZa učesče na kosovskim parlamentarnim i lokalnim izborima zakazanim za 17. novembar prijavilo se 29 političkih partija i građanskih inicijativa, potvrdio je danas načelnik Sekretarijata Centralne izborne komisije Kosova Mazlum Baraljiu.\nBaraljiu je u izjavi za Betu naglasio da su do 17 sati, kada je istekao rok za podnošenje prijava, liste podneli predstavnici svih nacionalnosti koje žive na Kosovu, ali nije mogao da precizira koliko je srpskih lista.\nParlamentarne stranke različito o učešću\nŠefica Poslaničke grupe Demokratske stranke u Skupštini Srbije Nada Kolundžija izjavila je da ta stranka neće upućivati poruku Srbima pre no što postigne dogovor s koalicionim partnerima.\n"Stav DS-a je takav da iz Srbije treba da stigne jedinstvena poruka; dakle, mi nećemo javno upućivati poruke pre nego što postignemo dogovor. Mislim da je za Srbe sa Kosova najgore da iz Beograda dobiju različite poruke, što se i do sada pokazalo", kaže ona.\nLider Liberalno-demokratske partije Čedomir Jovanović kaže da Srbi sa Kosova nisu imali nikakvu korist od bojkota izbora 2004. i da su izbori jedina prilika za prevazilaženje razlika između Srba i Albanaca na Kosovu.\n"Ja želim da jasnim jezikom pozovem Srbe sa Kosova i uputim ih ka kosovskim institucijama kao mestu na kom oni jedino mogu rešavati svoje probleme jer je očigledno da ti problemi neće biti rešeni kroz poremećene odnose Beograda i Prištine niti će štetu za probleme koji su ostali nerešeni snositi beogradska vlast, već isključivo oni i njihove porodice na Kosovu", kaže Jovanović.\nDragan Todorović iz Srpske radikalne stranke poručio je Srbima da "nipošto ne izađu na izbore". "Srbi pod okupacijom pod kojom su na Kosovu i Metohiji ne treba da učestvuju na izborima. Uslovi za izbore za Srbe ne postoje, o tome apsolutno ne može da se govori i mi im ponovo savetujemo da ni po kakvu cenu ne učestvuju na tim izborima", kaže on.\nNaslov: Re: Beograd neće pozvati Srbe na izbore Čet Sep 13, 2007 5:57 pm\nBeograd je glup ko kurac.\nPa svuda se to radi u svetu elegantno,ubaci se svoj kandidat i idemo.\nEto prilika da se nadje neki Albanez kojeg bi potkupili,napravili mu stranku i na izbore,ne ovi politicari su glupi ko cetiri kurca.


(Maj 2014 – danas)\nEuropean Western Balkans (Evropski Zapadni Balkan) je regionalni portal na engleskom jeziku koji se bavi evropskim integracijama država Zapadnog Balkana. Pokrenut 9. maja 2014. godine, European Western Balkans danas uživa prepoznatljivost u celom regionu i predstavlja najznačajniji projekat Centra savremene politike. Pored tima Centra, na portalu su angažovani i saradnici i dopisnici iz drugih zemalja regiona. Iako su različite fondacije podržavale rad portala i aktivnosti na njemu, osnovno funkcionisanje portala je nezavisno od spoljnog finansiranja i predstavlja redovnu aktivnost Centra savremene politike.\n(Mart – Decembar 2015)\nPartner: Fondacija Fridrih Ebert\nFondacija Fridrih Ebert (Friedrich Ebert Stiftung) je u periodu od marta do decembra 2015. godine podržavala rad portala European Western Balkans i objavljivanje tekstova o određenim temama od značaja za programske ciljeve ove fondacije.\n(Jun – Decembar 2016)\nCentar savremene politike je u maju 2016. godine uspostavio saradnju sa Evropskim fondom za Balkan (European Fund for the Balkans) u vezi sa radom portala European Western Balkans. U okviru ove saradnje, European Western Balkans će objavljivati intervjue sa ključnim predstavnicima BiEPAG-a (Balkans in Europe Policy Advisory Group) i pratiti aktivnosti Evropskog fonda za Balkan.\n(Decembar 2016 – Novembar 2017)\nPartner: Balkanski fond za demokratiju\nOd decembra 2016. do novembra 2017. Centar savremene politike u saradnji sa Balkanskim fondom za demokratiju Nemačkog Maršalovog fonda Sjedinjenih Država implementira projekat „Zapadni Balkan – Budućnost integracije“, u okviru kojega će biti objavljivani tekstovi o pitanjima bezbednosti na Zapadnom Balkanu u sekciji Security in the Western Balkans.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: "Svoj dio posla na auto-putu završićemo do kraja avgusta"\nBEMAKS SAOPŠTIO 26. 05. 2020. 06:58 >> 16:41 6\nDo sada je završeno 90 odsto radova na objektima prioritetne dionice auto-puta Bar – Boljare za koje je zadužena kompanija Bemaks. Iz ove kompanije, koja je glavni podizvođač radova na dionici od Smokovca do Mateševa, poručeno je da će njihovi radovi biti završeni do kraja avgusta.\n"Stepen izvršenosti radova na objektima koje gradi Bemaks je preko 90 odsto. Radovi se odvijaju u skladu sa ugovorenom dinamikom i zadovoljni smo urađenim do sada, pogotovo po pogledu kvaliteta izvedenih radova o čemu svjedoci i činjenica da je nadzorni organ verifikovao i odobrio sve izvedene radove bez primjedbi što predstavlja razlog više da budemo zadovoljni", kazali su Pobjedi iz Bemaksa.\nPredstavnici ove građevinske kompanije su naveli da su svi glavni objekti na auto-putu - mostovi i tuneli koje izvodi kompanija Bemax završeni, osim mosta Smokovac na istoimenoj petlji koji spada u dio naknadnih radova.\n"Na tim objektima se trenutno izvode završni radovi: odvodnjavanje, hidroizolacija na mostovima, radovi na pripremi za asfalt, zidovi za zaštitu od buke. Na objektima baze za održavanje i naplatne rampe Pelev brijeg se izvode instalaterski radovi kao i dio završnih radova", rekli su iz Bemaksa.\nPredstavnici kompanije saopštili su da se svi radovi za koje su oni zaduženi odvijaju nesmetano.\n"Kako smo mi iskusna i ozbiljna kompanija, organizovali smo se na taj način da se neće osjetiti uticaj pandemije na rokove za završetak radova. Radovi za koje je zadužena kompanija Bemaks prema preuzetoj dinamici će se završiti do kraja avgusta ove godine", istakli su iz Bemaksa.\nIz Bemaksa su naveli da u ove radove ne spadaju asfalterski radovi koji su, kako su kazali, najviše pogođeni novonastalom situacijom vezano za pandemiju virusa kovid-19.\n"Naime, kompetni asfalt na auto-putu se izvodi od asfalta koji se pravi od posebne vrste bitumena – od polimer bitumena. Kako je potražnja nafte na tržištu mala, to je rezultiralo niskim cijenama nafte tako da rafinerije ne proizvode polimerni bitumen", saopštili su iz Bemaksa.\nNa prioritetnoj dionici Smokovac – Uvac – Mateševo kompanija Bemaks izvodi građevinske radove na četiri tunela (Suka, Vežešnik, Mrke i Vjeternik sa sjeverne strane).\nUkupna dužina svih tih tunela je 11 kilometara za obje cijevi. Bemaks izvodi radove na sedam mostova i dva nadvožnjaka (mostovi Mrke, Đuričev Laz, Ratkov Laz, Lutovo, Pelev Brijeg, Suvovara i Krkor; nadvožnjaci Preljubovica i Kisjelica). Ukupna dužina obje trake na ovim objektima je 3,6 km.\n"Bemaks izvodi radove i na otvorenoj trasi ukupne dužine 10,2 km (obje trake). U sklopu trase izvode se radovi na iskopima, nasipima, potpornim konstrukcijama, zaštiti kosina kao i na odvodnjavanju i na zidovima za zaštitu od buke", precizirali su predstavnici Bemaksa.\nOni su dodali i da izvode kompletne asfalterske radove na ovoj dionici, kao i radove na objektima baze za održavanje auto-puta i naplatne rampe Pelev Brijeg, objektu naplatne rampe Mateševo i petlji Smokovac, u okviru koje se nalazi istoimeni most dužine 300 metara u obje trake. Prema njihovim riječima, imali su veliki problem vezano za fizičku radnu snagu.\n"Stručna radna snaga ne predstavlja problem, već problem predstavlja fizička radna snaga jer, kao što znate, kod nas u Crnoj Gori nema veliki broj fizičke radne snage. Ali zbog našeg iskustva i organizacije ovaj problem neće uticati na rokove za završetak radova", poručeno je iz Bemaksa.\nPredstavnici kompanije dodali su da na auto-putu trenutno kompanija Bemax ima oko 500 radnika (uključujući svoje podizvođače).\n"U ovom trenutku ovaj broj radnika zadovoljava što se može provjeriti kod nadzora i investitora", rekli su predstavnici Bemaksa.\nPredstavnici Vlade i Monteputa su nedavno saopštili da je izvjesno da će izgradnja prioritetne dionice auto-puta kasniti, a kineska kompanija CRBC koja je glavni izvođač radova je uputila zahtjev za produženje roka izgradnje i za dodatna plaćanja.\nPrvobitni rok za završetak radova na prioritetnoj dionici je bio 11. maj prošle godine, kada je prošlo četiri godine od početka gradnje. Vlada je u maju prošle godine potpisala anekse ugovora o projektovanju i izgradnji dionice Smokovac – Mateševo, u vezi sa naknadnim radovima koji se odnose na petlju Smokovac, vodosnabdijevanje i trajno napajanje električnom energijom.\nTim aneksima je 30. septembar ove godine određen kao rok za završetak radova na prioritetnoj dionici.\nPrvobitna ugovorena vrijednost izgradnje prioritetne dionice iznosila je 809 miliona eura. Od kineske Eksim banke pozajmljena su 944 miliona dolara na 20 godina, sa kamatom od dva odsto, uz grejs period od šest godina. Sa naknadnim radovima ova dionica auto-puta će koštati oko 895 miliona eura.\nPetlja Smokovac gotova do 1. septembra\nRadove na petlji Smokovac, koja spada u naknadne radove, radnici Bemaksa su otpočeli krajem aprila prošle godine.\n"Ti radovi teku predviđenom dinamikom. Prema našem dinamičkom planu računamo da ćemo završiti radove na petlji do 1. septembra", kazali su iz Bemaksa.\nIz Bemaksa su naveli da je procenat izvršenih radova na mostu Smokovac, kao najvažnijeg objekta na petlji, 70 odsto.\n"Ostali betonski radovi na petlji su izvršeni u procentu od preko 85 odsto, dok su zemljani radovi (iskopi i nasipi) završeni u procentu od 75 odsto", precizirali su iz Bemaksa.\nDo druge dionice kroz privatno-javno partnerstvo\n25. 06. 2020. 3\nPrva dionica auto-puta do juna iduće godine\n09. 06. 2020. 4\nOd Kolašina do Berana put kraći oko 40 kilometara\n07. 06. 2020. 2\n10:50 Crveni krst podijelio preko 8.000 paketa pomoći


HAOTIČNO U DANSKOJ: Poništena odluka o kraju sezone! – Balkan-Handball.com\nHome / Evropa / HAOTIČNO U DANSKOJ: Poništena odluka o kraju sezone!\nHAOTIČNO U DANSKOJ: Poništena odluka o kraju sezone!\nPoslednja izmena: 07/05/2020\n„Nešto je trulo u državi Danskoj“. Tamošnja komisija za žalbe poništila je odluku profesionalnog borda Federacije koji je poništio sezonu pre par nedelja, praktično, prekinuvši sve rukometne aktivnosti do početka nove sezone. Proglašeni su šampioni Olborg i Esbjerg, ali i timovi koji ispadaju iz lige.\nOdluka Profesionalnog rukometnog odbora 7. aprila 2020. nije valjana i ovim se stavlja van snage. Profesionalni rukometni komitet primio je na znanje odluku i u potpunosti prihvata odluku nezavisnog pravosudnog sistema, iako je komitet još uvek uveren da je ona u delokrugu rada odbora“, stoji u saopštenju.\nKako stvari stoje, odluku će morati da donese Bord Federacije koju sačinjavaju predstavnici klubova.\n← Prethodni članak POZNATO 28 REPREZENTACIJA ZA EGIPAT: Još četiri mesta za SP 2021\nNaredni članak → Meškov se oprostio sa šestoricom


Vetroelektrana u Kovačici www.vojvodina.gov.rs\nU Kovačici uskoro počinje izgradnja nove vetroelektrane Istaknut\nSekretar Bjelić je ovom prilikom istakao da je u prethodnih pet godina na teritoriji AP Vojvodine investirano 700 miliona evra u izgradnju sedam vetroparkova snage 398 megavati.\nPokrajinski sekretarijat za energetiku gleda na domaće i strane investitore, koji žele da ulažu u vetroelektrane, kao na partnere, rekao je Bjelić.\nMi ćemo i u narednom periodu nastaviti da u zakonskim okvirima i rokovima izađemo u susret svim investitorima koji su zainteresovani da razvijaju projekte poput ovog u Kovačici, kazao je Bjelić istakavši da na Svetski dan vetra, koji se obeležava 15. juna, imamo priliku da vidimo kolika je snaga vetroparka koji je izgrađen u Kovačici.\nGledamo u budućnost zelene Srbije i u najave da će do 2040. godine 40 odsto ukupne energije dolaziti iz obnovljivih izvora, i mi tu vidimo svoje mesto, kazao je Colić.\nInače, Vetroelektrana „Kovačica“, snage 104,5 magavata, druga je po veličini u našoj zemlji. Sastoji se od 38 turbina, proizvodi električnu energiju za 68 hiljada domaćinstava i doprinosi smanjenju CO2 za 250 hiljada tona godišnje.\nzelena strana kovačice