Kompanija ROBOTAKT se veoma uspešno bavi razvojem inovativnih koncepata automatizacije, robotske tehnike i informacionih tehnologija. Ponuda proizvoda i usluga obuhvata veoma širok spektar industriskih oblasti. Od transportne tehnike do industriskerobotizacije i kompleksnih industriskih postrojenja.Uslovi seriske proizvodnje uz visoke zahteve kvaliteta proizvoda, teški uslovi rada,minimalna zavisnost od ljudskog faktora,samo su neki od uslova koji automatizaciju proizvodnje preporučuju kao jedino finansiski prihvatljivo rešenje. Promovišući princip FLEKSIBILNE AUTOMATIZACIJE Robotakt vam omogućava: povećanje produktivnosti, konstantnost kvaliteta, zaštitu zdravlja zaposlenih, visoke ekološke standarde, brzo i efikasno postavljanje i modifikovanje sistema i sve to bez zahteva za visoko serijskom proizvodnjom. Isplatljivost investicije u veoma kratkom roku je još jedan, ne manje važan parametar, za sve one koji se odluče da na ovaj način unaprede proizvodnju\nGarancija kvaliteta ponude kompanije Robotakt je svakako i ugovorom definisan status ABB Robotics Sistem Integrator, sa grupom ABB.Ova korporacija je svetski lider u oblastima energetike i automatizacije proizvodnje.Prisutnost u preko sto zemalja na svim kontinentima i više od 100000 zaposlenih jasno govore o kakvom se imenu radi. Mi u Robotaktu, ponosni smo što smo deo ABB grupe.\nAutomatizacija i robotizacija radnih procesa sa sobom nosi čitav niz prednosti. Bez obzira na složenost i specifičnosti proizvodnje prednosti su višestruke:\n-Neuporedivo niže cene radnih operacija\n-Isplatljivost investicije u prvoj godini eksploatacije\n-Eliminacija potencijalno opasnih radnih mesta\n-Značajno smanjenje škarta\n-Marginalizacija ljudskog faktora\nVrhunsko znanje i bogato iskustvo naših stručnjaka pri rešavanju najsloženijih problema iz različitih industriskih oblasti garancija su uspešnosti svakog projektnog zadatka koji se postavi pred Robotakt. Mnogi primeri uspešnih\naplikacija na tržištu Srbije i drugih zemalja jugoistočne Evrope dokaz su da za inženjere, programere, tehničare i montažere\nRobotakta ne postoje nerešivi problemi.\nDefinišući svoje zahteve naši klijenti često imaju i ideju kako rešiti određeni problem. Veoma korisne, ove ideje se optimizuju kroz visoko profesionalizovan rad naših stručnih timova.\nKrajnji rezultat ovih procesa su još jednostavnija i kompletnija rešenja.\nO nama - Novosti - Poslovi - Robotika - Automatizacija - Proizvodi - Galerija - Kontakt


Preciziran plan odvijanja nastave od septembra • Poportal\nMinistar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja u Vladi Republike Srbije Mladen Šarčević najavio je da će se nastava za decu od prvog do četvrtog razreda odvijati u školama, uz smanjenje broja učenika u učionicama i poštovanje svih mera.\nŠarčević je na konferenciji za novinare Kriznog štaba za zaštitu zdravlja stanovništva Republike Srbije od zarazne bolesti COVID-19 istakao da sve zavisi od trenutnog zdravlja nacije, objasnivši da su nadležni, po pitanju odvijanja nastave od septembra, pošli od toga da petina roditelja ima decu do 12 godina.\nPošli smo od toga da ne očekujemo vanredno stanje, kada su, kao u prvom talasu, roditelji dece do 12 godina bili kod kuće. Više od 22 odsto je roditelja dece do 12 godina, što je dovoljan razlog da mlađi osnovci na neki način treba da krenu na nastavu, objasnio je ministar.\nOn je precizirao da od 1.192 osnovne škole, 543 njih ili 45 osto, ne mora da se deli, dodavši da će časovi trajati 30 minuta, da će đaci od prvog do četvrtog razreda imati po četiri časa, između časova planirani su petominutni odmori, a nakon drugog časa odmor od 15 minuta.\nNakon svakog bloka nastave, kako je naglasio, učionice moraju da se dezinfikuju, po preporukama koje su pripremili epidemiolozi.\nMinistar je ocenio da je najlošiji model nastave na daljinu, jer nema kontakata, te da su sva prelazna rešenja bolja od učenja na daljinu.\nOn je najavio da školama sutra stiže uputstvo o nastavi od septembra, navodeći da će od 14 časova u školu ići stariji osnovci i da će škole same određivati da li će organizovati, na primer, peti i šesti razred ili sedmi i osmi ili od petog do osmog i slično.\nPetaci, šestaci i sedmaci će imati po pet časova u septembru, a osmaci šest časova. Ipak, taj raspored može i da se modifikuje na osnovu dobijenih nedeljnih izveštaja, pa će se praviti dodatni modeli, predočio je ministar.\nPrema njegovim rečima, roditelji će moći da se opredele tokom septembra da li će isključivo deca pratiti nastavu onlajn ako su imali neki smrtni slučaj i slično, dok će za ocenjivanje biti obavezno da dođu u školu.\nŠarčević je ukazao na to da neće biti kabinetske nastave, već će deca biti stacionirana u određenim učionicama, fizičko vaspitanje će biti prilagođeno, s tim što će se od 1. septembra mnogo više govoriti o samoj epidemiji u školama.\nRoditelji će sa razrednim starešinom komunicirati onlajn, dodao je ministar i naveo da će 31. avgusta, u popodnevnim časovima, roditelji čija su deca prvi i peti osnovne škole, kao i prvi srednje škole, morati na kratko da se pojave u školi, kako bi se upoznali sa razrednim starešinama.\nNa srednje škole može da se primeni nekoliko modela, a osnovni model je da rade nedeljno, s tim što će one raspoređivati grupe u zavisnosti od programa, objasnio je on i i kao primer naveo da deca koja pohađaju medicinsku školu neće morati da idu na praksu.\nŠarčević je napomenuo da će onlajn nastava od petog do osmog razreda biti pre podne, a za srednje popodne, kao i da će svi sadržaji moći da se nađu na RTS Planeti, a biće im dostupan i skraćeni čas koji će moći roditelji sa decom da premotaju i pogledaju.\nOn je preneo da su u toku razgovori sa univerzitetima o načinu organizacije predavanja u predstojećoj akademskoj godini i konačan dogovor očekuje se u ponedeljak, 17. avgusta.\nZa sada su glavna tema studentski domovi jer se povećava broj akademaca u njima, naglasio je Šarčević i dodao da će „Štark arena“ biti na raspolaganju zaraženim studentima koji imaju laku kliničku sliku.\nMinistar je naglasio da su studenti u studentskim domovima najrevnosniji jer im je jako važno da polože ispite kako bi ostali u domu.\nTakođe, kako je podvukao, radi se i na pilot projektu o onlajn sprovođenju ispita, tako da će za nekoliko dana biti finalizovan model sa kotrolisanim uslovima polaganja ispita, jer niko ne želi da napravi štetu akademskoj čestitosti.\nPrema njegovim rečima, vežbe na fakultetima će biti realizovane uživo, a detalji rada fakulteta biće poznati nakon sastanka sa predstavnicima svih rektorata.\nZamenica direktora Instituta za javno zdravlje Srbije „Dr Milan Jovanović Batut“ Darija Kisić Tepavčević saopštila je da u školi može da se koristi pamučna maska koja može da se pere i pegla, s tim što se nosi tako da pokriva nos, usta i bradu.\nOna je, odgovarajući na pitanje šta se radi kada se pojave simptomi u školi, objasnila da postoje jasne procedure i da niko sa bilo kakvim simptomima bilo kakve infekcije ne ide u školu – deca, nastavno i vannastavno osoblje.\nUkoliko se desi da nastavnici ili vannastavno osoblje tokom školskih časova osete simptome treba da se jave što pre u najbližu kovid ambulantu, dok učenici to treba da kažu svom nastavniku ili učitelju i tada idu u posebnu sobu za izolaciju koja će biti opredeljena samo za tu situaciju, precizirala je Kisić-Tepavčević.\nDeca tu čekaju roditelje da ih odvedu u najbližu kovid ambulantu, istakla je ona i dodala da, ako se ispostavi da je neko pozitivan na prisustvo virusa, da se to prijavljuje nadležnom institutu koji će obaviti istraživanje i doneti odgovarajuće mere i postupke i eventualno epidemiološki nadzor u tom odeljenju.\nIstovremeno, Kisić Tepavčević je navela da se na respiratorima trenutno nalazi 91 pacijent, što je najmanje od 5. jula ove godine, dok je na bolničkom lečenju 2.817 pacijenata.\nOna je precizirala da su u poslednja 24 časa hospitalizovane 203 osobe, a otpušteno je 376 pacijenata.\nU KBC „Dragiša Mišović“ nalazi se sedmoro dece i pet majki, dok se na Odeljenju ginekologije i akušerstva leči pet zaraženih trudnica, ukazala je Kisić Tepavčević i napomenula da se u KC Niš i Opštoj bolnici u Šapcu na bolničkom lečenju nalazi po jedno dete.\nTakođe, kako je dodala, najveći broj laboratorijski potvrđenih osoba je u Beogradu i Novom Sadu , a primećen je blaži skok zaraženih u Kikindi.\nEpidemiolog Predrag Kon poručio je da je rizik polaska u školu nešto što treba maksimalno smanjiti, a to se može postići neprekidnim nošenjem maski.\nKon je, odgovarajući na pitanje da li je obavezno nošenje maske tokom celog boravka u školi, ukazao na to da postoji iskustvo o tome šta znači nošenje maski i koliko to može biti efikasno, te smanjiti prenošenje virusa.\nPre odlaska u školu roditelj treba da bude saradnik i decu ne šalje u školu ako imaju temperaturu, respiratorne probleme i slično. Kada dođe u školu, dete mora da nosi masku i odlazi do klupe. Pre nego što uđe u učionicu treba da opere ruke. Preporučujemo da se maska nosi neprekidno, jer je to najbezbednije. Ali kada dođe do klupe, za vreme slušanja časa, može da odloži masku, objasnio je on.\nPrema njegovim rečima, struka smatra da je najbolje da se neprekidno nosi maska, ali dozvoljava mogućnost da, kada je dete u svojoj klupi, masku odloži.\nUkoliko dete počne da odgovara odmah mora da stavi masku, što važi i kada izlazi iz učionice, bilo da je u holu, toaletu ili drugom mestu, naveo je on i naglasio da tokom leta svi prozori treba da budu otvoreni.\nKolektivni sportovi, kako je istakao, ne mogu biti tolerisani, te će se fizičko vaspitanje održavati uz potrebnu distancu.\nTakođe nam je poznato i da pevanje može da poveća izlučivanje virusa i u tom smislu, prilikom časa muzičkog nema pevanja u horu, kao ni skandiranja i navijanja u nekom sportu, podvukao je Kon.\nOn je najavio da će o tome nastavnicima biti organizovan poseban vebinar, i istovremeno ocenio da bi bilo dobro da roditelji svoju decu pripreme za nove uslove u školi.\n17/07/2020 17/07/2020 P.Radovanović


DPK poziva Hotija na interpelaciju u vezi sa dijalogom • RTK\nDemokratska partija Kosova podnela je kosovskoj Skupštini zahtev za interpelaciju kosovskog premijera, Avdulaha Hotija, u vezi sa procesom dijaloga u Briselu i radom tehničkih timova.\nPoslanička grupa DPK zatražila je da Hoti na sednici izvesti poslanike o svakoj tački o kojoj se raspravljalo u Briselu i obavesti skupštinu o preuzetim obavezama.\nKako je saopšteno, DPK takođe traži od kosovskog premijera da „opravda“ svaku od ovih preuzetih obaveza, navodeći ujedno da Hotijeva vlada nije transparentna povodom onoga o čemu se razgovara u Briselu.\n„Pitanje nestalih osoba jedno je od najvećih problema koje treba rešiti, dok vlada i njen lider, Hoti, nisu pokazali ni najmanju spremnost da pruže neophodnu transparentnost u vezi sa ovim procesom. Premijer nije skrivao, ali nije ni govorio o organizacionim aspektima procesa, kao što su – sastav grupe stručnjaka, lični, nacionalni ili akademski akreditivi i njihovo odgovarajuće iskustvo“, dodaje se u zahtevu poslaničke grupe DPK.\nTransparentnost nedostaje i povodom razgovora o ratnoj odšteti, smatra DPK.\n„Ostaje nejasno šta vlada traži i koji je njen konkretan plan za postizanje rešenja za ovaj problem, kao jednu od najvažnijih tema dijaloga. Pošto je premijer Hoti dosledno proklamovao uspehe u radu tehničkih grupa, Skupštinu Republike Kosovo trebalo bi da obavesti o tim ‘uspesima’ koji su, barem do sada, ostali na deklarativnom nivou", zaključili su.


Simbol otpora: Relej na Humu od ponedjeljka bit će osvijetljen – www.gradacackiglas.com\nSimbol otpora: Relej na Humu od ponedjeljka bit će osvijetljen\n23/11/2019 Gradacacki Glas\t0 Comments\nSARAJEVO, (Patria) – Povodom obilježavanja 25. novembra – Dana državnosti BiH, u ponedjeljak u 18 sati, bit će pušteno u funkciju osvjetljenje relejne stanice na Humu. Radi se o projektu osvjetljenja značajnih objekata u KS koje finansira Ministarstvo komunalne privrede i infrastrukture KS.\nAutor projekta iluminacije objekta koji je oštećen početkom agresije na BiH, i koji predstavlja simbol otpora, je jedan od vodećih eksperata u ovoj oblasti, arhitekta i dizajner svjetla Srđa Hrisafović.\n“Odlučili smo da u sklopu obilježavanja Dana državnosti naše domovine osvjetlimo ovaj objekat i na taj način pošaljemo snažnu poruku antifašizma i zajedništva. Relej na Humu je simobl otpora. Rasvjeta koja će biti postavljena na ovom objektu je mobilnog karaktera, što znači da će se moći koristiti i za osvjetljenje drugih važnih kulturno-historijskih objekata u KS”, rekao je ministar Srđan Mandić.\n← (VIDEO) -Odlična partija Muse u novoj pobjedi Brooklyn Netsa\nTurska će aktivirati raketni odbrambeni sistem S-400 →


Telekom: Ne spajamo se sa Telenorom, reč je o saradnji u skladu s evropskom praksom - Kako Narod Kaže\nautor KnK 28.01.2021, 18:49 1.7k Pregleda\nTelekom Srbija i Telenor se ne spajaju, niti je to bilo kada bio plan, reč je o redovnoj ugovornoj saradnji koja je u potpunosti u skladu sa evropskim standardima i praksom, saopštio je danas Telekom.\n“Telekom Srbija namerava da po komercijalnim uslovima iznajmljuje svoju optičku infrastrukturu Telenoru. Time se značajno liberalizuje tržište telekomunikacija u Srbiji. Ovakva saradnja donela bi brojne pogodnosti korisnicima i pospešila konkurenciju i inovacije u telekomunikacionoj industriji, što je osnovna namera obe kompanije”, kazali su u Telekomu. Istakli su da ovime žele da što jasnije informišu korisnike i javnost i otklone mogućnost za bilo kakva pogrešna tumačenja u vezi s potencijalnom saradnjom Telekoma i Telenora.\nOni su kazali da je bakarna telekomunikaciona infrastruktura Telekoma Srbija već liberalizovana i koristi je više operatora, uključujući i SBB i da je ovo početak liberalizacije optičke infrastrukture, što je, kako ističu, raširena praksa u Evropi.\n“Ovo nije ekskluzivna ugovorna saradnja. Telenor je samo prva kompanija sa kojom nameravamo da imamo ovakvu vrstu saradnje”, stoji u saopštenju.\nTelenor će, kako su naveli, biti u prilici da pored optike od Telekoma Srbija kupi i sadržaje, ali će imati i mogućnost izbora da sadržaje kupuje i od drugih proizvodjača i distributera, kao i mogućnost da proizvodi sopstvene sadržaje.\nSve što je predloženo u skladu je sa Zakonom i najboljom evropskom praksom, blagovremeno je prijavljeno i podložno proveri i konačnoj oceni nadležnih regulatora, naveli su.\nPrethodni članak Sprečeno više likvidacija u Podgorici i na primorju\nSledeći članak Milan ipak oprašta Ibrahimoviću\nMilan ipak oprašta Ibrahimoviću


Srbija u gostima pobedila Slovačku u kvalifikacijama za SP - Radio Sto Plus\nSrbija u gostima pobedila Slovačku u kvalifikacijama za SP\nKošarkaši Srbije pobedili su večeras u gostima Slovačku sa 71:63 (26:16, 18:15, 16:22, 11:10), u četvrtom kolu Grupe A druge runde kvalifikacija za Svetsko prvenstvo. Srbiju je do pobede predvodio Aleksa Avrmović sa 24 poena i šest asistencija. Pratili su ga Nikola Jović sa...\nKošarkaši Srbije pobedili su večeras u gostima Slovačku sa 71:63 (26:16, 18:15, 16:22, 11:10), u četvrtom kolu Grupe A druge runde kvalifikacija za Svetsko prvenstvo.\nSrbiju je do pobede predvodio Aleksa Avrmović sa 24 poena i šest asistencija. Pratili su ga Nikola Jović sa 13 poena i sedam skokova i Dušan Ristić sa 12 poena i osam skokova.\nKod Slovačke najbolji su bili Vladimir Brodžijanski sa 22 poena i osam skokova i Marek Doležaj sa 17 poena i šest skokova.\nSrbija je bolje ušla u meč i iskoristila lošu igru u napadu selekcije Slovačke. U prvoj deonici Srbiju su predvodili Dušan Ristić sa 10 i Nikola Jović sa osam poena.\nDrugu četvrtinu selekcija Srbije je započela sa nekoliko loših rešenja u napadu i dozvolila Slovačkoj da prepolovi prednost. Medjutim, Aleksa Avramović i Boriša Simanić nisu dozvolili da se Slovaci skroz vrate u meč. Odličnim šutem za tri poena Srbija je uspela da uveća prednost i na poluvreme ode sa 13 poena prednosti 44:31.\nSlovačka je bolje krenula u drugom poluvremenu. Boljom igrom u fazi napada i dosta čvršćom odbranom uspeli su da smanje prednost Srbije i u poslednju četvrtinu udju sa sedam poena zaostatka.\nU poslednjoj deonici Slovačka je pokušavala da se u potpunosti vrati u meč, i u nekoliko navrata dolazila na pet poena zaostatka. Preokret nije dozvolio Aleksa Avramović koji je svojim poenima odbijao nalete Slovaka i odveo Srbiju do treće pobede u kvalifikacijama.\nSrbija je trenutno prva u grupi sa tri pobede i jednim porazom, dok je Slovačka na poslednjem, četvrtom mestu sa sva četiri poraza.\nU treću rundu kvalifikacija plasiraće se tri prvoplasirane ekipe iz grupe.\nU narednom kolu, Srbija će gostovati Letoniji, a taj meč je na programu 30. juna.\nDjoković i dalje treći na ATP listi


Letovi za Atinu otvoren povratak\nHtela bih da rezervišem povratnu kartu za Atinu ali nisam sigurna oko datuma povratka. Da li je moguće odložiti rezervaciju? Koja je procedura?\nAvio kartu za Atinu možete rezervisati odmah na linku Letovi za Atinu\nKartu nije moguće rezervisati sa otvorenim povratkom, već morate da definišete datum povratka.\nUkoliko ne znate, možete da rezervišete kartu za proizvoljan datum povratka, a kada budete znali tačno da uz doplatu promenite datum povratka. Druga varijanta je da sačekate trenutak kada budete znali tačan datum povratka i da tada kupite kartu\nPonudu letova i cene karata za željeni datum putovanja pogledajte na linku Jeftine aviokarte.\nDetaljno uputstvo kako da obavite rezervaciju avionskih karata preko interneta pročitajte na linku Online kupovina.\nAvio karte možete rezervisati i telefonom, pozivom na broj 0800-085-085 svakog radnog dana od 9h do 20h i poziv je besplatan ako zovete sa fiksnog telefona iz Srbije. Za pozive iz inostranstva ili sa mobilnog telefona naš broj telefona je +381-62-28-00-29.\nZa putovanje u Grčku poželjno je da imate uplaćeno i putno osiguranje.\nZa boravak u Atini možete unapred da rezervišete i hotelski smeštaj. Kliknite na link Atina - online rezervacija hotela i pogledajte ponudu i cene za izabrani period putovanja.


Miodrag Stojković: Izgubio sam poverenje u Krizni štab još na početku epidemije | Novine Toronto\nMiodrag Stojković: Izgubio sam poverenje u Krizni štab još na početku epidemije\n"I da je do sada umro jedan jedini čovek, šali i neozbiljnosti mesta nema, ni lekara, političara, komičara, bilo koga", rekao je Stojković za magazin Nedeljnik."Ako je naša reakcija pri stvaranju novog života u borbi protiv bele kuge neizmerna radost, onda i ponašanje prema bolesti ili izgubljenom životu treba da bude odgovarajuće, sigurno ne podsmešljivo", ocenio je on.\nNa pitanje da li veruje predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću kada kaže da se na izborima niko nije zarazio – a ni na utakmicama – Stojković ja rekao da kao naučnik veruje u dokaze, činjenice, mogućnosti da ih proverimo, čujemo argumente kao i drugačije stavove. "Znači da svako ko to tvrdi mora da iznese čvrste dokaze. Da oni to nisu pokazuje broj novozaraženih slučajeva koji je ponovo u porastu", kazao je on.\nStojković se upitao "ko sme pouzdano da tvrdi da se na derbiju niko nije zarazio, a da namerno zaboravi da je u Italiji zaraza eksplodirala – takođe posle fudbalske utakmice?"\n"Bolje bi bilo da odgovorni nalažu konkretne mere pridržavajući se jednostavne definicije: 'najveći rizik su veliki skupovi u kojima pojedinci ne mogu držati odstojanje od najmanje 1,8 metara, a učesnici skupova putuju izvan lokalnog područja'", ocenio je Stojković.


Sastanci /Aluminij: Abraham grupacija Vladi FBiH šalje novi ugovor / Radio Sarajevo\nFoto: Abraham grupacija/Sa sastanka\n01. 03. 2020. u 21:54:00\n''M.T. Abraham grupacija ne ide iz Mostara dok se stvari s Aluminijem ne finaliziraju'', potvrdio je Marko Laco, regionalni direktor ove kompanije nakon sastanka s radnicima Aluminija u Mostaru.\n''Tu smo došli da radnicima sve to predstavimo i da se na kraju radnicima vrati nada koju su je već pomalo počeli gubiti'', dodao je Laco.\n''Od tih osam mjeseci glavni direktor Amir Gross Kabiri proveo je pola vremena u Mostaru, bio je pristuan u najkritičnijim fazama kada su se donosile ključne odluke, stoga je nama bilo važno da se djelatnici Aluminija uvjere da gospodin Kabiri i M. T. Abraham grupacija ne idu iz Mostara dok se stvari ne finaliziraju'', rekao je Laco.\nTagovi: Almunij Mostar radnici Abraham grupacija Marko Laco


EKSKLUZIVNO: Majstor džeza snimio najlepšu pesmu, novi album Aleksandra Dujina | NSU\nNaslovna vest EKSKLUZIVNO: Majstor džeza snimio najlepšu pesmu, novi album Aleksandra Dujina\nEKSKLUZIVNO: Majstor džeza snimio najlepšu pesmu, novi album Aleksandra Dujina\nEkskluzivno za “NS uživo” Dujin je rekao da će album, na kome je rađeno tačno dve ipo godine, izaći krajem avgusta\nLegenda novosadske muziče scene i jedan od najbližih saradnika Đorđa Balaševića, Aleksandar Dujin, najavio je novi album. On je ekskluzivno za “NS uživo” rekao da će album, na kome je rađeno tačno dve ipo godine, izaći krajem avgusta.\n– Posle četiri decenije autorskog rada sam poželeo da napravim još jedan muzički eksperiment. Do sada imam preko stotinu napisanih autorskih instrumentalnih pesama, a ovo je prvi put da sam uradio autorsku muziku vokalnog izraza. Put je bio dug, realizacija projekta je trajala skoro tri godine, ali se na kraju sve isplatilo time što sam pesmama koje smo uradili prezadovoljan. Muzika je na prvi pogled veoma raznovrsna u muzičkim formama koje sam koristio, ali u isto vreme imaju jedan zajednički imenitelj koji ih objedinjuje, tako da su na kraju veoma srodno postavljene u logičku celinu – istakao je autor.\nOd novembra 2018. godine traje realizacija projekta “ZVUCI KAO BOJE” koji će u drugoj polovini avgusta 2021. godine izdati PGP BeogradFoto: Srđan Doroški\nOd novembra 2018. godine traje realizacija projekta “ZVUCI KAO BOJE” koji će u drugoj polovini avgusta 2021. godine izdati PGP Beograd. Album će sadržati 13 kompozicija od kojih je za 11 tekstove napisala Mirjana Brković, a za preostale dve Aleksandar Dujin, koji je ujedno uradio i muziku za 12 numera, i za jednu Nevena Reljin. Kako Dujin navodi za njega je ključni moment za relizaciju ovog materijala dolazak dugogodišnjeg saradnika i prijatelja Đorđa Petrovića, koji se priključio timu u svojstvu muzičkog producenta.\nOd novembra 2018. godine traje realizacija projekta “ZVUCI KAO BOJE” koji će u drugoj polovini avgusta 2021. godine izdati PGP Beograd\nNAGRADA ZA SLADOKUSCE\n– On je u najvećoj meri svojim savetima pomogao Neveni oko izraza, dinamike, uopšte izvođenje pesama, što je bio najvažniji i najzahtevniji deo snimanja. Takođe, svoje višedecenijsko iskustvo i znanje primenio je u miksanju materijala i stvorio muziku koja je, za mene, jedno od najlepših autorskih ostvarenja koje sam do sada snimio. Divno je kada se godine rada na stvaranju nečega što ti je vrlo bitno završi tačno onako kako si želeo i planirao toliko dugo vremena. To i jeste ono najbitnije što daje smisao ovoj priči i donosi snagu kako bih nastavio dalje otvarajući neku novu životnu priču –nastavlja Dujin.\nOd 13 pesama Dujin je ujedno uradio i muziku za 12 numera, i sve aranžmane, Foto: Srđan Doroški\nPET MESECI U STUDIJU\nSve aranžmane je napisao Aleksandar Dujin.Materijal je snimljen od januara do maja 2021. godine u studiju “Studio”. Tonski tehničar je Darko Varga dok je muzički producent Đorđe Petrović koji je uradio konačni miks svih pesama kao i postprodukciju. Realizaciju projekta je pomogao Pokrajinski sekretarijat za kulturu, javno informisanje i odnose s verskim zajednicama Autonomne pokrajine Vojvodine.


Vesti online / Vesti / Ex YU / Kosor: Očekujem lično izvinjenje Vučića, ne u ime države\nBivša premijerka Hrvatske Jadranka Kosor izjavila je da hrvatska predsednica Kolinda Grabar Kitarović i srpski predsednik Aleksandar Vučić nemaju ovlašćenja da odlučuju i da nešto danas reše.\nVučić i Kitrarovićeva nemaju ovlašćenja za odluke: Jadranka Kosor\n- Praktično, dvoje predsednika nemaju ovlašćenja da odlučuju i donose odluke i nešto reše. Politički gledano, Vučić u Srbiji ima vidljivu moć, za razliku od Grabar Kitarović, koja ne može ništa u ime Vlade Hrvatske da odluči - reka je Kosorova za N1.\nOna navodi da je očekivala lično izvinjenje i kajanje predsednika Srbije tokom njegovog boravka u Hrvatskoj "zbog toga što je 1995. godini u Glini govorio da to mesto nikad neće biti Hrvatska".\nSkrivena poruka na Kolindinom rukavu\nKosorova je za N1 podsetila i na Vučićev govor iz 2000. godine, kada je, kako je rekla, govorio o "amputaciji" Hrvatske i liniji Karlobag-Ogulin-Karlovac-Virovitica.\n- Zbog toga očekujem i lično izvinjenje Vučića, ono u ime države je obavio Tadić...Vučić do sada nijednom gestom nije pokazao da se odmakao od izjava iz prošlosti - rekla je Kosorova.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ostali sportovi :: Crna Gora središte aktivnosti mladih iz regiona\nJANOVIĆ 12. 09. 2019. 11:17 >> 12:36 0\nCrna Gora središte aktivnosti mladih iz regiona\nMinistar sporta i mladih Nikola Janović saopštio je da je zadovoljan zbog činjenice da se u Crnoj Gori organizuje Regionalni trening za jačanje kapaciteta za dobitnike projekata u okviru Drugog RYCO Poziva za finansiranje projekata. Janović kaže da se na taj način potvrđuje da je regionalna saradnja prioritet Crne Gore, a posebno u oblasti omladinske politike.\n“Vlada Crne Gore i Ministarstvo sporta i mladih od početka pružaju nedvosmislenu podršku funkcionisanju Regionalne kancelarije za saradnju mladih, kao do sada najvidljivijem produktu Berlinskog procesa. U nevladinom i obrazovnom sektoru vidimo snažnog partnera, a isključivo zajedničkim naporima možemo da utičemo na stvaranje podsticajnog okruženja za aktivizam i mobilnost mladih”, naglasio je Janović.\nMinistar je ukazao na značaj organizovanja petodnevne obuke koja predstavlja odličnu priliku za jačanje profesionalnih kapaciteta omladinskih organizacija i srednjih škola sa ciljem što kvalitetnije implementacije projekata za mlade.\n“Uvjeren sam da ćete kroz ovaj trening dobiti šansu da udružite snage, ojačate međusobnu saradnju i partnerstva kroz politiku pomirenja, interkulturalizma, participacije i socijalne inkluzije mladih širom regiona”, rekao je Janović.\nMinistar je omladinskim organizacijama i srednjim školama čestitao na dobijenoj finansijskoj podršci za realizaciju projekata i zahvalio se Regionalnoj kancelariji i Misiji OEBS-a na snažnoj podršci omladinskom sektoru u zemljama Zapadnog Balkana.\nCG uspjela što ni mnogo veći i jači nijesu\nPonosni na doprinos sportista promociji CG\nNećemo dozvoliti prekrajanje zastave i himne\n21. 05. 2020. 4\nOtvaranje omladinskih servisa i implementacija programa za mlade


Višegrad domaćin folklorašima iz Evrope (VIDEO)\nVIŠEGRAD – U opštini Višegrad danas je upriličen prijem za predstavnike folklornih društava iz Bugarske, Rumunije, Poljske, Grčke, Srbije i BiH, te organizatore Međunarodnog festivala folklora „Licidersko srce“. Načelnik opštine Višegrad Mladen Đurević zahvalio je svima koji su istrajali…\nFestival folklora „Licidersko srce“ 16. avgusta u Višegradu\nVIŠEGRAD – Festival folklora „Licidersko srce“ na kome će nastupiti oko 180 učesnika iz Kine, Poljske, Rumunije, Makedonije i Češke u Višegradu će biti održan 16. avgusta. Iz Udruženja građana „Era“ iz Užica, koje organizuje ovu tradicionalnu manifestaciju, najavili…\nANDRIĆGRAD – Na Trgu Nikole Tesle u Andrićgradu sinoć je održan festival „Licidersko srce“ koji je ugostio mlade folkloriste iz više zemalja. Učesnici festivala su od ćuprije na Drini prodefilovali glavnom višegradskom ulicom do Andrićgrada, nakon čega je održana…\nVIŠEGRAD – Branka Savović iz Višegrada bavi se neobičnim i zanimljivim hobijem – pravljenjem liciderskih proizvoda, od kojih je nadaleko čuveno licidersko srce, koje su zapamtile generacije mladih kupujući ih na seoskim vašarima i crkvenim slavama. Nekada omiljeni poklon…


Otvorena renovirana teretana u Čigoti (video) – ZoomUe\nOtvorena renovirana teretana u Čigoti (video)\nby branko · 26 марта, 2014\nZLATIBOR – U Specijalnoj bolnici Čigota otvorena je renovirana teretana u okviru prekograničnog projekta Razvoj i promocija zdravstvenog turizma u prekogranicnom području Bosna i Hercegovina I Srbija. Prekogranični projekat CROSS SPA finansira Evropska unija, a realizuju Turistička organizacija regije Zapadna Srbija iz Užica u partnerstvu sa Regionalnom razvojnom agencijom Zlatibor iz Užica i Fondacija za lokalnu demokratiju iz Sarajeva u partnerstvu sa Sarajevskom regionalnom razvojnom agencijom SERDA.\n“Nabavljena i postvaljena oprema, je prilagođena potrebama korisnika zdravstvenih programa Čigota i Čigotica, a pored ove, primarne funkcije, sprave mogu koristiti i svi ostali zainteresovani korisnici postojećih i novih zdravstvenih programa ove ustanove”, rekao je Aleksandar Simić, direktor Specijalne bolnice Čigota, koja ove godine obeležava 50 godina rada I 25 godina dijetetsko-rekreativnog programa Čigota.\nMiroslav Rađen, direktor Turističke organizacije regije Zapadna Srbija, rekao je da je ovaj projekat polazna faza u daljem razvoju zdravstvenog turizma u ovom regionu.\n“ Otvaranjem ove teretane će sigurno biti podignut nivo usluga u Specijalnoj bolnici Čigota, a mi ćemo u okviru svojih marketinško promotivnih aktivnosti zdravstveni turizam uvrstiti u marketing plan regije Zapadna Srbija”, rekao je direktor Turističke organizacije regije Zapadna Srbija, Miroslav Rađen.\nCilj projekta je da se ojača regionalna saradnja i održivi ekonomski razvoj prekograničnog područja kroz uspostavljanje zajedničke turističke ponude u oblasti zdravstvenog turizma.\nAmra Hadžić iz Fondacije za lokalnu demokratiju Sarajevo naglasila da su partneri iz Bosne I Hercegovine kroz ovaj projekat iskustvo Čigote u zdravom mršavljenju dece I odraslih želeli da prenesu u Bosnu i Hercegovinu.\n“Jedan od najznačajnijih postignutih rezultata je da je program Čigota zaživeo u Banji Olovo, u kojoj je otvoren kabinet za zdravo mršavljenje, čime je efekat prekogranične saradnje u potpunosti postignut”, istakla je Amra Hadžić.\nU Regionalnoj raznojnoj agenciji “Zlatibor” ističu da je Projekat „Razvoj i promocija zdravstvenog turizma u prekogranicnom području Bosna i Hercegovina I Srbija“ početak saradnje i najavljuju da će i u buduće raditi na projektima koji će privući sredstva iz fondova Evropske unije u razvoju zdravastvenog turizma.\nSpecijalna bolnica ove godine obeležava 50 godina rada I 25 godina dijetetsko-rekreativnog programa Čigota. Kroz program Čigota do sada je prošlo oko 40 hiljada korisnika, a kroz program Čigotica preko 3 hiljade gojazne dece.\nby Slobodan Simic · Published 12 јула, 2021\n„Dozivanje Boga“ nova knjiga Slobodana Ristovića\nby branko · Published 8 априла, 2014\nOsnovnoj školi „Slobodan Sekulić“ dve Svetosavske nagrade\nNext story Novine u užičkom bioskopu\nPrevious story Aleksandar Dimitrijević izlaže u Požegi


Home » Razvoj » Razvoj\nDosadašnje aktivnosti Inovacionog centra obuhvataju izvođenje različitih projekata, kao i konsultantske poslove vezane za kontrolu kvaliteta, procese veštačenja, sertifikaciju proizvoda itd.\nU daljem radu računamo na konstantno usavršavanje svih postojećih timova i nabavku nove opreme, što će omogućiti dalji razvoj laboratorijskih centara čime se otvaraju mogućnosti za proširenje svih oblika saradnje, kao i učestvovanje u nacionalnim razvojnim projektima i programima međunarodne saradnje.\nRazvojni plan Inovacionog centra obuhvata i brži razvoj naučnih kadrova radi uspešnije realizacije naučnih i razvojnih istraživanja. Postojeće znanje se mora stalno proširivati i usavršavati, a ovladavanje i primena najnovijih naučnih dostignuća i savremenih tehnologija je imperativ.\nRealizacija planiranih istraživanja treba da omogući direktan uticaj znanja na brži razvoj pojedinih sektora privrede, kreiranje tržišno atraktivnih proizvoda visokog stepena finalizacije i inovativnosti i postizanje višeg nivoa kvaliteta i konkurentnosti domaćih proizvoda i usluga na međunarodnom tržištu, kao i razvoj infrastrukturnih sistema u Srbiji.


Ulaz za zaposlene u vašingtonskom hotelu Hajat - zatvorenom za goste (Foto: REUTERS/Jonathan Ernst)\nSkoro tri miliona građana Sjedinjenih Država prijavilo se za olakšice za nezaposlene u prvoj nedjelji maja, saopštio je američki Sekretarijat za rad. Uprkos tome što je cifra manja od broja građana (3,1 miliona ljudi) koji su za pomoć aplicirali u posljednjoj nedjelji aprila – trendovi pokazuju da nezaposlenost u SAD-u raste šestu nedelju zaredom, objavila je agencija Reuters.\nImajući u vidu podatke objavljene protekle nedjelje (33,5 miliona ljudi) – broj građana SAD-a koji nemaju zaposlenje premašio je 36 miliona.\nEkonomski stručnjaci sa kojima je razgovarala ta agencija procjenjuju da će broj nezaposlenih u tekućoj nedjelji doseći 2,5 miliona – što će biti poznato u izvještaju Sekretarijata za rad koji će ta državna agencija objaviti naredne sedmice.\n„U posljednjoj smo fazi talasa otpuštanja – na prelazu smo između stanja prirodne katastrofe ka recesiji. Veliki dio američke ekonomije je naprosto izgubljen – nadam se da ćemo uspjeti to da prevaziđemo”, rekao je Džoš Rajt jedan od vodećih ekonomista konsalting kompanije Rajtsajd iz Njujorka.\nU Sjedinjenim Državama je tokom aprila izgubljeno 20,5 miliona radnih mjesta. Taj ekonomski sunovrat stručnjaci upoređuju sa periodom Velike depresije tridesetih godina prošlog vijeka. Razlog su striktne mjere ograničenja koje su SAD, ali i druge države svijeta, primjenile kako bi suzbile globalnu pandemiju Covida 19.\nNajveći broj radnih mjesta izgubljen je tokom mjeseca aprila – perioda koji dio stručnjaka označava najtežim još od Globalne ekonomske krize u prošloj deceniji.\nViše od polovine američkih država pokrenulo je inicijative ponovnog pokretanja svojih ekonomija. Međutim, imajući u vidu da kompanije i fabrike ne posluju punim kapacitetom, strahujući od drugog talasa Covida 19, ekonomski stručnjaci ne predviđaju značajnija poboljšanja na tržištu rada.\nDio američkih kompanija tu situaciju kompenzuje odobrenom pomoći, ukupnog iznosa od tri hiljade milijardi dolara, koju koriste za isplatu zarada zaposlenima. Međutim, mnoštvo manjih preduzeća, zbog krize, moralo je da prekine svoj rad – čime je veliki broj od ukupno 21,4 miliona radnika faktički ostavljen na cjedilu.


Nova topionica i fabrika sumporne kiseline u Boru › Made-in-Germany.rs\nNakon završene izgradnje, nova topionica i fabrika sumporne kiseline rudarsko-topioničarskog basena (RTB) „Bor“ svečano su puštene u rad, a već za tri meseca se očekuje da u najvećem rudarskom centru u Srbiji više neće biti dima.\n– U početku, kada se i uvozni koncentrati budu prerađivali u Boru, finansijski rezultati kompanije biće bolji za 12 miliona dolara godišnje, a nakon dve godine, kada bude bilo dovoljno koncentrata bakra iz sopstvenih rudnika, efekti će biti veći za čak 24 miliona dolara godišnje – najavljuje Blagoje Spaskovski, generalni direktor RTB, prenose „Večernje novosti“.\nPrema njegovim rečima, od rada nove topionice, korist će imati i svi domaći prerađivači bakra u Jagodini, Boru, Zaječaru, Majdanpeku, Prokuplju, i preduzeća kakva su „Sevojno“, „Novkabel“, ili niška „Jura“.\n– Dodamo li tome da će se ovde proizvoditi i 400.000 tona sumporne kiseline, obnovljena proizvodnja veštačkog đubriva biće znatno jeftinija, ali i celokupna hemijska industrija u Srbiji. RTB Bor će tako dodatno uticati na direktno i indirektno povećanje domaćeg bruto društvenog proizvoda – kaže Spaskovski.\nIzgradnja nove borske topionice i fabrike sumporne kiseline koštala je 250 miliona eura, iako je studija nezavisnih inostranih stručnjaka iz 2006. godine pokazivala da će gradnja ovog postrojenja koštati između 250 i 300 miliona eura. Osim što je bila garant za robni kredit kod kanadske „EDC banke“, država Srbija je za završetak ovog projekta uplatila Basenu „Bor“ dodatnih 30 miliona eura.\nU Boru proradila nova topionica bakra\nPodsticaji za reciklere u Srbiji\nOd MiG na 27/12/2014 / Hemijska industrija, Industrija, Investicije / Ostavite komentar


Nosilac liste odbornika Socijalističke partije Srpske /SPS/ za Skupštinu grada Bijeljina Srđan Mijatović rekao je da tu listu čine kandidati svih zanimanja, zaposleni i nezaposleni, mlađi i stariji, a među 36 kandidata je 17 žena.\n"Zajedničko svima nama je želja da rješavamo nagomilane probleme u našem gradu, da smo iskreni i ljudi kojima je istinski stalo do ostvarenja cilja, a to je kvalitetniji život svih nas. Zalagaćemo se za sve što je neophodno promijeniti, pokrenuti i realizovati", rekao je Mijatović i naglasio da će voditi fer i korektnu kampanju.\nMijatović je naglasio da, s obzirom na to da je došlo do pogoršanja epidemiološke situacije, danas na konferenciji za novinare nisu prisutni svi kandidati.\n"Zdravlje stanovništva je najvažnije i upravo iz tih razloga danas nije prisutno svih 36 kandidata jer želimo dati primjer i drugima o neophodnosti poštovanja mjera. Takođe, želimo ukazati na nepotrebno trošenje novca na promotivni materijal, jer je ta sredstva bolje upotrijebiti za potrebe kategorija stanovništva koje su u teškom položaju", rekao je Mijatović.\nOn je naglasio i da ne žele da daju nerealna obećanja sugrađanima.\n"Neodgovorno je reći da ćemo nezaposlenima obezbijediti zaposlenje i da ćemo odmah riješiti sve probleme koji su nagomilani u našem društvu. Kada bismo to obećali, to bi bilo neiskreno i u tom slučaju ne bismo stajali ispred vas i gledali vas u oči. Članovi SPS-a boriće se za stvaranje uslova za ekonomski razvoj, za infrastukturu, koja je jedan od bitnih činilaca u ekonomskom razvoju. Borićemo se za svakog našeg građanina, jer oni zaslužuju da žive život dostojan čovjeka", poručio je Mijatović.\nKandidat za odbornika Novka Mirić rekla je da je najstariji kandidat na odborničkoj listi bijeljinskog SPS-a i da želi da u Bijeljini i Republici Srpskoj mladi dobiju šansu da žive od svog rada, formiraju porodice, njeguju tradiciju, čuvaju moralni lik borca koji je stvarao Srpsku i da vole svoju Republiku.\n"Naš slogan je `Budućnost Srpske, budućnost Bijeljine`. Sigurna sam da zajedništvom možemo izgraditi ambijent u kojem će naš grad biti istinski grad budućnosti za sve generacije, a posebno najmlađe", rekla je Mirićeva.


VREME UTIČE NA PSIHU I RASPOLOŽENJE! Psihijatar upozorava: Simptomi naglašeni kod osoba već imaju psihološke probleme! - TvIn\nVREME UTIČE NA PSIHU I RASPOLOŽENJE! Psihijatar upozorava: Simptomi naglašeni kod osoba već imaju psihološke probleme!\nMeteoropatija uključuje skup simptoma koji se javljaju kod promene vremena i njegovih parametara.Pod tim se podrazumeva temperatura ,vlažnost vazduha, vetar kao i atmosferski pritisak. Ljudski organizam kao deo prirode prati spoljašnje uticaje i na njih reaguje, što se manifestuje pojavom različitih tegoba.


Siniša Mali: Propisi Ministarstva finansija jasni, trudnice i porodilje neće biti oštećene - Beograd24\nMinistar finansija u Vladi Republike Srbije Siniša Mali izjavio je danas da trudnice i porodilje ni na koji način neće biti oštećene i da će nastaviti da primaju pun iznos naknade zarade za vreme trajanja bolovanja, kao što je to bio slučaj i do sada.\nKako je istakao, to znači da će i trudnice i porodilje koje rade u firmama koje su prihvatile odlaganje plaćanja poreza i doprinosa, primati pun iznos naknade zarade i neće biti nikakvih umanjenja tih naknada. Ministar Mali je istakao da se Uredbom o fiskalnim pogodnostima i direktnim davanjima privrednim subjektima u privatnom sektoru i novčanoj pomoći građanima u cilju ublažavanja ekonomskih posledica nastalih usled bolesti Kovid-19, to eksplicitno i propisuje. „Doprinosi čije plaćanje je odloženo u skladu sa ovom uredbom, smatraju se plaćenim za svrhu ostvarivanja prava po osnovu penzijskog i invalidskog osiguranja, zdravstvenog osiguranja, ostvarivanja prava za slučaj nezaposlenosti i ostvarivanja prava na finansijsku podršku porodici sa decom“, stoji u uredbi.\nMinistar je naveo i Uredbu o postupku i načinu odlaganja plaćanja dugovanog poreza i doprinosa i cilju ublažavanja ekonomskih posledica nastalih usled bolesti Kovid-19, gde se navodi da: „Doprinosi čije je odlaganje plaćanja odloženo u skladu sa ovom uredbom, smatraju se plaćenom za svrhu ostvarivanja prava po osnovu penzijskog i invalidskog osiguranja, zdravstvenog osiguranja, ostvarivanja prava za slučaj nezaposlenosti i ostvarivanja prava na finansijsku podršku porodici sa decom, kao i ostvarivanja prava u druge svrhe“. Kao što vidite, rekao je ministar, u obračunu naknade zarade i trudnicama i porodiljama će se obračunaviti i meseci za koje poslodavac nije platio dažbine.\nMinistarstvo finansija je, dodao je, to veoma jasno propisalo. Povodom navoda u pojedinima medijima da se porodiljama izdaju rešenja sa umanjenom naknadom zarade, ministar je naveo da nadležne službe trenutno ispituju sva izdata rešenja, kako bi utvrdili kako je i na koji način došlo do eventualnog propusta. „Ukoliko se otkrije da postoji bilo kakav propust, on će biti ispravljen.\nTrudnice i porodilje, ponavljam još jednom, neće i ne smeju biti ni na koji način oštećene“, podvukao je ministar i dodao da će ukoliko se otkrije bilo kakav propust, biti poslata nova, korigovana rešenja u najkraćem roku.\nFoto News1/Zorana Jevtić


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Svijet :: Švajcarci glasaju o novim radnicima iz EU\n[ Beta, M.M.Lj. ]\n27. 09. 2020. 14:41 >> 14:42 1\nAko bude usvojen, predlog bi dodatno zaoštrio odnos bogate alpske zemlje sa EU, čija ona nije članica. To bi takođe moglo dovesti do recipročnih nepovoljnih mjera za stotine hiljada švajcarskih građana koji žele da žive ili rade u EU.\nNa sličnom referendumu 2014. godine, Švajcarci su tijesno izglasali ograničavanje pristupa gradjanima EU da žive i rade u Švajcarskoj.\nOd posljednjeg referenduma, Švajcarska je bila svjedok ličnih i profesionalnih previranja koja je izazvao britanski referendum o napuštanju Evropske unije 2016. godine, posebno za građane EU u Velikoj Britaniji i Britance koji žive na kontinentu.\nPreko imena ćerke dobili besplatan internet\nŠvajcarski glečeri se tope zabrinjavajućom brzinom\nCijeli tim Ciriha u izolaciji\nU karantinu 300 ljudi, virus se proširio iz noćnog kluba


Srbi vole kartice, ali oprez nije na odmet | Kamatica\nPočetna > intervju > Srbi vole kartice, ali oprez nije na odmet\nSrbi vole kartice, ali oprez nije na odmet\nTekst objavljen: 29.05.2013 10:10\nPrema podacima Euromonitor-a, tokom 2012. u Srbiji oko 90% svih transakcija obavljeno putem gotovine i čekova. Zamislite samo kakve bi pogodnosti imali ti građani, kao i cela ekonomija ako bismo uspeli da ih uvedemo u sistem elektronskog poslovanja, kaže u razgovoru za finansijski portal Kamatica Visa Country Manager Vladimir Đorđević.\nKako biste ocenili tržište u Srbiji kada je reč o kartičarstvu? Da li je kompanija Visa zadovoljna poslovanjem u našoj zemlji?\nKompanija Visa u Srbiji je prisutna od 1983. godine i već tri decenije na ovom tržištu zauzimamo lidersku poziciju. Zadovoljni smo poslovanjem, iako ima prilično prostora za napredak, kako u pogledu porasta broja kartica, tako i primeni novih tehnologija i Visa proizvoda koji se koriste u svetu.\nTržište kartica u Srbiji je zadovoljavajuće ako se uporedi broj stanovnika i izdatih kartica, kojih je oko 6 miliona. Treba istaći da Srbija ne zaostaje za okruženjem kada je reč o primeni novih tehnologija, u pogledu standarda, niti sigurnosti plaćanja.\nZnačajan podatak za tržište platnih kartica je da se u Srbiji, za razliku od drugih zemalja, skoro 60 odsto transakcija platnim karticama obavlja putem POS terminala, a ostatak na bankomatima, dok je u zemljama u regionu taj odnos obrnut. To znači da su kartice veoma zastupljene u svakodnevnim plaćanjima, nevezano za iznose transakcija.\nTakođe, Srbija je na zadovoljavajućem nivou kada je reč o primeni EMV čip, odnosno tzv. pametnih kartica, jer je čak 62 odsto ukupnog broja transakcija obavljeno putem EMV čip tehnologije.\nI dok nas ti pozitivni podaci ohrabruju, ne treba zaboraviti da je, prema podacima Euromonitor-a, tokom 2012. godine u Srbiji oko 90% svih transakcija obavljeno putem gotovine i čekova. Tome treba dodati i da se čak 37,8% gradjana Srbije nalazi van formalnog finansijskog sistema, što pokazuju podaci Svetske banke. Zamislite samo kakve bi pogodnosti imali ti građani, kao i cela ekonomija ako bismo uspeli da ih uvedemo u sistem elektronskog poslovanja.\nKorišćenje platnih kartica ima značajan uticaj na podsticanje potrošnje i razvoj ekonomije svake zemlje. Kako se upotreba platnih kartica odražava na stanje u srpskoj ekonomiji?\nNezavisna kuća za analize i prognoze – Moody’s za kompaniju Visa sprovela je istraživanje koje je pokazalo da je upotreba kartica u Srbiji doprinela rastu BDP-a za 300 miliona dolara u četvorogodišnjem periodu. Analiza je pokazala da upotreba platnih kartica ekonomiju jedne zemlje čini efikasnijom i značajno utiče na njen rast. Na svetskom nivou, u periodu od 2008. do 2012. godine, u 56 zemalja upotreba kartica donela je 983 milijarde dolara BDP-a, odnosno rast od 1,8 procentnih poena.\nKada je reč o Srbiji, rast BDP-a od 0,17%, odnosno 300 miliona dolara, nesumnjivo potvrđuje sve prednosti elektronskog plaćanja i dodatno ističe značaj otvorenog tržišta sa jakom i zdravom konkurencijom, koja korisnicima donosi inovacije i bolje uslove. Iz rezultata istraživanja jasno se vidi da upotreba kartica direktno utiče na ekonomski rast, uz povećanu efikasnost i sigurnost, zatim lagodnost plaćanja koju ne mogu da pruže gotovina i čekovi, a neophodno je pomenuti i smanjivanje sive zone poslovanja.\nJedno od istraživanja kompanije Visa pokazalo je da upotrebom keša potrošači širom sveta „izgube“ i 365 dolara godišnje. Gde nestaje novac?\nIstraživanje o potrošačkim navikama otkrilo je da, koristeći keš, u proseku izgubimo dolar dnevno, odnosno 365 godišnje, što je oko 6,5 grama zlata. Novac uglavnom zaboravimo ili izgubimo u automobilu, kod kuće, u kancelariji, a „rasipamo“ se i čuvanjem sitniša u stranoj valuti koji vratimo sa odmora ili poslovnog puta.\nTakođe, gotovina u novčaniku daje osećaj lažne kontrole nad finansijama i mami na potrošnju. Vidljivost i stalna dostupnost novca nesvesno vode ka tome da trošimo više i nenamenski u odnosu na upotrebu kartica.\nPrema istraživanjima koje je sproveo portal Kamatica većina građana ne zna bitnu razliku između kartičarskih brendova i najčešće jednostavno prihvata one kartice koje im izabrana banka ponudi. Koliko vam to smeta?\nKao što sam već rekao, Visa u Srbiji ima višedecenijsku tradiciju i tokom tog perioda ostvarili smo izuzetnu saradnju sa svim bankama i drugim partnerima. Već 30 godina u saradnji sa finansijskim institucijama trudimo se da građanima ponudimo najbolje proizvode i da odgovorimo na potrebe banaka, odnosno njihovih klijenata i tržišta.\nBanke su te koje pozajmljuju novac, izdaju kartice, i ostvaruju prvi kontakt sa građanima. Na kraju dana, potrošači glasaju svojim novčanicima i mi verujemo da su brzina, jednostavnost i sigurnost koju Visa pruža ono što nas čini konkurentnim i prepoznatljivim.\nNe treba zaboraviti da i na najnaprednijim tržištima uvek ima prostora za edukovanje potrošača, posebno u današnje vreme naprednih tehnologija i rešenja. Čini nam se da su potrošači u Srbiji danas dosta finansijski pismeniji nego ranije, a to je zajednički uspeh svih učesnika na tržištu elektronskih plaćanja.\nKoliko su prevare sa karticama zastupljene u Srbiji u odnosu na globalni trend u Evropi? Kolika su ulaganja kompanije Visa u poboljšanje sistema bezbednosti kartica?\nVisa intenzivno i konstantno sarađuje sa bankama i trgovcima širom sveta i naš slogan je: „Sprečiti, zaštititi, reagovati“. Vodimo računa da su podaci potrošača ispravno identifikovani i pre nego što se obavi kupovina. U fokusu je tzv. dinamička identifikacija, gde se prilikom svake transakcije koristi novi podatak koji je jedinstven i nemoguće ga je upotrebiti za neki naredni transfer sredstava.\nTa napredna tehnologija primenjuje se za čipovane kartice prilikom kupovine na POS terminalima, dok je za bezbednost trgovine putem Interneta razvijen servis „Verified by Visa“. Servis omogućava da korisnik pre svake on-line kupovine SMS porukom dobije jedinstvenu i neponovljivu šifru za kupovinu.\nUnapređenje globalne platforme za procesiranje – VisaNet, omogućilo nam je da razvijemo nove modele bržeg i preciznijeg otkrivanja zloupotreba Visa platnom karticom. Ta unapređenja mogu da doprinesu identifikaciji 1,5 milijardi dolara u zloupotrebama, što predstavlja poboljšanje za 29 odsto u odnosu na 2009. godinu. Unapređena tehnologija analizira i ocenjuje svaku transakciju i potencijal za zloupotrebu.\nStopa zloupotrebe karticama je na veoma niskom nivou, odnosno blizu istorijskog minimuma, svega 5 centi na 100 dolara i zaista nema razloga za brigu. U kontinuitetu radimo sa bankama na promociji čipovanih kartica i uveravamo se da imaju sve podatke neophodne za obezbeđenje sigurnosti korisnika. Već sam rekao da je više od pola transakcija u Srbiji obavljeno putem tzv. EMV čip kartica.\nUlaganje u EMV čip tehnologiju isplativa je investicija bankama jer daje dodatnu vrednost u sigurnost transakcija na bankomatima, posebno ako govorimo o plaćanju roba i usluga u državama izvan Srbije. Pre svega smanjuje se mogućnost kopiranja, tzv. skimiranja EMV kartice.\nKoji bi bili vaši saveti građanima kako da bezbedno koriste kartice, kako na internetu tako i u “fizičkom” korišćenju?\nOn-line kupovina donosi novo iskustvo za potrošače širom planete, ali kao i u stvarnom, tako i virtuelnom svetu, treba biti oprezan prilikom „odlaska“ u šoping. Iako je stopa zloupotrebe u elektronskom plaćanju danas rekordno niska, pokušaji zloupotrebe postoje. Visa konstantno unapređuje svoj sistem za sigurnost kartica, ali bi i svaki korisnik trebalo da bude oprezan tokom obavljanja on-line kupovine.\nZa bezbednu on-line kupovinu, potrošači bi na umu trebalo da imaju sledeće mere opreza:\n• Saznajte sa kim poslujete – Kupujte u proverenim on-line prodavnicama kojima verujete. Budite oprezni kada posećujete nepoznate veb stranice koje imaju ponude koje izgledaju „suviše dobro da bi bile istinite“\n• Uporedite cene i proizvode pre nego što obavite kupovinu. Ako prvi put posećujete neku stranicu, proverite komentare i utiske korisnika\n• Ne zaboravite da proverite URL – Pre kupovine obavezno proverite da li je veb stranica legitimna. Dva puta proverite URL veb stranice pre nego što date svoje podatke o plaćanju. Budite sigurni da stranica počinje sa https://, jer to potvrđuje da stranica ima sigurnu vezu\n• Potražite oznaku “Verified by Visa“ – „Verified by Visa“ je servis koji vam omogućava korišćenje lične lozinke da biste zaštitili svoju Visa karticu prilikom on-line kupovine, što pruža dodatnu sigurnost\nTakođe, Visa prati mrežu plaćanja Visa karticama kako bi identifikovala prodavce koji imaju dosta sporova u vezi sa karticama. Postoje koraci koje potrošači mogu da preduzmu kako ne bi upali u zamku primamljivih marketinških poruka:\n• Proverite da li ste pročitali i razumeli sve uslove pre kupovine\n• Obratite posebnu pažnju na „sitna slova“ i pregledajte sva polja pre plaćanja. Greške pri ispunjavanju polja mogu vas obavezati da se pridržavate navedenih uslova\n• Uvek pregledajte izveštaje za svoje mesečne troškove kako biste proverili da li imate neovlašćenu potrošnju. Ako otkrijete nešto neobično, odmah kontaktirajte banku koja vam je izdala karticu\n• Ako vidite bilo kakve pritužbe za ono što mislite da je „besplatna ponuda“, pokušajte prvo da problem rešite sa prodavcem. Ako ne uspete u tom pokušaju, odmah kontaktirajte banku koja vam je izdala karticu\n• Pazite na šta ćete kliknuti – Prevaranti koriste pop-up oglase, ali i legitimne veb stranice kako bi pokušali da ukradu vaše podatke ili novac\n• Zaštita – Neka anti-virus i anti-spyware softveri budu ažurirani. Nikada nemojte kliknuti u pop-up prozore ili pratiti stranice koje zahtevaju unos e-mail adrese. Koristite „jake“ lozinke\n• Pazite na privatnost – Nikada nemojte slati lične ili finansijske podatke na veb stranice koje ne poznajete i u koje nemate poverenja\nZa dodatne savete u vezi sa tim kako da se zaštitite prilikom kupovine putem Interneta, posetite Visa Security Sense veb stranicu.\nKoliko je kupovina preko Interneta zastupljena u Srbiji? Gde smo u odnosu na druge zemlje i kakvi su globalni trendovi?\nKada je reč o globalnim trendovima, Visa je nedavno sprovela istraživanje koje pokazuje da je devet od 10 anketiranih potrošača iz osam zemalja sveta kupovalo putem Interneta u poslednjih godinu dana. Da će virtuelne prodavnice u budućnosti imati sve više posetilaca, potvrđuje podatak da je čak 92% ispitanika uvereno da će u narednih godinu dana obaviti on-line kupovinu.\nOn-line kupovina značajno je promenila, a neminovno je da će i dalje nastaviti da unapređuje iskustvo potrošača širom sveta. Gužve u prodavnicama, dugi redovi i ograničena ponuda artikala neki su od glavnih razloga zbog kojih se sve više kupaca odlučuje za kupovinu putem Interneta.\nOn-line kupovina omogućava da nabavite sve što vam je potrebno kada i gde god želite i to jednostavnim klikom miša – on-line prodavnice otvorene su 24 sata, sedam dana u nedelji.\nZbog svih prednosti online trgovine, kompanija Visa uspostavila je partnerstvo sa servisom MyUS.com kojim je olakšala kupovinu putem Interneta korisnicima van teritorije SAD-a.\nZahvaljujući partnerstvu sa MyUS-om, korisnici Visa platnih kartica mogu da izvrše plaćanje roba i usluga putem Interneta. Siguran sam da je ova vest veoma obradovala i korisnike u Srbiji jer im se ostvario pristup svim uslugama i pogodnostima koje nude američke prodavnice.\nVažno je naglasiti da kompanija za otpremanje pošiljaka MyUS, putem svog ličnog servisa, omogućava internacionalnim korisnicima kupovinu u američkim prodavnicama, uključujući i one koje nemaju mogućnost prekookeanske dostave ili ne prihvataju ne-američke platne kartice.\nNajveća prednost on-line trgovine je što možete da kupite proizvod iz bilo koje zemlje sveta, a značajan procenat e-trgovine je prekogranična. Na nekim tržištima u regionu 50 odsto e-trgovine čine internacionale porudžbine. Jedna od prepreka za potrošače u Srbiji je što mnoge kompanije ne dostavljaju robu u Srbiju, ali polako se prevazilaze i te barijere.\nPrema rezultatima istraživanja koje je za potrebe Visa-e radila istraživačka kuća Nielsen UK, korišćenje Interneta među populacijom u Srbiji, a koja je u bankarskom sistemu, je na visokom nivou (oko 90 odsto), dok četvrtina njih poseduje pametne telefone. Možemo očekivati da će sa porastom upotrebe pametnih telefona ojačati i segment e-trgovine.\nPri kupovini putem Interneta potrošači i dalje često biraju opciju plaćanja gotovinom, odnosno putem uplatnica, ali nadamo se porastu upotrebe kartica zbog bržeg, lakšeg i maksimalno sigurnog načina plaćanja.\nKao što je poznato, Internet se, među mlađom populacijom, i dalje prevashodno koristi za elektronsku poštu, pretragu i društvene mreže, dok korisnici Visa Premium kartica putem Interneta, na prekookeanskim tržištima kupuju odeću, muzičke diskove i knjige. Značajno je navesti da je popularnost sajtova za grupnu kupovinu u stalnom porastu, a ispitanici sprovedenog istraživanja ih koriste za upoređivanje artikala, kupovinu artikala i aranžmana zabavnog sadržaja, pa čak i odmora, dok se plaćanje uglavnom vrši gotovinom ili kreditnom karticom.\nVisa ima odličnu i višedecenijsku saradnju sa bankama, trgovcima i drugim partnerima u Srbiji, kako bi se ovaj segment u budućnosti unapredio, a korisnici dobili sve pogodnosti koje e-trgovina omogućava.\nKakvi su statistički podaci o korišćenju kartica u Srbiji? Da li ih građani manje ili više koriste kako se kriza “zaoštrava”?\nKada govorimo o upotrebi platnih kartica u nezavidnim finansijskim uslovima, onda se mora napraviti razlika između kreditnih i debitnih proizvoda. Na tržištima gde se kreditne kartice više koriste, kao što su recimo Sjedinjene Američke Države i Velika Britanija, pad je bio veći.\nSmanjila se njihova upotreba, jer su ljudi manje trošili, ali, s druge strane, nastavili su plaćanje Visa debitnim proizvodima. Značajno je napomenuti da je rast u korišćenju debitnih kartica postojao i tokom krize.\nKada govorimo o nama bližim tržištima, u regionu Jugoistočne Evrope postoji kontinuirani rast transakcija u lokalnim valutama, jer se sve češće plaća elektronski, a ne gotovinski. Naravno, ima dosta prostora za rast, jer je na razvijenim tržištima udeo gotovine u plaćanju između 20 i 30 odsto, a na nekim tržištima u ovom regionu i do 95 odsto i stoga Visa očekuje značajan rast u Srbiji.\nKo vam je, da tako to kažemo, najveća ”konkurencija” u Srbiji – druge kartičarske kompanije, čekovi, gotovina?\nKada je reč o konkurenciji, elektronsko plaćanje se „takmiči” sa gotovinskim i plaćanjem čekovima i zato je najvažnije edukovati potrošače, čak i na najsofisticiranijim tržištima. Visa konstantno ukazuje na prednosti korišćenja kartica, posebno kada je reč o plaćanju malih iznosa i korišćenju plastike za svakodnevne potrebe.\nKao i u svakom drugom biznisu, konkurencija je uvek dobrodošla, a elektronsko plaćanje se najbolje „razvija” kada zaista postoji slobodna i otvorena tržišna utakmica. Usled jake konkurencije javlja se i više inovacija, a troškovi za klijente se snižavaju. Danas postoje različiti načini plaćanja, kao što su e-trgovina, plaćanje mobilnim telefonom, tako da uvek ima mesta da se ljudima ukaže da je elektronsko plaćanje sigurnije nego plaćanje kešom.\nGlobalna industrija sistema plaćanja prolazi kroz značajne i brze promene, pa se često događa da su nam neke kompanije istovremeno i partneri i konkurencija.\nVisa je u Srbiji podjednako zadovoljna saradnjom koju je ostvarila sa svim relevantnim institucijama, kao i fer odnosom koji imamo sa drugim platnim kompanijama.\nOd drugih kompanija nas razlikuje veoma razgranata mreža vlasnika kartica, trgovaca i finansijskih institucija, jedinstvena platforma za obradu plaćanja, bogat paket proizvoda i usluga za elektronsko plaćanje, moćan globalni brend, kao i dugogodišnji dobri odnosi sa potrošačima.\nVisa stalno unapređuje svoje proizvode, sisteme i servise, a porast broja korisnika je najbolja potvrda da ono što radimo, radimo na pravi način. Tome u prilog ide i podatak da je od svakih 6.75 eur (računajući gotovinu, čekove i druge bankarske transakcije) potrošenih u Evropi, jedan evro te sume plaćen Visa karticama.\nKovinka 31.05.2013 10:33\nŠta raditi kada ti banka u kojoj imaš otvorene račune i primaš deviznu i našu penziju i kreditno si sposoban, bez objašnjenja ne odobrava Visa karticu?\nVisa kamatica kartice kreditna kartica kreditne kartice debitne kartice debitna kartica


Zaječarski penzioneri jedva dočekali pomoć od 5000 dinara (VIDEO)\nVećina od oko 1,7 miliona penzionera koji su 4. novembra dobili jednokratnu pomoć od 5.000 dinara za taj novac će kupiti hranu i lekove, pokazala je anketa portala “Zaječar online”.\nPomoći su se i ovog puta najviše obradovali penzioneri sa najnižim primanjima, kojima će ovaj novac dobro doći za krpljenje rupa u kućnom budžetu, a većina njih će se s tim novcem uputiti u apoteke i na pijacu da kupe namirnice.\nPravo u štek\n“Staviću pare na kamaru, pa ćemo kad bude trebalo da odlučimo gde ćemo ih potrošiti”, kaže Zaječarka koja prima poljoprivrednu penziju nešto veću od 11.000 dinara.\nMeđu penzionerima je mnogo i onih kojima će pomoć dobro doći da plate zaostale račune, pokriju minus na tekućem računu ili da plate porez.\nMeđu zaječarskim penzionerima bilo je i onih koji su se srdačno zahvalili predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću na jednokratnoj pomoći, koju će mu kako kažu vratiti tako što će sa tim novcem platiti porez.\nZnačajno za milione\nU Srbiji je danas počela isplata jednokratne pomoći penzionerima u visini od 5.000 dinara, a iz budžeta će za njih – 1,7 miliona, koji inače trećinu biračkog tela i to onu najdisciplovaniju, biti odvojena suma od blizu 85 miliona evra.\nPoslanici Skupštine Srbije usvojili su 7. oktobra rebalans budžeta za 2019. godinu kojim je predviđeno da se višak u budžetu od 46,6 milijardi dinara iskoristi za povećanje plata u javnom sektoru od osam do 15 odsto, od 1. novembra, za jednokratnu pomoć penzionerima od po 5.000 dinara, za pomoć građanima koji su zaduženi u švajcarskim francima, kao i za kapitalne investicije.\nPovećanje penzija uslediće od 1. januara i to za 5,4 odsto, s obzirom da počinje da se primenjuje „švajcarski model“, što podrazumeva da penzije rastu po principu usklađivanja sa 50 odsto inflacije i 50 odsto rasta prosečne zarade.\nPogledajte anketu “Online televizije”:\n5000 dinara anketa hrana jednokratna pomoć lekovi namirnice penzioneri pomoć


Nisam pozvan na probno miniranje - Lični stavovi - Dnevni list Danas\nPočetna » Dijalog » Lični stavovi » Nisam pozvan na probno miniranje\nNisam pozvan na probno miniranje\nBožidar Mandić Danas je u petak, 26. oktobra, objavio agencijsku vest da je prethodnog dana ekspertski tim Rudarsko-geološkog fakulteta utvrdio da kuće u selu Brezovica i Ekološka komuna Porodice bistrih potoka ne trpe štetu od rada kamenoloma Ćeramide na Rudniku. U istoj vesti se navode reči predsednika UO preduzeća Zorka-Alas-Kamen Aleksandra Stojića da su na javno paljenje minskih postrojenja, u cilju provere njihovih efekata, pozvani svi meštani i predstavnici Porodice bistrih potoka, koji su se žalili na rad kamenoloma, kao i da se pozivu odazvao samo jedan stanovnik Brezovice.\nJa sam jedan od onih koji godinama ukazuju na katastrofalne ekološke posledice koje je na Rudniku izazvalo obnavljanje rada ovog kamenoloma, ali me na probne eksplozije niko nije pozvao, pa nisam ni mogao doći, niti učestvovati u toj vrsti provere. Uopšte, nikakve informacije ne stižu iz ove kompanije, obaveštenja ili upozorenja, već samo ruiniranje – po principu svršenog čina. Prvo se sve sruši, a zatim dobijaju dozvole.\nUređenje okoline po ekološkim merilima\nIstraživanje pokazalo da meštani i komuna nisu ugroženi


Investicija Al Shiddi Grupacije: Luksuzni hotelski lanac Swissôtel stiže u Sarajevo\n18. April, 2017.\nAl Shiddi Grupacija je 14. aprila 2017. godine postigla sporazum sa AccorHotels, svjetskim francuskim vodećim hotelskim lancem te osigurala dovođenje luksuznog Swissôtela u Sarajevo. Hotel će imati kapacitet od 218 soba i bit će dio Sarajevo City Centra.\nOvom investicijom osigurat će se 200 direktnih i 400 indirektnih novih radnih mjesta te stvoriti novi izvori poreskih prihoda za razvoj Kantona Sarajeva i njegove infrastrukture.\n"Ovo je uzbudljiv ulazak Swissôtel brenda na novo tržište i savršen dodatak našem portfoliju za destinacije širom Evrope", rekao je Duncan O'Rourke, COO luksuznih brandova u Evropi za AccorHotels.\nSwissôtel je globalni luksuzni hotelski lanac sa 5+ zvjezdica koji svojim ulaskom i investicijom u SCC pozicionira Bosnu i Hercegovinu kao novu elitnu turističku destinaciju, a uslugom i smještajnim kapacitetima svrstat će Sarajevo među najbolje turističke destinacije svijeta.\nUz podršku evropskih partnera, u segmentu organizacije konferencija i kongresa pružit će najviši nivo usluge u skladu sa svjetskim standardima.\nAccorHotels je najveća hotelska kompanija u Evropi sa svojih 250.000 uposlenih i preko 4.000 hotela i resorta. Interijeri Swissôtela su dizajnirani od strane Engleske firme “Scott Brownrigg Associates” s dugogodišnjim iskustvom u razvoju high-end hotela u Evropi.\n"Al Shiddi Grupacija na ovaj način pokazuje svoju snažnu opredjeljenost i posvećenost za razvoj naše zemlje, a poseban fokus stavlja na usavršavanje lokalne radne snage uz dovođenje najboljih brendova svijeta u Bosnu i Hercegovinu", saopćeno je.\nDan državnosti Crne Gore i Dan Turističke organizacije opštine Budva


Projekat za energetsku efikasnost kao preduslov za bolju životnu sredinu - Radio televizija Pančevo\n6. septembra 2019. 6. septembra 2019. 0470\nProjekat za energetsku efikasnost kao preduslov za bolju životnu sredinu u prekograničnom regionu Srbija-Rumunija, služi za podizanje energetske efikasnosti infrastrukture hale sportova. Ovo je prvi projekat koji se odnosi na prekograničnu saradnju.\nNakon pedeset godina renovirana je sportska hala, a time su omogućeni znatno bolji uslovi funkcionisanja sportskih klubova.\nOve projekte finansira Evropska Unija , i time omogućava njihovu realizaciju . Povećali smo kvalitet razvoja sporta u samom gradu kao i kvalitet praćenja sportskih događaja . Sigurno da ćemo i u narednom periodu da koristimo sve mogućnosti koje nam budu na raspolaganju za ovakve projekte, pogotovo one za koje su sredstva već obezbeđena – za RTV Pančevo rekao je gradonačelnik Saša Pavlov\nOva investicija mnogo znači svim građanima sa teritorije grada Pančeva, ali i meštanima Južnog Banata, koje takođe koriste halu.\nOvo je bio izuzetno veliki poziv visoke vrednosti, sa našim partnerom iz Rešica da apliciramo sa projektom hale sportova. Ulaganja su otišla na podizanje energetske efikasnosti zastite životne sredine putem ulaganja u kompletnu rekonstrukciju krovnog pokrivača i fasade . Urađena je kompletna rekonstrukcija termo-mašinskih instalacija i ugrađene su dve toplotne pumpe. Ovo će uticati na mere uštede i na potrošnju energenata što će generalno podići svest da je energetska efikasnost postala deo naših života – za RTV Pančevo rekla je gradska menadžerka Maja Vitman\nU realizaciju projekta uloženo je više od milion i trista hiljada evra, od toga je grad Pančevo obezbedio sedamstopedeset hiljada evra, ostatak je obezbeđen iz Evropskih fondova.\nProjekat promoviše korišćenje obnovljivih izvora energije i smanjenje stvranja štetnih materija koje zagađuju okolinu.\nOvo je jedan od vaznijih internacionalnih projekata u proteklih par meseci. Pokušavamo da podignemo energetsku efikasnost u Pančevu i Rešicama pa smo renovirali sportski centar u Pančeu, a u Rešicama smo postavili solarne panele kod bazena. Pored ovoga navbavljeno je 60 bicikala koji akumuliraju energiju tokom vožnje i kasnije se ona koristi tamo gde je potrebnija – za RTV Pančevo rekla je Miriam Vilceanu\nPored ovog projekta, radi se i na podizanju energetske efikasnosti na objektima školstva i zdravstva. U planu je i konkurisanje za veće projekte u saradnji sa Mađarima.


VK Primorje - Blic Sport\nVaterpolisti Partizana ne idu na završni turnir Lige šampiona\nVaterpolisti Partizana izgubili su šansu da se plasiraju na završni turnir Lige šampiona, pošto su u sedmom kolu u Rijeci poraženi od ekipe Primorja sa 14:8.\nVujasinović: Zbog zgusnutog kalendara malo treniramo a više igramo\nTrener vaterpolista Partizana Vladimir Vujasinović rekao je da je njegova ekipa izgubila od Primorja u Ligi šampiona zahvaljujući lošijoj igri sa igračem manje i da će mladi tim iz svake utakmice učiti i izvlačiti pouke.\nVaterpolisti Partizana bez snage za podvig protiv Primorja\nVaterpolisti Partizana izgubili su u Beogradu od ekipe riječkog Primorja sa 11:7 (3:2, 2:2, 3:2, 3:1), u utakmici 4. kola B grupe Lige šampiona.\nVaterpolisti Crvene zvezde ostali bez plasmana u Ligu šampiona\nVaterpolisti Crvene zvezde nisu uspeli da se plasiraju u grupnu fazu Lige šampiona pošto su u Rijeci, u revanšu treće runde kvalifikacija, izgubili od ekipe domaćeg Primorja sa 15:8 (1:4, 4:2, 4:2, 6:0).\nIskustvo presudilo, vaterpolisti Zvezde poraženi od ekipe Primorja\nVaterpolisti Crvene zvezde izgubili su na bazenu Tašmajdan od ekipe riječkog Primorja sa 14:11 (2:2, 3:2, 4:5, 5:2) u prvom meču trećeg kruga kvalifikacija za Ligu šampiona.\nHrabri Partizan četvrti u Evropi, "drim tim" iz Rijeke bolji tek u finišu\nVaterpolisti Partizana zauzeli su četvrto mesto na završnom turniru šest najboljih timova Lige šampiona, jer su u borbi za treće mesto u Barseloni poraženi od riječkog Primorja sa 6:12 (2:0, 0:3, 4:4, 0:5).\nVaterpolisti Radničkog izgubili od Primorja\nVaterpolisti Radničkog iz Kragujevca izgubili su od ekipe Primorja sa 14:9 u humanitarnoj utakmici odigranoj u Rijeci.


BRISEL, 28. OKTOBRA (SRNA) - U Hrvatskoj još nije riješeno 1100 slučajeva ratnih zločina, pogotovo kada su žrtve Srbi, a počinioci hrvatske snage bezbjednosti, "sa zabrinutošću" su u Evropskom parlamentu konstatovali njemački poslanik iz stranke "Zelenih" Franciska Brantner i holandski poslanik Marija Korenelisen.\nDopisnik Srne iz Brisela javlja da se, u jednom od više od stotinu amandmana koji su podneseni na nacrt Rezolucije o Hrvatskoj, traži od Vlade u Zagrebu da znatno pojača finansiranje i pruži punu političku podršku kako bi bile provedene istrage i riješeni prioritetni slučajevi ratnih zločina.\nIzvjestilac za Hrvatsku Hanes Svoboda podnio je izvještaj 26. oktobra, a poslanici Evropskog parlamenta o rezoluciji će glasati 30. novembra i ona će imati savjetodavni, a ne obavezujući karakter.\nParlamentarci, uglavnom iz stranke Zelenih i Liberala, ali i Demohrišćana, žele da u rezoluciju o Hrvatskoj budu uvrštene i odredbe o nastavku potpune saradnje sa Haškim sudom i ukidanju stanja nekažnjivosti kada je riječ o ratnim zločinima.\nGrupa evropskih poslanika, medju kojima je bivši rumunski ministar pravosudja Monika Makovei, traži da saradnja sa Tribunalom ostane obaveza Hrvatske.\nVećina podnesenih amandmana odnosi se na jačanje manjinskih prava i zaštitu izbjeglica, posebno Srba.\nGrupa socijalističkih poslanika, Slovenac Ivo Vajgl, Italijan Nikolo Rinaldi, Bugarin Stanimir Ilčev, Nijemac Aleksandar grof Lambsdorf, pozivaju Vladu Hrvatske da dozvoli da povratak izbjeglih i prognanih bude omogućen na najbolji način i da se posebna pažnja pri smještaju, zapošljavanju i socijalnom zbrinjavanju pokloni srpskim povratnicima.\nOdvojena grupa poslanika, uglavnom poljskih i madjarskih, smatra da hrvatska Vlada treba da poboljša uslove za život i rad, te traži da budu primijenjeni i drugi "ekonomski i socijalni projekti oporavka", da bi se olakšao povratak.\nAmandman francuskog poslanika Pervenš Beres, koji je navela u ime Komiteta za zapošljavanje i socijalna pitanja Evropskog parlamenta, poziva hrvatsku Vladu da nastavi sa projektima obnove da bi bili poboljšani životni i radni uslovi osjetljivih kategorija, posebno izbjeglica.\nKada je riječ o pravima manjina, zahtijeva se potpuna istraga o nasilju za vrijeme "Parade ponosa" koja je u junu održana u Splitu i kažnjavanje počinilaca.\nPoslanici Evropskog parlamenta uglavnom su tražili da se Hrvatska obaveže na nastavak borbe protiv korupcije na svim nivoima i da nastavi reformu pravosudja.\nNeki amandmani koje su podnijeli Slovenci Jelko Kacin i Ivo Vajgl, Bugarin Stančev i Britanac Endrju Daf, pozivaju Hrvatsku da riješi bilateralna pitanja sa susjednim zemljama prije članstva, u narednih godinu i po, a posebno se ističe granica sa Srbijom.\nU nacrtu rezolucije upozorava se Hrvatska da riješi pitanja granica sa susjednim zemljama, kao i restituciju svojine i pitanja izbjeglica, te naglašava da bilateralna pitanja ne smiju kočiti napredak kandidata i potencijalnih kandidata drugih zemalja zapadnog Balkana. /kraj/ib/vj


Laguna - Bukmarker - Promocija knjige „Fazoni i fore 2“ Ljubivoja Ršumovića - Knjige o kojima se priča\nPromocija knjige „Fazoni i fore 2“ Ljubivoja Ršumovića\nSrpski pesnik Ljubivoje Ršumović promovisao je u utorak 11. februara u Narodnoj biblioteci „Filip Višnjić“ u Bijeljini svoju knjigu „Fazoni i fore 2“ rađenu po televizijskoj seriji koja je 30 godina emitovana na RTS-u.\n„Deca i mladi ljudi koji su mi ispričali svoje provale, cake, fazone i fore bili su moji saradnici na ovoj knjizi, kao i moja trojica sinova koji su i dali ime seriji“, rekao je Ršumović novinarima uoči promocije.\nAutor koji je objavio 92 knjige kaže da i u veku ubrzanog tehnološkog razvoja veruje u knjigu i da se uvek raduje susretu sa decom koja su njegova najvernija publika.\nZa svoje treće životno doba kaže da je lepo i da živi dostojanstveno od prethodno uloženog truda, te da za svoje knjige tek sada dobija novac od autorskih prava.\n„Ranije je to bilo nezamislivo, iako su moje knjige štampane u 1,6 miliona primeraka“, rekao je Ršumović.\nOko 400 prisutnih među kojima je najviše bilo dece dočekali su slavnog pesnika ovacijama, a on im je uzvratio fazonima i forama koje decenijama zabavljaju, nasmejavaju i podučavaju mlade generacije.


Ministar Bošković sa ambasadorom Države Palestine, Rabi Al Hantoulijem\nDatum objave: 31.10.2017 13:48 | Autor: mod\nMinistar odbrane mr Predrag Bošković sastao se danas sa ambasadorom Države Palestine, Rabi Al Hantoulijem.\nTom prilikom je istaknuto da su neposredni susreti odlična prilika za razmatranje konkretnih oblasti saradnje i razmjenu mišljenja o pitanjima značajnim kako za regionalnu, tako i za globalnu bezbjednost.\nBošković je informisao ambasadora o napretku Crne Gore na putu evropskih i evroatlantskih integracija, kao i o doprinosu Vojske Crne Gore međunarodnom miru i stabilnosti, kroz učešće u mirovnim misijama u Avganistanu, Somaliji, Maliju i Zapadnoj Sahari. On je istakao aktivnu ulogu Crne Gore u promovisanju demokratskih vrijednosti evroatlantske porodice, kao i NATO politike ''otvorenih vrata'', čime doprinosimo stabilnosti u regionu Zapadnog Balkana.\nMinistar Bošković je izrazio duboko razumijevanje za situaciju na Bliskom Istoku, ističući značaj dijaloga i mirnog rješavanja gorućih problema.\nAl Hantouli je ocijenio veoma značajnim napredak koji je Crna Gora do sada ostvarila u sveobuhvatnim reformama i čestitao na punopravnom članstvu u NATO Alijansi. On je pohvalio posvećenost Crne Gore njegovanju demokratskih vrijednosti i poštovanju principa međunarodnog prava, kao i odličnu saradnju sa svim susjednim zemljama. Govoreći o odnosima Države Palestine sa svojim susjedima, ambasador Rabi Al Hantouli je upoznao ministra sa trenutnom situacijom u regionu Bliskog Istoka.\nMinistar Bošković je izrazio nadu da će se situacija na Bliskom Istoku kretati u pravcu izgradnje mira i njegovanja suživota i tolerancije.


Verder korak bliže Cvajti, Volfsburg sve bliži Evropi - Sportske.net\nVerder korak bliže Cvajti, Volfsburg sve bliži Evropi\nVerder korak bliže Cvajti, dok je Volfsburg sve bliži plasmanu u Ligu Evrope.\nKlop u nokdaunu, Čelsi mu zadao još jedan jak udarac!Bundesliga - Bekovska rapsodija "milionera", Havercov šou u Menhengladbahu, Veljković konačno slavio!BL - Dortmund još uvek bez jednog od najboljih, prštaće na "krcatom" "Borusija parku", šansa za Srbina u Frajburgu!"Mi, Nemci, ponovo smo pokazali mentalnu snagu"Konačno - goleada u Nemačkoj, Srbi u Bundesu od prvog minuta!\nFudbaleri Verdera izgubili su na svom stadionu od Volfsburga rezultatom 1:0 (0:0) u 30. kolu Bundeslige.\nOvim porazom, i nakon pobede Majnca u subotu u Frankfurtu, Verder je ostao na čak šest bodova od sigurne zone, tako da je plasman u drugu ligu sve izvesniji. Volfsburg je sačuvao šestu poziciju koja vodi u Ligu Evrope, sa dva boda više od Hofenhajma.\nDomaći su u prvih 45 minuta imali više od igre, i bili nešto konretniji, ali su imali samo dva ozbiljna pokušaja preko Osaka i Sardženta.\nJoš jedno uzbuđenje videli smo u finišu prvog dela, kada su domaći tražili penal, ali je VAR mislio drugačije, odnosno da nije bila namerna igra rukom defanzivca Volfsburga.\nU drugom delu takođe nije bilo baš mnogo prilika, osim što je Avgustinson pokušao iz slobodnjaka, ali je poslao loptu preko gola.\nI onda, 10 minuta pre kraja, kada je delovalo da će golovi izostati, gosti su iskoristili prvu pravu priliku. Klaus je centrirao, a Fergorst se našao na pravom mestu i glavom zakucao loptu u mrežu za 0:1.\nDo kraja nije bilo promene rezultata, Verder je opet izgubio, a naš Miloš Veljković odigrao je ceo meč za domaći tim.


Dan uoči početka Svetskog prvenstva u hokeju na ledu, koje će biti održano od 9. do 15. aprila u Srbiji, naši reprezentativci su napravili neobičnu uvertiru na treningu.\nGrad muzike postao hokejaška "ludnica", i Nikol Kidman u euforiji zbog istorijskog NHL meča /VIDEO/\nNešvil je prestonica američke države Tenesi, ima 1,8 miliona stanovnika, a već decenijama je poznat kao "grad muzike", zbog muzičke industrije koja, u ova vremena, godišnje donese profit od 6,4 milijardi dolara. Ipak, ovih dana Nešvil je postao hokejaška ludnica, a tamošnji Predatori, koji se prvi put u istoriji bore za Stenli kup, pravi su razlog za to.\nHIT Ovako je policajka sa Haitija završila skijašku trku /VIDEO/\nVeleslalom na Svetskom prvenstvu u Sent Moricu nije obeležila šampionka Tesa Vorli, već skijašica sa Haitija Selin Marti.\nHokejaška reprezentacija Srbije poražena je od Ferencvaroša iz Budimpešte u prijateljskom meču sa 7:2 (2:2,4:0,1:0) u ledenoj dvorani "Pionir" .


Nova izdanja evrokodova na srpskom jeziku - Portal Kvalitet\nNova izdanja evrokodova na srpskom jeziku\nKrajem jula, Institut za standardizaciju Srbije proširuje ponudu standarda za evrokodove na srpskom jeziku objavljivanjem standarda za projektovanje drvenih mostova - SRPS EN 1995-2, Evrokod 5 - Projektovanje drvenih konstrukcija - Deo 2: Mostovi.\nDrugi standard koji će biti objavljen na srpskom jeziku jeste standard za projektovanje betonskih mostova, SRPS EN 1992-2. Ovaj standard je na javnoj raspravi do 31. avgusta, a potom sledi njegovo objavljivanje u septembru. Zajedno sa prevodom osnovnog standarda za projektovanje betonskih mostova, na javnoj raspravi je i drugo izdanje njegovog nacionalnog priloga – naSRPS EN 1992-2/NA. Glavnu izmenu u drugom izdanju nacionalnog priloga predstavlja tehnički revidirana tačka 2.1 u vezi sa definisanjem minimalne klase čvrstoće betona. Javna rasprava za ovaj standard traje do 10. avgusta, a objavljivanje se očekuje krajem istog meseca. Ostali nacionalni prilozi za Evrokod 2 sistematski su preispitani i Komisija U250-2 dala je predlog za njihovo potvrđivanje.\nInstitut je svojim korisnicima finansijski i logistički olakšao pristup standardima za evrokodove izradom elektronskih tematskih zbirki standarda. Ove zbirke sadrže sve srpske standarde iz pripadajuće serije Evrokod, na srpskom i engleskom jeziku, a korisnici u okviru ovih zbirki dobijaju i uslužne prevode kao pomoć prilikom čitanja standarda na engleskom jeziku. Prevodi se nazivaju uslužnim ili neautorizovanim zato što su izrađeni sopstvenim kapacitetima Instituta i nadležne komisije za standarde ih nisu razmatrale. Takođe, prilikom kupovine pojedinačnih izdanja standarda na engleskom jeziku, korisnicima se dostavljaju uslužni prevodi na srpski jezik.


BalkanMagazin :: Koja je prava cena zlatne groznice?\nsreda, 19. avgust 2015 10:23\nSrbiju, posle informacije da je u okolini Bora otkriveno najbogatije nalazište zlata na svetu “trese” zlatna groznica. Kada se, međutim, malo detaljnije analizira ova informacija proizilazi da bi od potencijalnog budućeg rudnika ovog plemenitog metala na “zlatnom kajmaku” profitirala rudarska kompanija, državi bi ostale mrvice. Pri tome, vađenje zlata važi za jednu od najprljavijih industrija. (foto: Rudnik zlata Baia Mare u Rumuniji)\nZlatna groznica još jednom trese Srbiju od kako je u javnost procurela informacija da je američka kompanija FripotMekmoran blizu Bora otkrila “najbogatije” nalazište zlata na svetu. Odmah su počele da “lete” procene o količinama zlata, njegovoj vrednosti i milijardama dolara koje će biti uložene u rudnike u Srbiji. Navodno je u jednoj bušotini na nalazištu Čukaru Peki u dužini jednog metra nađena žila sa 50,3 grama zlata po toni, što je apsolutni svetski rekord. Međutim, u kompaniji Rakita eksploration Bor doo, lokalnoj filijali kompanije FriportMekmoran, su nam rekli da ne mogu da potvrde ove informacije jer su poslovna tajna, kao i da ne znaju kako su one dospele u javnost.\nProcenjene vrednosti nalazišta su, prema podacima koje je objavio, na šta ga obavezuju pravila berzanskog izveštavanja, drugi partner u poslu kanadski Reservoir minerals 65,3 miliona tona rude sa koncentracijom od 2,6 odsto bakra i 1,5 gram zlata po toni, uključujući jedan deo od 6,8 miliona tona sa 9,6 odsto bakra i 6,9 grama zlata po toni rude.\nU istražnim bušotina na nekoliko mesta nađene su veoma bogate žile i bakra i zlata. Tako je u jednom pojasu od 291 metra nađeno u proseku 5,13 odsto rude bakra i 2,4 grama zlata po toni rude. Zatim je u jednoj bušotini u pojasu širokom 160 metara otkrivena koncentracija 6,92 odsto bakra i pet grama zlata po toni rude. Ukupno se procenjuje da nalazište Čukaru Peki sadrži 1,6 miliona tona bakra i 94,5 miliona tona zlata. Kao povoljna okolnost navodi se i da je nalazište na pet kilometara od Bora gde je izgrađena nova topionica.\nDušan Simić, direktor Jantar grupe, društva za istraživanje i eksploataciju mineralnih sirovina ističe da je kod Bora pronađeno prilično bogato ležište bakra, a da je zlato samo prateća komponenta.\n“To jeste realna priča, ali nije realno da eksploatacija počne brzo. Potrebno je još bar pet do 10 godina da se završe istraživanja”, ukazuje Simić dodajući da otvaranje takvog rudnika, na tolikoj dubini i sa tolikom količinom rude zahteva investicije koje se mere milijardama dolara. “To niko u Srbiji ne može da finansira, a pitanje je da li imamo i dovoljno ljudi za to”, napominje on, odgovarajući i na pitanje koje uvek iskrsne na ovakvim temama “zašto ne možemo mi da vadimo bakar i zlato već moraju stranci”.\nOvako procenjeni depoziti bakra i zlata prema trenutnim berzanskim cenama vrede oko 18 milijardi dolara.\nMinistar rudarstva i energetike Aleksandar Antić je povodom Dana rudara izjavio da se “raduje dobrim rezultatima” kao i da se “sa radošću, željom ali i pritiskom, nadamo da će da ta kompanija što pre započeti i eksploataciju rude”.\nMeđutim, rudnici zlata predstavljaju jedan od najvećih zagađivača životne sredine i značajno utiču na prirodu i biljni i životinjski svet. Otud je pitanje koliki bi stvarni ekonomski efekat on imao za državu (za kompaniju koja bude vadila rudu on je nesporan).\nRudna renta na metale u Srbiji je pet odsto na osnovnu cenu dobijenu u topionici. Zagovornici rudarenja ističu da prihod od rudne rente nije jedina korist od rudnika. Važniji za državu su plate koje se isplaćuju i koje su u rudarstvu više od proseka, porezi i doprinosi koji se na njih plaćaju, rast potrošnje i standarda lokalnog stanovništva.\nMeđutim, prema nekim procenama ekonomski efekat za državu, odnosno za poreske obveznike ne mora biti uvek pozitivan. Na primer, pokret “Ne prljavom zlatu” (iz SAD), koji se zalaže za zabranu prljavih i toksičnih tehnologija u vađenju zlata, došao je do podatka da rudarske kompanije veoma često potcenjuju troškove zatvaranja rudnika i sanacije terena. Samo u SAD se procenjuje da su rudarske kompanije potcenile ove troškove za čak 72 milijarde dolara. Ove troškove je neko morao da plati, a to su bili poreski obveznici koji su to na kraju plaćali iz budžeta. Ali, ne moramo ići do Amerike, jer 2000. godine se desio incident u Rumuniji u rudniku Baja Mare, kada je popustila brana i 100.000 tona otpadne vode se slilo u Tisu i na kraju u Dunav. Ovo smo i mi osetili, jer je pobijeno 1.400 tona ribe, a bila je zatrovana pijaća voda za 2,5 miliona ljudi. Troškove sanacije ovakve katastrofe nije moglo da pokrije ni osiguranje, a ni operater rudnika, australijska firma Esmeralda eksplorejšn. Investitori su našli spas u zahtevu za bankrot, koji ih je zaštitio od poverilaca, ali takvog spasa za stanovnike Rumunije, Mađarske i Srbije nije bilo.\nPomor ribe na Tisi\nSimić ističe da će se zbog velike dubine nalazišta kod Bora verovatno otvoriti podzemni rudnik, kao i da se još ne zna kojom tehnologojim će se odvajati zlato kada do toga dođe.\n“Naši ekološki propisi su strogi i već desetak godina usklađeni sa evropskim direktivama. I standardi stranih kompanija su, takođe, ekološki zahtevni. Jedino što može da se desi je da država ne kontroliše sprovođenje zakona”, napominje Simić, dodajući da je incident od pre nekoliko godina kada je zatrovana Tisa od rudnika zlata u Rumuniji nastao zato što je u vađenju rude korišten cijalnid, ali da to ne mora biti slučaj i u Boru, budući da se već sada zajedno sa bakrom vadi zlato drugim metodama.\n“Nijednoj kompaniji nije u interesu da se igde napravi ekološka bomba. Zato se i pravi studija uticaja na životnu sredinu pre otvaranja rudnika. Takođe se vodi javna rasprava na kojoj građani mogu da daju svoj stav, dobijaju se saglasnosti lokalne zajednice i države”, kaže on, dodajući da istraživanja u Srbiji dobijaju strane kompanije, ali da njih rade naši geolozi, što im omogućava da nauče posao.\nIpak, efekti rudarstva na zapošljavanje više nisu kao nekada. Tek oko 11 miliona ljudi na globalnom nivou radi u rudnicima, što je tek oko 0,5 odsto svetske radne snage.\nU poslednje tri decenije korišćenje cijanida za odvajanje zlata od rude je postalo veoma rasprostranjeno. Pri korišćenju ove tehnologije velike količine iskopanih stena se polivaju natrijum cijanidom, nakon čega se hemijskom reakcijom izdvaja zlato. Problem nastaje sa ostacima cijanida, koji se, najčešće, ostavlja u jezeru iza brane, kao što je bio slučaj u Rumuniji ili se čak ispušta direktno u reku.\nDeset podzemnih rudnika zlata sa najvećom koncentracijom zlata u rudi\nNedavno je u Rumuniji kompanija Gabriel resurses podnela tužbu tešku četiri milijarde dolara protiv ove države zato što nije dala dozvolu za eksploataciju zlata iz nalazišta Rosia Montana u Transilvaniji, nakon što je urađena studija o uticaju na životnu sredinu. Da bi došla do 314 tona zlata i 1.500 tona srebra, zbog čega je ovo smatrano najvećim nalazištem zlata u Evropi, kanadska kompanija je nameravala da sravni četiri planinska vrha, iseli tri od desetak sela u ovom području, upropasti galerije u rudnicima iz vremena Rima i iza sebe ostavi toksično jezero od 215 miliona kubnih metara vode sa sadržajem cijanida.\nInače, najveći podzemni rudnik zlata na svetu, koji se nalazi u SAD, ima koncentraciju od čak 44,1 grama zlata po toni rude i rezerve od 170.000 tona rude.\nMeđutim, najbogatiji podzemni rudnik je Turquoise Ridge sa 16,9 grama zlata po toni, ali i sa rezervama rude od čak 10,9 miliona tona. Količina samog zlata u nalazištu iznosi 184,8 tona. Inače najveći rudnik zlata na svetu je Muruntau u Uzbekistanu u kom je prošle godine proizvedeno 80,8 tona zlata. Drugi po veličini je Grasberg u Indoneziji, kojim upravlja američka kompanija FrimontMekmoran, koja i istražuje u Boru i koja je prošle godine proizvela 35,2 tone zlata. Ovaj rudnik je, inače, i jedan od najvećih rudnika bakra.


Vesti online / Vesti / Zanimljivosti / Ruske "Igre gladi": Najskandaloznija emisija u istoriji\nRuske "Igre gladi": Najskandaloznija emisija u istoriji\nSvetska javnost bila je šokirana kada je najavljen ruski rijaliti šou u kojem bi se učesnici borili protiv medveda i vukova na ostrvu na reci Ob, a organizatori ne bi intervenisali ni ako bi došlo do ubistva ili silovanja.\nRuske "Igre gladi" u Sibirskoj zimi\nRuske "Igre gladi“ najavljene su kao test izdržljivosti po žestokoj sibirskoj zimi, a šou je trebalo da bude prikazivan samo na internetu. Prijavile su se hiljade potencijalnih učesnika iz Rusije i celog sveta.\nOrganizator "Igara gladi“ Jevgenij Pjatkovski kaže da je ceo projekat od početka bio samo šala. Ova njegova objava izazvala je bes potencijalnih učesnika, koji su bili spremni da provedu devet meseci boreći se za slavu, piše "Sajbirijan tajms“.\n"Bila je to lažna informacija, a cilj mi je bio da sprovedem istraživanje tržišta“, navodi se u saopštenju Pjatkovskog.\n* Čeličenje ruske dece: Rvanje s medvedom\nDok je još najavljivao šou, u propozicijama je jasno stajalo: "Sve je dozvoljeno. Tuče, alkohol, ubistvo, silovanje, pušenje, bilo šta…“.\n"Sigurno će biti tuča i sličnih stvari, ali ne plašimo se negativnih reakcija. Odbacićemo bilo kakvu tvrdnju učesnika, pa makar bili ubijeni ili silovani“, rekao je tada Pjatkovski.\nPravila su bila veoma slobodna: ne bi bilo mešanja u veze među učesnicima, niti bi bio nadgledan njihov seksualni život, a kamere ne bi mogle da prate svaki njihov potez na svakom ćošku ostrva.\n"Oni su slobodni da formiraju veze kakve god žele, bez ikakvih ograničenja kada je seks u pitanju. Ako je žena trudna i rodi dete, to je što se nas tiče u redu“, govorio je Pjatkovski.\nOn je odbacio tvrdnje da je šou pokrenuo kako bi iskoristio talas rusofobije u svetu. Pjatkovski danas sebe naziva "marketinškim genijem“, jer je stvorio lažni događaj koji je postao globalna senzacija.\n- Da sam platio za ovaj projekat, morao bih da potrošim milione, ali nisam - kaže on.\nUčesnicima je svojevremeno obećavana obuka u susretima s divljim medvedima pre nego što bi bili pušteni na ostrvo opremljeno sa 2.000 kamera.\nNa ovom ostrvu u oblasti Tomsk temperatura zimi pada na minus 50 stepeni, a gustom šumom lutaju stotine mrkih medveda. Snimanje je trebalo da počne na kraju sezone parenja medveda, taman kad medvedi malo ogladne…


Kategorija: politika-Novi Bečej\tDatum kreiranja nedelja, 31 mart 2019 20:05\tDatum objavljivanja\tAutor : WEBINFO\nU pratnji najbližih saradnika i čelnih ljudi opštine Novi Bečej, Vučić je obišao proizvodni pogon fabrike “Agroteh” u Novom Bečeju (nekadašnji FOP), a, potom, i muzej “Kotarka” u Novom Miloševu. Ovom prilikom on je istakao da će se boriti za otvaranja novih fabrika i novih radnih mesta u opštini Novi Bečej. “Današnje postavljanje kamena temeljca za fabriku Linlong u Zrenjaninu je od ogromnog značaja za ceo Srednji Banat. I, odmah da vam kažem, ja ću gospodina Vanga koji još dve fabrike dovodi u Zrenjanin sa još četiristodvadeset ljudi u Zrenjanin, pošto imate ovde industrijsku zonu, imate mašinsku i tehničku školu, moliću da, bar jedan, proizvodni pogon preseli u Novi Bečej da biste mogli da zaposlite svoju decu” rekao je predsednik Vučić. Pored toga, on je rekao i da će ove godine i zaposleni i penzioneri imati veća primanja, ali da će subvencije za poljoprivredu rasti u tekućoj godini što je sve ocenio kao rezultat vođenja zdrave ekonomske politike.\nTokom posete srednjebanatskom okrugu, predsednik Vučić obišao je i Lazarevo, Sečanj, a građanima se obratio i u Zrenjaninu gde je juče postavljen kamen temeljac za novu fabriku guma kompanije "Šandong Linglong". Govoreći u Zrenjaninu, on je najavio i izgradnju autoputa Zrenjanin - Beograd i Zrenjanin - Novi Sad.


PODELA RAMAZANSKIH PAKETA IZBEGLICAMA I MIGRANTIMA U PRIHVATNOM CENTRU – ВОЈВОЂАНСКE\nPODELA RAMAZANSKIH PAKETA IZBEGLICAMA I MIGRANTIMA U PRIHVATNOM CENTRU\nLala 30/05/2018\tRamazan\nPovodom meseca Ramazana, Turska agencija za međunarodni razvoj i saradnju, u saradnji sa Komesarijatom za izbeglice i migracije, posetila je izbeglice i migrante koji borave u Prihvatnom centru u Subotici i uručila im simbolične pakete pomoći, navodi portal Subotica.com.\nMesec Ramazana je za islamske vernike sveti mesec, jer je u njemu počela objava Kurana. Ovim podovom, Turska agencija za međunarodni razvoj i saradnju odlučila je da poseti izbeglice i migrante koji borave u Prihvatnom centru u Subotici i uruči im simbolične pakete pomoći.\n– Prema našem verovanju, mesec Ramazana predstavlja deljenje i pomaganje, te iako je naš primaran posao pružanje ekonomske pomoći državama, odlučili smo se da ovoga puta podelimo pakete onima kojima su najpotrebniji. Ove godine ćemo podeliti više od 1.200 paketa za migrante, danas u Subotici, sutra u Krnjači, a takođe ćemo deliti u Beogradu i drugim gradovima Srbije. Trudimo se da dopremo do svih i naša parola je „sve za jedan osmeh“, jer nam veliko zadovoljstvo i podstek pruža kada ugledamo osmeh na dečijem licu – poručila je Ćagla Gultekin Tosbat, koordinatorka Turske agencije za međunarodni razvoj i saradnju.\nU Prihvatnom centru u Subotici trenutno boravi 44 migranata, dok je od 2015. do 2017. godine kroz centar prošlo oko 6.500 raseljenih lica sa područja Sirije, Pakistana, Avganistana i drugih država. Prema rečima Etele Jerinkić, pomoćnice gradonačelnika za obrazovanje, socijalnu i zdravstvenu zaštitu, lokalna samouprava podržava ovakve akcije, jer su solidarnost i empatija prema onima kojima je pomoć potrebna, najznačajnije vrednosti jedne zajednice.\n– S obzirom na to da je naš narod u bližoj i daljoj prošlosti bio prinuđen na seobe i migracije, zaista se saosećamo sa ljudima koji su se našli u ovakvoj situaciji. Lokalna samouprava to ispoljava kroz finansiranje troškova prevoza, kanalizacije, vode i čišćenja Prihvatnog centra, koje potom refundira od Komesarijata za izbeglice i migracije, tako da troškovi ne opterećuju lokalni budžet. Takođe, ovde su prisutne i brojne humanitarne organizacije, donacije od vlade Nemačke i ambasade Japana, sa kojima smo zaključili ukupno sedam projekata. Na ovaj način pomažemo njima, ali i lokalnom stanovništu, jer od projekata koji su sprovedeni kao pomoć izbeglicama i migrantima, imaju koristi i naši sugrađani, kao što je bio projekat rekonstrukcije krova Dispanzera za žene i decu – objasnila je Jerinkić.\nU Srbiji trenutno boravi oko 3.500 izbeglica i migranata, od kojih je oko 2.800 smešteno u ukupno 18 Prihvatnih centara.\n– Veoma pažljivo pratimo aktuelnu situaciju u zemljama Bliskog istoka, Grčkoj i Turskoj, a takođe smo u stalnom kontaktu sa kolegama i relevantnim institucijama, te za sada nema razloga za paniku i strah. U našoj zemlji trenutno boravi oko 3.500 izbeglica, od čega je oko 2.800 smešteno u Prihvatnim centrima, a naš cilj je da svi oni uđu u sistem, kako bi bili zbrinuti na adekvatan način – istakla je Aleksandra Dimić, predstavnica Komesarijata za izbeglice i migracije.\nPrevious Previous post: BERBA JAGODA PRI KRAJU, REZULTAT NIJE KAKAV NEKI ŽELE\nNext Next post: AMATERSKA FUDBALSKA SELEKCIJA VOJVODINE U ZRENJANINU


Aktivisti SNS-a očistili Sijarinsku banju – Info Centar Juga\nPovodom Svetskog dana planete povereništvo SNS iz Medveđe sa svojim aktivistima organizovalo je danas u Sijarinskoj banji čišćenje javnih površina u na ulazu u ovo turističko mesto, ali i sam centar banje oko hotela Gejzer.\nU Sijarinskoj banji danas se okupilo oko 60-ak aktivista SNS-a koji su dali svoj doprinos ovoj akciji. Nebojša Arsić, predsednik opštine Medveđa i poverenik SNS-a za Medveđu u izjavi za Info centar juga kaže da je veoma zadovoljan današnjom akcijom.\n„Okupili smo se spontano da damo doprinos današnjem danu, ali i da uradimo nešto lepo i korisno za našu banju. Današnja akcija predstavlja i svojevrstan početak turističke sezone. Želimo da nam banja spremno doečka turiste koji će već sa prvim sunčanim danima početi da nam dolaze. Deponija koja je bila na samom ulazu u banju danas je nestala, pored toga očistili smo i priobalje banjske reke i ostale javne površine u banji“ rekao je Arsić.\nArsić je dodao da je cilj da Sijarinska banja, obzirom na njene prirodne potencijale, maksimalno iskoristi svoje kapacitete i da bude jedna od vodećih banjskih lečilišta u ovom delu Srbije.\nPored divlje deoponije koja je bila na ulazu u Sijarinsku banju, u banji je danas pokošena trava na nekim javnim površinama i pokupljeno suvo granje, a u narednom periodu biće postavljene i nove korpe na šetalištu.\nInače ovo je samo jedna u nizu akcija naprednjaka iz Medveđe, a prema rečima Nebojše Arsića u narednom preiodu biće ih još dosta.\nFotografije radio Medveđa.


Održan “Sedmi tradicionalni FLY-IN aero miting” - FOTO - Istočne VESTI\nOdržan “Sedmi tradicionalni FLY-IN aero miting” – FOTO\nadminAug 11, 2018Sport, Zabava0\nDanas je na aerodromu u Boru pred nekoliko stotina ljubitelja avijacije održan “Sedmi tradicionalni FLY-IN aero miting” koji je okupio veliki broj učesnika.\nNa ovogodišnjem sedmom Aero skupu u Boru učestvovalo je desetak posada iz svih krajeva Srbije koji su predstavili svoje letelice, različite tipove aviona dvomotorce, jednomotorce, sportske i ultra lake avione na kojima su prikazali svoje letačke sposobnosti, u kojima su uživali svi posetioci aeromitinga, a posebno oni najmlađi.\nNa aero mitingu učestvovali su aeroklubovi i pojedinci, padobranci, zmajari, modelari i naravno ljubitelji vazduhoplova.\nAero skup je ove godine posebno odlikovala dobra organizacija, besplatan autobuski prevoz od centra grada do aerodroma, kompletna logistika, a posebno pored standardnih tačaka letačkih i padobranskih, publiku je zadivilo umeće upravljanja RC modelima našeg zaječarca Alekse Genčića koji je publici držao pažnju dobrih pola sata vrhunskim letackim figurama u vazduhu izvedenih njegovim modelima na daljinsko upravljanje. Izveo je skoro sve letacke elemente borbenih aviona, pravih, koji samo na ogromnim aero mitinzima mogu da se vide.\nSedmi tradicionalni FLY-IN aero miting” zvanično je otvoren skokom padobranaca i uručenjem zastave Republike Srbije.\nNakon uručenja usledio je zvaničan početak manifestacije himnom “Bože pravde”, a nakon toga i kulturno umetničkim programom.\nNa sedmom aero skupu FLY IN na borskom aerodromu prikazani su letovi radio komandovanih modela, a priređeno je druženje i razgledanje vazduhoplova. Manifestaciju je svakako upotpunio i prigodan kulturno umetnički programa u kojem su učestvovali članovi KUD-a iz Rgotine i amateri braća Čulinović iz Šarbanovca.\nDa navedemo da manifestacija ove godine ima prizvuk regionalne jer je istu pomogao gradonačelnik grada Zaječara gospodin Boško Ničić kao i preduzetnik Ivan Mavrović.\nPrethodni članakSunčano i toplo Sledeći članakOtvoren 35. Sabor frulaša - FOTO