Grupacija za upravljanje otpadom i reciklažu - Aktuelno\n12-14. oktobar 2016.\n13. MEĐUNARODNI SAJAM ECOFAIR I 12. MEĐUNARODNI SAJAM ENERGETIKA 2016- NOVA ENERGIJA\nCentralne teme ovogodišnjeg sajma energetike su: investicioni projekti u energetskom sektoru i sektoru rudarstva, zelene investicije, regionalno povezivanje kroz projekte energetskog sektora, poslovni susreti kompanija čitavog regiona i saradnja po modelu javno-privatno partnerstvo. Poseban akcenat ovogodišnjeg sajma EcoFair stavljen je na reciklažu i komunalnu delatnost. Privredna komora Beograda će i ove godine biti aktivni učesnik i partner oba sajma, kako u izlagačkom, tako i u konferencijskom delu.\nImajući u vidu značaj oba sajma za čitav region, pozivamo vas da uzmete učešće u ovoj manifestaciji.\nNa Bežanijskoj kosi je otvoreno prvo reciklažno dvorište, koje će građanima dati mogućnost da donesu otpad svake vrste i time doprinesu zaštiti životne sredine. To je dao projekta vezanog za reciklažu koji prema usvojenom planu za upravljanje otpadom sprovodi Grad Beograd u saradnji sa Sekretarijatom za zaštitu životne sredine i JKP „Gradska čistoća”.\nOvo je prvo od 14 reciklažnih dvorišta, koja će biti raspoređena na čitavoj teritoriji Beograda, što građanima daje mogućnost da reciklabilni otpad donesu ovde kod nas i isti će biti zbrinut. Ovde ćemo sortirati i balirati sav otpad i to je prvi korak u širenju reciklaže u gradu. Do kraja godine u gradu Beogradu bi trebalo da bude šest reciklažnih dvorišta, dok je pomenuti broj od 14 u planu za realizaciju do kraja 2018. godine – rekao je Miroslav Bogdanović, direktor JKP „Gradska čistoća”.\nPREDSTAVLJENA STUDIJA O MOGUĆNOSTIMA KORIŠĆENJA ŽIVOTINJSKOG OTPADA\nStudija o mogućnosti korišćenja životinjskog otpada predstavljena je u Beogradu na s astanku Radnih grupa za meso i mleko, u okviru projekta "Javno-privatni politički dijalog" koji u Srbiji realizuju Organizacija za hranu i poljoprivredu Ujedinjenih nacija (FAO) i Evropska banka za obnovu i razvoj (EBRD).\nStudiju je na prostoru zapadnog Balkana finansirao EBRD, a sprovedena je uz podršku konsultantske kompanije "Ernst & Young", navodi se u zajedničkom saopštenju FAO i EBRD, dostavljenom Tanjugu.\nRadne grupe, koje je osnovalo Ministarstvo poljoprivrede i zaštite životne sredine, okupljaju eminentne predstavnike ova dva sektora stočarstva, sa ciljem unapređenja produktivnosti i konkurentnosti proizvodnje, prerade i prometa mesa i mleka, promocije investiranja u ove sektore i unapređenja bezbednosti hrane za ljude i životinje u Srbiji.\nDržavni sekretar Ministarstva poljoprivrede i zaštite životne sredine dr Stana Božović održala je završnu sednicu upravnog odbora petogodišnjeg razvojnog programa podrške razvoju infrastrukture u oblasti zaštite životne sredine EISP, koji je finansirala Vlada Kraljevine Švedske sa preko 4 miliona evra. Jedan od najbitnijih rezultata saradnje je kreiranje neophodne infrastrukture kako bi se u ovoj godini projekti koji su spremni i zreli za finasiranje iz pretpristupnih fondova Evropske Unije podržali sa 100 miliona evra bespovratnih sredstava.\n“Zahvaljujući našoj saradnji uspeli smo da rešimo 80% svih problematičnih projekata koje smo nasledili, da za preostale problematične projekte pripremimo tendersku dokumentaciju i obezbedimo finansiranje, da pripremimo i usvojimo neke od najzačajnijih strateških dokumenata za oblast zaštite životne sredine, stvorimo pravni okvir za Zeleni fond, pripremimo podzakonske akte i povećamo kapacitete koji će omogućiti prikupljanje i do 12 milijardi dinara ekoloških taksi umesto dosadašnjih šest, da sprovedemo važne infrastrukturne projekte čije iskustvo će nam omogućiti da se budući projekti iz oblasti infrastrukture životne sredine sprovode mnogo efikasnije i uspešnije. Danas Srbija ima jasnu viziju i plan pripreme, finansiranja i sprovođenja infrastrukturnih projekata iz oblasti zaštite životne sredine, kako bi u planiranom i realnom roku dostigla zadate ciljeve i na taj način obezbedila svojim građanima zdravu životnu sredinu, koja je u skladu sa standardima EU“, istakla je državni sekretar dr Stana Božović.\nNa FEAD forumu pod nazivom "Da li tržištu otpada u Evropi treba više liberalizacije ili više propisa", koji je održan u okviru prestižnog sajma IFAT u Minhenu, zaključeno je da je za uspostavljanje sistema upravljanja otpadom, kao jednog od najvažnijih i ekonomski najzahtevnijih segmenata u procesu evrointegracija Srbije, neophodna moderna politika upravljanja otpadom koja će omogućiti dalji razvoj ove oblasti.\nU ovom momentu tržište otpada u Republici Srbiji je u ranom povoju i daje mogućnost, kako domaćim, tako i stranim investitorima, za njegov dalji razvoj i kreiranje novih radnih mesta - istakla je Sandra Kamberović, generalni sekretar Udruženja "Hrabri čistač", čiji su predstavnici bili među učesnicima foruma.\n„FIAT” U SRBIJI UKIDA SUBVENCIJE ZA RECIKLAŽU STARIH AUTOMOBILA\nZa manje od mesec dana kupci "Fiat" automobila neće više dobijati subvencije za reciklažu svojih polovnih vozila. Srbija će tada postati jedina zemlja u regionu u kojoj neće biti ekoloških subvencija za reciklažu automobila. Prilikom prodaje automobila u Evropi, ekologija ima sve važniju ulogu. Donacije koje daju države EU za kupovinu električnih ili hibridnih vozila kreću se od četiri do 35.000 EUR. Onaj ko želi da svoje staro vozilo bezbedno uništi i kupi novo, takođe uživa donacije od dve do pet hiljada evra. Kod nas jedina ekološka subvencija biće ukinuta krajem meseca, tako da svi koji žele da recikliraju svoje vozilo i kupe "fiat" mogu to da urade do 1. jula.\nVesić je, na okruglom stolu "Upravljanje otpadnim vozilima i naknadama za njihovo zbrinjavanje" u Privrednoj komori Srbije (PKS), rekao da je Evropska komisija dobro ocenila prenošenje propisa iz EU zakonodavstva u Srbiju, ali je njihova implementacija na niskom nivou, naročito u odnosu na Direktivu o otpadnim vozilima, odnosno vozilima koje se nalaze na otpadima. Imamo mali broj dozvola za tretman otpadnim vozilima i možda nema dovoljno investicija u tom sektoru. Obavezali smo se da ćemo do kraja godine utvrditi ekonomske instrumente za podsticanje tog dela reciklažne industrije - rekao je Vesić.\nDOSTIZANJEM EVROPSKIH STANDARDA DO ZDRAVIJE ŽIVOTNE SREDINE\n„Upravljanje otpadom je oblast u kojoj nas u naredne četiri godine očekuju značajne aktivnosti. Usklađivanje i primena pravnog i strateškog okvira, višegodišnje finansijsko planiranje sredstava iz Zelenog fonda i sredstava međunarodnih finansijskih institucija, priprema i sprovođenje velikih infrastrukturnih projekata, dostizanje evropskih standarda u oblasti reciklaže i tretmana otpada, usvajanje tarifne politike i ekonomskih instrumenata, kao i značajni projekti uklanjanja opasnog otpada iz preduzeća u restruktuiranju, samo su neke od najznačajnijih aktivnosti čiju realizaciju smo započeli u prethodne dve godine i planiramo da nastavimo u narednom periodu“, rekla je državni sekretar Ministarstva poljoprivrede i zaštite životne sredine Stana Božović.\nODNOŠENJE OPASNOG OTPADA IZ KRUGA FABRIKE „PRVA ISKRA“ U BARIČU KOŠTALO OKO 1 MIL EUR\nNakon izmeštanja više od hiljadu tona opasnog otpada iz kruga fabrike "Prva iskra" u Bariču stvorili su se uslovi za nastavak radova na uređenju tog prostora, rekao je Dragan Blažić, pomoćnik predsednika opštine Obrenovac. U planu je da se svi objekti uklone kako bi se na tom prostoru sagradio još jedan objekat fabrike "MEI TA". Blažić je podsetio je da je odnošenje opasnog otpada koštalo oko 1 mil EUR.\nROK ZA PREDAJU IZVEŠTAJA O POSEBNIM TOKOVIMA OTPADA 31. MART\nFirme koje su uvezle neki od proizvoda koji nakon upotrebe postaju posebni tokovi otpada mogu na sajtu Agencije za zaštitu životne sredine da provere da li se nalaze na spisku preduzeća oja su obavezna da predaju godišnji izveštaj Agenciji, a koja ovu obavezu nisu ispunila, prenosi portal MojaFirma.rs.\nMeđu obveznicima su, između ostalih, svi uvoznici automobila, guma, elektronskih i električnih uređaja, ulja i maziva, baterija, akumulatora i azbesta. Spisak se može pretraživati po nazivu firme, a podaci u njemu prikupljeni su na osnovu statističkih podataka o uvozu.\nNa sajtu se nalazi i spisak firmi koje su uredno predale izveštaj. Rok za predaju izveštaja za 2015. godinu je 31. mart 2016.\nU SRBIJI SE PROIZVEDE 300 KILOGRAMA OTPADA PO STANOVNIKU\nSrbija reciklira samo 1% komunalnog otpada, a članice EU u proseku 28%, kompostiranja u Srbiji uopšte nema, dok se u EU tako tretira 16% otpada. U Srbiji 99%, a u EU samo 28% otpada završi na deponiji, pokazuju podaci Eurostata. Najviše otpada po osobi u EU proizvede se u Danskoj, a najmanje u Rumuniji, dok je šampion Unije po recikliranju i kompostiranju Nemačka koja tako preradi dve trećine otpada.\nPrema podacima Evropske statističke službe, u Srbiji je u 2014. godini proizvedeno 302 kilograma otpada po stanovniku od čega je 236 kilograma tretirano (reciklirano, kompostirano, spaljeno ili odloženo na deponije). Međutim, od tretirane količine u Srbiji samo je 1% recikliran, a 99% otpada je završilo na deponijama.\nNA DEPONIJAMA ZAVRŠI 50 MIL EUR MATERIJALA\nKabasti otpad "potopio" je Srbiju. Frižideri, šporeti i veš-mašine, koje su umesto u fabrikama za reciklažu završile u rekama, napravile su "uska grla" na potocima i rečicama i pomogli vodi da uđe u domove mnogih građana. Tome su doprineli i navika bacanja otpada "iza kuće", u kanale i vodotokove, nekontrolisana seča šuma i bespravna gradnja u plavnom području.\nMaterijalna šteta je, kao i uvek ogromna, ali je ona koju je pretrpela priroda nemerljivo veća. Stručnjaci napominju da nas u budućnosti čeka sve više ovakvih nemilih scena, ako se uskoro ne opametimo.\nGRAD BEOGRAD POZVAO GRAĐANE DA PRIJAVE DEPONIJE I NAPUŠTENA VOZILA\nGradska uprava Grada Beograda i Služba za komunikacije i koordinaciju odnosa sa građanima pozvali su građane da nastave da prijavljuju lokacije na kojima se nalaze neuređene površine i zapuštene zelene površine, površine sa smećem, građevinskim šutom – divlje deponije. Oni mole Beograđane da ne prijavljuju deponije sa privatnih parcela, već samo sa javnih površina.\nU saopštenju "Beokom servisa" navodi se da će po prijavi gradska komunalna preduzeća obići divlje deponije, a na osnovu stanja na terenu, u zavisnosti od toga koliko su udaljene od naseljenih objekata, veličine deponije i slično, utvrdiće se prioriteti njihovog čišćenja. U prethodnih nekoliko dana prijavljene su 73 deponije.\nREGIONALNI CENTAR ZA ŽIVOTNU SREDINU RASPISAO KONKURS ZA GRANTOVE U SRBIJI\nIZVEŠTAVANJE O OTPADU REDOVNA OBAVEZA\nProizvođač i vlasnik otpada, dužan je da vodi i čuva dnevnu evidenciju o otpadu i dostavlja redovni godišnji izveštaj Agenciji za zaštitu životne sredine. Udruženje za hemijsku, gumarsku industriju i industriju nemetala Privredne komore Srbije, u saradnji sa Agencijom za zaštitu životne sredine, organizovalo je jednodnevni seminar - obuku "Izveštavanje o otpadu". Zakonom o upravljanju otpadom regulisana je obaveza vođenja dnevne evidencije o otpadu i godišnje izveštavanje. Proizvođač i vlasnik otpada, dužan je da vodi i čuva dnevnu evidenciju o otpadu i dostavlja redovni godišnji izveštaj Agenciji u skladu sa Pravilnikom o obrascu dnevne evidencije i godišnjim izveštajem o otpadu. Obuku je održao ekspertski tim Agencije za zaštitu životne sredine predvođen mr Ljiljanom Đorđević. Seminaru je prisustvovao veliki broj pojedinaca i privrednih društava čija je neposredna delatnost vezana za upravljanje otpadom i načinom izveštavanja o otpadu. Skupu se obratio i direktor Agencije za zaštitu životne sredine Filip Radović, koji je istakao značaj izveštavanja o otpadu.\nVESIĆ: U OPŠTINAMA VRAČAR, STARI GRAD I SAVSKI VENAC POSTAVLJAMO 30 RECIKLAŽNIH OSTRVA\nGrad Beograd od 10. marta postavlja 30 reciklažnih ostrva na teritorijama opština Vračar, Stari grad i Savski venac, i to na na svakoj od ovih opština po deset, najavio je gradski menadžer Goran Vesić. Reciklažna ostrva čine po tri nadzemna kontejnera koji su posebno dizajnirani. U tim kontejnerima građani će moći posebno da odlažu staklo, papir, metal i plastiku. Na taj način počinjemo sa reciklažom u samom gradu, što je inače naš cilj, s obzirom na to da će posle završetka procesa javno-privatnog partnerstva za deponiju „Vinča” naše javno preduzeće „Gradska čistoća” morati više da se fokusira na separaciju otpada kako bi tako separatisan otpad mogao da bude transportovan na deponiju u Vinči – rekao je Vesić.\nPOTPISANI UGOVORI ZA ISPLATU 1,9 MILIJARDI DINARA RECIKLAŽNOJ INDUSTRIJI\n„Država će reciklažnoj industriji isplatiti 1,9 milijardi dinara za prerađeni otpad u 2015. godini. Potpisani su ugovori sa 14 reciklera koji će dobiti novac za tretirani otpad, na osnovu obrađene dokumentacije“ izjavila je ministar poljoprivrede i zaštite životne sredine Snežana Bogosavljević Bošković nakon sastanka sa predstavnicima reciklažne industrije. Bogosavljević Bošković je podsetila da je usvojen set Zakona iz oblasti zaštite životne sredine, čime je omogućeno osnivanje budžetskog Zelenog fonda u koji će se slivati novac primenom principa “zagađivač plaća” i dodala da se na taj način načinio važan korak ka uspostavljanju predvidivog sistema poslovanja u oblasti reciklaže, ali i mogućnosti kofinansiranja velikih infrastukturnih projekata iz oblasti životne sredine. Trenutno reciklažna industrija zapošljava oko 22.000 ljudi u ukupno 2.000 preduzeća.\nPredstavnici Privredne komore Srbije razgovarali su sa predstavnicima Ambasade Kraljevine Švedske u Beogradu o realizaciji novog programa u oblasti zaštite životne sredine - Demo Environment Program 2015-2018. Program finansira Švedska agencija za međunarodni razvoj (SIDA), a koordinira Švedska agencija za ekonomski i regionalni rast (Tillväxtverket). Program podržava projektne aplikacije koje dolaze iz 11 zemalja, među kojima je i Srbija. Cilj ovog programa je povezivanje kompanija, organizacija, akademskih ustanova i državnih institucija, razmena znanja i tehnologija i borba protiv klimatskih promena. Prevashodno je usmeren na borbu protiv siromaštva, zaštitu životne sredine i stvaranje boljih uslova života.\nU SKUPŠTINSKOJ PROCEDURI SET ZAKONA IZ OBLASTI POLJOPRIVREDE I ZAŠTITE ŽIVOTNE SREDINE\nKONTROLNE LISTE SEKTORA INSPEKCIJE ZA ZAŠTITU ŽIVOTNE SREDINE\nU skladu sa članom 14. Zakona o inspekcijskom nadzoru (’’Sl. Glasnik RS’’ br. 36/15) sačinjene su kontrolne liste Sektora inspekcije za zaštitu životne sredine.\nObrasci kontrolnih lista Inspekcije za zaštitu životne sredine, Inspekcije za zastitu od jonizujućeg zračenja i Inspekcije za zaštitu i održivo korišćenje ribljeg fonda, dostavljene su na stručno mišljenje Odboru za koordinaciju inspekcijskog nadzora koji je odobrio njihov sadržaj.\n"GRADSKA ČISTOĆA" DELI LETKE NA STAROM GRADU I VRAČARU\nDirektor JKP „Gradska čistoća” Miroslav Bogdanović izjavio je da to preduzeće, u sklopu akcije pojačane kontrole odnošenja ambalažnog otpada, deli letke maloprodajnim objektima na teritoriji Starog grada i Vračara. Radnici ovog preduzeća su tokom jučerašnjeg dana posetili 563 maloprodajna objekta na teritoriji gradske opštine Stari grad i vlasnicima i direktorima uručili letak u kome ih upoznajemo sa pravima i obavezama u vezi sa odnošenjem ambalažnog otpada. Tokom današnjeg dana radnici će podeliti letke u maloprodajnim objektima na teritoriji Vračara – rekao je Bogdanović.\nGRAD BEOGRAD POJAČAVA KONTROLU ODNOŠENJA AMBALAŽNOG OTPADA\nGradski menadžer Goran Vesić najavio da će gradske inspekcije i Komunalna policija od ponedeljka pojačano kontrolisati odnošenje ambalažnog otpada u vreme u kome se vrši dostava robe u maloprodajne objekte u užem centru grada.\nGrađani se žale da maloprodajni objekti (prodavnice, restorani, kafići, radnje...) vrše odlaganje ambalažnog otpada u podzemne kontejnere koji su namenjeni samo stanovnicima. Zbog toga se često dešava da se podzemni kontejneri napune ambalažnim otpadom, a nisu retki slučajevi da se zbog gabarita ovog otpada kontejneri zapuše. To je razlog zbog koga građani ne mogu da odlažu svoj otpad u kontejnere koji su namenjeni stanovnicima i zbog čega se stvara komunalni nered – rekao je Vesić.\nSRBIJA MORA VIŠE DA SE POSVETI RECIKLAŽI\nSrbija treba više da se posveti cirkularnoj ekonomiji, odnosno reciklaži, za koje ima najviše industrijskih potencijala i potrebe, kaže Tanja Miščević. Šefica Pregovaračkog tima Srbije sa Evropskom unijom kaže da je sa početkom procesa skrininga u septembru 2013. počela mnogo više da ulazi u materiju zaštite životne sredine koja čini između 40 i 50% svih pravnih pravila koja u EU postoje. Navodeći da to zahteva potpuno drugačiju organizaciju unutar države i puno ulaganja u uslovima kada ni Evropa, ali ni Srbija ta sredstva nemaju, ona je podsetila da je 2011. godine iznos planirana za postizanje svih standarda u životnoj sredini iznosila 7 mlrd EUR, a da su ta sredstva već premašena.\nPREDSTAVLJEN TREĆI IZVEŠTAJ O STANJU ŽIVOTNE SREDINE\n„Treći EPR sadrži osam poglavlja i obuhvata ocenu: pravnog i političkog okvira i njihove praktične implementacije, mehanizama usklađivanja i sprovođenja, ekonomskih instrumenata, troškova zaštite životne sredine i ulaganja u ozelenjavanje ekonomije, montoringa životne sredine, informisanja i obrazovanja i primene međunarodnih sporazuma iz oblasti zaštite životne sredine. Posebna pažnja posvećena je klimatskim promenama, upravljanju vodnim resursima i upravljanju otpadom. Ovaj dokument odražava napore različitih strana od interesa da obezbede bolji kvalitet životne sredine u Srbiji i usklade ga sa zahtevima EU u procesu pristupanja Republike Srbije Evropskoj uniji“, rekla je danas državni sekretar Ministarstva poljoprivrede i zaštite životne sredine Stana Božović na prezentaciji Trećeg stanja životne sredine.\nUpravljanje otpadom je jedan od najvećih problema s kojima se suočava Srbija, a posebno u Beogradu koji ima najveću i najneuređeniju deponiju u Evropi. Da se tu nešto menja pokazuje i činjenica da je sve više gradova u Srbiji koji imaju projekte održivog razvoja. Ovi projekti podrazumevaju razvoj privrede bez štetnog uticaja na životnu sredinu i korišćenje obnovljivih izvora energije. Samo Beograd će za sanaciju deponije u Vinči i izgradnju pet fabrika za prečišćavanje otpadnih voda uložiti skoro milijardu evra.\nCEDEF KONVENCIJA: "LIDERI ODRŽIVOG RAZVOJA 2015"\nUpravljanje otpadom je jedna od najvažnijih tema sa kojima će se Beograd suočiti u narednim godinama, o čemu svedoče planirani projekti u ovoj oblasti – sanacija deponije u Vinči, kao i izgradnja pet fabrika za prečišćavanje otpadnih voda - za koje će biti izdvojeno skoro milijardu evra.\nLokalni plan upravljanja otpadom u Beogradu predviđa da se do 2021. godine uspostavi održivi sistem upravljanja otpadom u Beogradu na principu "sakupljanje – reciklaža – odlaganje". Ovo su bile centralne teme pete CEDEF konvencije koja je danas održana u Beogradu u sklopu godišnjeg CEDEF Programa za gradove i opštine Srbije - Lideri održivog razvoja.\nPREDSTAVLJEN IZVEŠTAJ O RADU MINISTARSTVA POLJOPRIVREDE I ZAŠTITE ŽIVOTNE SREDINE\nDanas su u Narodnoj Skupštini Srbije članovima Odbora za zaštitu životne sredine predstavljeni Izveštaji o radu Ministarstva za prethodni period, kao i Izveštaj Evropske komisije u delu koji se odnosi na Poglavlje 27 – životna sredina i klimatske promene.\n„Oblast životne sredine u Srbiji u poslednje dve godine zabeležila je značajne pomake i iz “crvene” oblasti prešla i “zelenu”. To potvrđuje i činjenica da je EK spremna da predloži Savetu zemalja EU da se Poglavlje 27 otvori bez početnih merila“, izjavila je danas državni sekretar Ministastva poljoprivrede i zaštite životne sredine Stana Božović.\nODRŽANA JAVNA SLUŠANJA NA ODBORU ZA ZAŠTITU ŽIVOTNE SREDINE\nU Narodnoj skupštini 17. i 19. novembra su na Odboru za zaštitu životne sredine održana Javna slušanja na kojima su predstavljeni zakoni iz oblasti zaštite životne sredine Nacrt zakona o izmenama i dopunama zakona o zaštiti životne sredine, Nacrt zakona o izmenama i dopunama zakona o upravljanju otpadom i Nacrt zakona o izmenama i dopunama zakona o zaštiti prirode.\nDržavni sekretar Ministarstva poljoprivrede i zaštite životne sredine Stana Božović predstavila je osnovne ciljeve ovih izmena i dopuna zakona i naglasila da su pripremljene su izmene i dopune ovih zakona za oblast zaštite životne sredine u cilju daljeg efikasnog sprovođenja procesa EU integracija Republike Srbije.\nVESIĆ: BEOGRAD PRVI U REGIONU DONEO AKCIONI PLAN ADAPTACIJE NA KLIMATSKE PROMENE\nGradski menadžer Goran Vesić obratio se danas učesnicima na prezentaciji Akcionog plana adaptacije na klimatske promene sa procenom ranjivosti u Domu omladine. On je tom prilikom podsetio da je ovaj akcioni plan usvojila Skupština Grada Beograda, na sednici održanoj 23. oktobra ove godine.\nGradski menadžer je podsetio da je jedan od najvažnijih projekata na kojem se trenutno radi sanacija deponije u Vinči. To je trenutno najveće javno-privatno partnerstvo na teritoriji Srbije, a vrednost projekta je oko 250 miliona evra. Goran Vesić je precizirao da je trenutno aktuelna jedna od poslednjih faza pre raspisivanja tendera za izbor partnera, a u najuži krug već je ušlo nekoliko kompanija. Taj projekat je važan ne samo sa aspekta zelene ekonomije već i zbog toga što rešava veliki ekološki problem, budući da Beograd trenutno ima najveću i neuređenu deponiju komunalnog otpada u Evropi.\n„Napredak Republike Srbije za poglavlje 27, Životna sredina i klimatske promene, je za protekli period ocenjen pozitivno. Evropska Komisija konstatuje da su za poglavlje 27 u toku pripreme za otvaranje poglavlja, da je Vlada Republike Srbije napravila značajan napredak u delu klimatskih promena usvajanjem Nacionalnog plana za smanjenje gasova sa efektom staklene bašte, primećuje da u toku izveštajnog perioda nije bilo značajnijih izmena i dopuna zakona koji se odnose na zaštitu životne sredine, pohvaljuje napredak u rešavanju problema infrastrukturnih projekata, ali i skreće pažnju da očekuje nastavak napora u budućnosti“, rekla je državni sekretar Ministarstva poljoprivrede i zaštite životne sredine Stana Božović prilikom otvaranja Pravne klinike za ekološko pravo na Pravnom fakultetu u Beogradu.\nDa bi dostigla ekološke standarde Evropske unije i tako zatvorila pregovaračko poglavlje 27, Srbija će do 2030. godine morati da uloži 10,6 mlrd EUR, od čega će najveći deo sredstava biti usmeren ka lokalnim samoupravama. Najveći kamen spoticanja u procesu pridruživanja Srbije Evropskoj uniji biće zaštita životne sredine. Poslednji Izveštaj o napretku beleži da je Srbija i dalje u ranoj fazi pripreme za taj posao. Poglavlje 27 biće vrlo skupo i dugotrajno, a jedna od oblasti koja iziskuje najviše ulaganja, jeste prečišćavanje otpadnih voda.\nSamo ova direktiva, koja je za nas u Srbiji "a priori", zahteva ogromna finansijska ulaganja - kaže državna sekretarka u Ministarstvu poljoprivrede i životne sredine Stana Božović. Ona košta oko 5 mlrd EUR za sve lokalne samouprave, kako bismo dostigli standarde i rokovi su u narednih 25 godina - navela je ona.\nBRISEL: SRBIJI TROJKA ZA NAPOR U EKOLOGIJI\nEvropska komisija je po napretku u oblasti životne sredine i klimatskih promena Srbiji, izraženo školskim ocenama, dala trojku. U većini gradova zagađenost vazduha je iznad dozvoljene, planova za kvalitet vazduha još nema, potrebno je brže zatvaranje deponija koje nisu u skladu sa evropskim standardima, a napretka u kvalitetu vode nije bilo, neke su od ocena koje su iznete u ovogodišnjem izveštaju o napretku, i koje su većinom iste kao i prethodne godine. Srbija je, kako se navodi, u ranoj fazi priprema u ovim oblastima, što je ocena kojom se u rečniku Brisela izražava najniži nivo usaglašenosti sa standardima EU.\nEvropska komisija objavila je danas Izveštaj o napretku Srbije za 2015. godinu.\nDokument Izveštaj o napretku Srbije za 2015. godinu možete da preuzmete OVDE.\nDokument Strategija proširenja i ključni izazovi možete da preuzmete OVDE.\nIZVOR: Kancelarija za evropske integracije\nDEPONIJU U VINČI HOĆE 11 KOMPANIJA\nGradska uprava grada Beograda sprovodi u delo veoma važan razvojni projekat vredan 250 miliona evra - uređenje deponije u Vinči. Za učešće u javno–privatnom partnerstvu zainteresovano je čak 11 stranih i domaćih kompanija. Ideja je da se otpad selektuje i reciklira, a potom koristi za naknadnu proizvodnju toplotne i električne energije.\nPrema rečima pomoćnika gradonačelnika Borka Milosavljevića, deponija u Vinči predstavlja jedan decenijski ekološki problem u kome je grad Beograd prepoznao mogući razvojni projekat da se od deponije napravi izvor energije. Ova deponija je jedna od najneruređenijih u ovom delu Evrope. Plan je da se deponija koristi kao izvor sirovine za proizvodnju električne energije, koja bi se dobijala selekcijom i reciklažom otpada. Obišli smo više sličnih objekata širom Evrope, ali smo poslednje iskustvo doneli iz Pekinga, koji takođe ima ovakvu akciju - objašnjava Milosavljević.\nNOVI PRAVILNIK O IZVEŠTAVANJU O UPRAVLJANJU OTPADOM\nAgencija za zaštitu životne sredine je, u cilju poboljšanja kvaliteta izveštavanja o upravljanju otpadom u Republici Srbiji, u skladu sa novim Pravilnikom o izmenama i dopunama Pravilnika o obrascu dnevne evidencije i godišnjeg izveštaja o otpadu sa uputstvom za njegovo popunjavanje (“Službeni glasnik RS”, broj 88/2015), proširila obaveze dostavljanja podataka i na sakupljače i druge vlasnike otpada koji do sada ovu obavezu nisu imali.\nIzveštavanjem su, pre svega, obuhvaćena pravna lica i preduzetnici koji se bave sakupljanjem opasnog i neopasnog otpada, trgovinom na veliko otpacima i ostacima, ali i svim srodnim delatnostima koje uključuju promet bilo kojim vrstama otpada. Ova preduzeća treba da izveštavaju o vrstama i količinama preuzetog i predatog otpada.\nNovi Pravilnik možete naći OVDE.\nVlada Republike Srbije je 14. oktobra 2015. godine donela Zaključak (05 broj: 353-10983/2015) kojim se prihvata Izveštaj o stanju životne sredine u Republici Srbiji za 2014. godinu koji je pripremila Agencija za zaštitu životne sredine. Izveštaj daje prikaz stanja životne sredine u Republici Srbiji u 2014. godini na bazi dostupnih podataka, što predstavlja indirektno uvid u ostvarenje ciljeva i mera politike zaštite životne sredine koji su definisani strateškim i planskim dokumentima, kao što su: Nacionalni program zaštite životne sredine i Nacionalna strategija održivog razvoja. Zbog toga je Izveštaj istovremeno i osnov za procenu stanja u ovoj oblasti u narednom periodu. Ocena stanja životne sredine za 2014. godinu bazirana je, kao i prethodnih godina, na indikatorskom prikazu, a prema tematskim celinama iz Nacionalne liste indikatora zaštite životne sredine. Izveštaj možete preuzeti OVDE.\nODRŽAN OKRUGLI STO "CIRKULARNA EKONOMIJA U REGIONU" U OKVIRU ECOFAIR-A\nUspostavljanje sistema upravljanja otpadom jedan je od najvažnijih i ekonomski najzahtevnijih segmenata u procesu usaglašavanja naših propisa sa propisima EU. Stručnjaci koji su učestvovali na okruglom stolu pod nazivom "Cirkularna ekonomija u regionu", koji se u petak, 16. oktobra 2015, održao u sklopu ECOFAIR 2015, u organizaciji Udruženja industrije otpada Srbije "Hrabri čistač", Nemačke organizacije za međunarodnu saradnju (GIZ) i Privredne komore Beograda, predstavili su cirkularnu ekonomiju (circular economy) kao novi koncept upravljanja otpadom koji je nastao posle ekonomske krize 2008. godine, a odnosi se na maksimalnu iskorišćenost upotrebljenih resursa. Treba istaći i da je koncept cirkularne ekonomije neminovan, jer je ugrađen u evropske propise koje sve države kandidati za članstvo u EU moraju da usaglase i implementiraju, saopšteno je na konferenciji.\nOTVORENE PONUDE ZA DEPONIJU U VINČI\nPonude za javno – privatno partnerstvo za deponiju u Vinči otvorene su u četvrtak, 15. oktobra 2015, u Starom dvoru, a gradonačelnik Beograda Siniša Mali rekao je da je prijavljeno ukupno 11 ponuđača.\n- Veoma sam zadovoljan odzivom investitora, koji potvrđuje da se radi o trenutno najvećem projektu ove vrste u Evropi. Grad Beograd je izuzetno posvećen rešavanju višedecenijskog problema deponije u Vinči, kao i privlačenju investicija u infrastrukturu kroz javno-privatno partnerstvo. U saradnji sa Međunarodnom finansijskom korporacijom, koja je naš savetnik na ovom projektu, pripremili smo jako temeljan i transparentan tender u skladu sa najvišim međunarodnim standardima – rekao je Mali.\nNOVO RECIKLAŽNO ZVONO KOD KALENIĆ PIJACE\nBeograđani su odlično reagovali na postavljanje reciklažnog zvona za staklo na kružnom toku preko puta kafane „Kalenić” i za kratko vreme zvono je bilo puno staklarije, saopšteno je iz „Beokom servisa”.\nZbog toga je JKP „Gradska čistoća” postavilo na istom mestu još jedno reciklažno zvono za staklo. Kako se navodi u saopštenju „Beokom servisa”, do sada su na teritoriji grada Beograda ukupno postavljena 52 reciklažna zvona na 37 lokacija.\nDEPONIJU VINČA HOĆE 52 KOMPANIJE\nČak 52 kompanije bile su zainteresovane za ulaganje u deponiju Vinča, izjavio je Borko Milosavljević, pomoćnik gradonačelnika na "Beogradskim investicionim danima". Tender za podnošenje prijava za priznavanje kvalifikacija u projektu javno-privatnog partnerstva Grada Beograda za pružanje usluga tretmana i odlaganja komunalnog otpada raspisan je 21. avgusta 2015. godine.\nGoran Vesić, gradski menadžer rekao je tada da ovaj projekat može biti vredan i do 300 mil EUR, a podrazumevaće ne samo uređenje deponije Vinča u ekološkom smislu, već i preradu otpada, kao i proizvodnju struje iz njega. Time će se dobiti nekoliko stotina novih radnih mesta.\nIzvor: e-Kapija, Novosti\nZELENO ZAPOŠLJAVANJE RAZVIJA EKONOMIJU\nZapošljavanje sakupljača otpada pre svega u privatnim kompanijama i definisanje modela angažovanja radnika, unapredilo bi njihov materijalni i socijalni položaj i doprinelo razvoju zelene ekonomije, istaknuto je u PKS na radionici o upravljanju otpadom.\nProcenjuje se da bi do 2019. godine u oblasti sakupljanja otpada posao moglo da nađe oko 8.000 radnika, istaknuto je na radionici u okviru projekta "EU podrška zapošljavanju Roma", koji finansira EU, a sprovodi Projektno operativni centar UN u Srbiji sa partnerskim organizacijama, objavila je PKS na svom sajtu. Projekat podrške zapošljavanju Roma i pronalaženja modela angažovanja radnika u oblasti sakupljanja otpada, makar i kroz ugovore o privremenim i povremenim poslovima, ima za cilj i unapređenje reciklaže sekundarnih sirovina.\nDRUGI MEĐUNARODNI SAJAM "ZELENA EKONOMIJA"\nMinistar poljoprivrede i zaštite životne sredine prof. dr Snežana Bogosavljević Bošković učestvovaće, u sredu 16. septembra 2015. godine, na drugom međunarodnom sajmu „Zelena ekonomija“, koji počinje u 10 časova u Hotelu Radisson Blu Old Mill, (Bulevar Vojvode Mišića 15).\nCilj sajma Zelena ekonomija je da na jednom mestu predstavi sve institucije, kompanije i međunarodne organizacije, koji su uključeni u razvoj ekonomski održivog sistema zaštite životne sredine. Glave teme sajma biće modeli javnog privatnog partnetrstva koji mogu da se primene za finansiranje projekata zelene ekonomije u Srbiji i njihova ostvarivost i isplativost, iskustva iz evropskih zemalja po ovom pitanju, proces primarne selekcije u domaćinstvima, kao i mogućnosti daljeg rasta reciklažne industrije u Srbiji kroz učešće lokalnih samouprava.\nDONACIJA VLADE SLOVENIJE OBRENOVCU OD 140.000 EUR ZA REŠAVANJE PROBLEMA KOMUNALNOG OTPADA\nOpština Obrenovac dobila je danas donaciju od slovenačke vlade vrednu 140.000 EUR za rešavanje problema komunalnog otpada, koju je uručila otpravnik poslova Ambasade Slovenije u Srbiji Mateja Norčič Štamcar.\nPrilikom uručivanja ključeva kamiona za odnošenje smeća i komunalnog otpada u Opštini Obrenovac, Štamcar je rekla da je to prvi ugovor koji slovenačka vlada realizuje u okviru najavljene pomoći od milion evra na Donatorskoj konferenciji u junu prošle godine, za područja Srbije i BiH pogođena katastrofalnim poplavama. Slovenački diplomata je napomenula da njena zemlja nije zaboravila pomoć Srbije kada je njenu zemlju u februaru 2014. zahvatilo veliko nevreme i da je uzvratila tog proleća kada su Srbiju zadesile katastrofalne poplave i među prvima priskočila u pomoć.\nJOŠ BEZ ODLUKE O LOKACIJI FABRIKE ZA UPRAVLJANJE OTPADOM U BEOGRADU\nGradonačelnik Beograda Siniša Mali izjavio je danas da još uvek nije doneta odluka na kojoj će se lokaciji nalaziti buduća fabrika za upravljanje otpadom i da je Cerak jedna od potencijalnih lokacija.\nOn je rekao novinarima da se radi o projektu koji će u potpunosti regulisati upravljanje otpadom na teritoriji Beograda i da je ta investicija vredna 250 mil EUR. Mali je rekao da je raspisan tender za idejno rešenje fabrike i napomenuo da će, kakvo god ono bude bilo, biti ekološki prihvatljivo. Prema njegovim rečima Beograd kasni decenijama u rešavanju tog velikog ekološkog problema, budući da je reč o 650.000 tona smeća na godišnjem nivou.\nPojedini mediji preneli su da se građani beogradskog naselja Cerak protive mogućnosti da Fabrika za upravljanje otpadom bude izgrađena u njihovom susedstvu.\nSINIŠA MALI: OBJAVLJEN JAVNI POZIV ZA PRIVATNE PARTNERE ZA DEPONIJU U VINČI\nJavni poziv za potencijalne privatne partnere za projekat javno – privatnog partnerstva za deponiju u Vinči je objavljen i trajaće do oktobra, do kada mogu da se jave zainteresovani privatni partneri, rekao je gradonačelnik Beograda Siniša Mali.\nOvo je prva faza, nakon koje sledi faza konkurentnog dijaloga gde će se naći najpovoljnija ponuda i najpovoljnije tehničko rešenje. U pitanju je trenutno najveći projekat javno – privatnog partnerstva u zemlji i najveći projekat ovog tipa u Evropi, kaže gradonačelnik.\nPOZIV ZA PODNOŠENJE PRIJAVA ZA PRIZNAVANJE KVALIFIKACIJA U PROJEKTU JPP GRADA BEOGRADA ZA PRUŽANJE USLUGA TRETMANA I ODLAGANJA KOMUNALNOG OTPADA\nGrad Beograd – Gradska uprava – Sekretarijat za zaštitu životne sredine („Naručilac”), jedinica lokalne samouprave, sa registrovanom adresom 27. marta 43-45, 11000 Beograd, Republika Srbija, veb-sajt Grada poziva sva zainteresovana lica da podnesu prijave za priznavanje kvalifikacije u postupku konkurentnog dijaloga koji se sprovodi u cilju dodele ugovora o javno-privatnom partnerstvu za pružanje usluga tretmana i odlaganja komunalnog otpada („JPP”).\nProjekat JPP-a obuhvata projektovanje, finansiranje, izgradnju, upravljanje i održavanje postrojenja za tretman i odlaganje na godišnjem nivou približno 480.000 tona komunalnog i oko 100.000 tona građevinskog i otpada od rušenja, uz proizvodnju električne, i/ili toplotne energije, kao i zatvaranje i rehabilitaciju postojeće deponije („Projekat“). Naziv i oznaka iz ORN je 90510000-5 – usluge tretmana i odlaganja otpada.\nTEMPO“ I „ SEKOPAK“ NAGRAĐUJU TOKOM AVGUSTA SUGRAĐANE KOJI RECIKLIRAJU\nTokom poslednja tri vikenda u avgustu "Tempo" u hipermarketu na Adi zajedno sa "Sekopakom" organizuje promociju recikliranja u kojoj će nagraditi građane koji se odazovu akciji "Vašu ambalažu u reciklažu" i donesu ambalažni otpad sortiran na adekvatan način.\nPrvog vikenda akcije (15 - 16.avgust) u terminima od 10 do 18 časova, građani koji žele da učestvuju u akciji moći će da preuzmu od promoterki tri kese za recikliranje ambalažnog otpada na dve lokacije u gradu: u "Tempu" na Adi, kao i na šetalištu Ada ciganlija. Svaka kesa je prilagođena različitom tipu ambalaže (žuta kesa za plastiku, aluminijum i upotrebljenu "Tetra Pak" ambalažu, plava za papir i crvena za staklo). Naredna dva vikenda (22-23.avgust i 29-30.avgust) u terminima od 10 do 18 časova promoterke će građane koji dođu u "Tempo" na Adi sa kesama u kojima su adekvatno sortirali ambalažni otpad, nagraditi ekološkim poklon notesima.\nU BEOGRADU POSTAVLJENA ZVONA ZA ODVAJANJE STAKLENE AMBALAŽE\n"Sekopak" je u saradnji sa JKP "Gradska čistoća" 10. jula 2015, postavio dva reciklažna zvona namenjena odlaganju staklene ambalaže. Zvona su postavljena u centru Beograda na Obilićevom vencu u blizini ulaska u javnu garažu.\nPostavljanje reciklažnih zvona značajno je i za nas i za "Gradsku čistoću" ali i za glavni grad Srbije, budući da je ovo jedan u nizu projekata, koje sprovodimo u uspostavljanju primarne selekcije ambalažnog otpada u Beogradu zajedno sa JKP "Gradska čistoća". Ovo je jedan deo slagalice koja će na kraju dovesti do toga da naša prestonica bude rame uz rame sa ostalim metropolama- rekla je Violeta Belanović Kokir, direktorka kompanije "Sekopak".\nREPUBLIČKI ZAVOD ZA STATISTIKU: STVORENI I TRETIRANI OTPAD U REPUBLICI SRBIJI, 2014.\nRepublički zavod za statistiku Republike Srbije izdao je saopštenje o stvorenom i tretiranom otpadu u Republici Srbiji, 2014.\nSaopštenje možete preuzeti ovde.\nU GROCKOJ POTPISAN PRVI PROJEKAT JAVNO-PRIVATNOG PARTNERSTVA\nGradski menadžer Goran Vesić prisustvovao je u Opštini Grocka sklapanju prvog ugovora javno-privatnog partnerstva koji su potpisali Stefan Dilberović, predsednik opštine, i Đamarino Luiđi, direktor firme „Magip”. Potpisivanju sporazuma prisustvovao je i Miloš Petrović, državni sekretar u Ministarstvu privrede. Goran Vesić je istakao da je ovo prvi sporazum o javno-privatnom partnerstvu na teritoriji Beograda i izrazio uverenje da će ih u budućnosti biti sve više.\nIZVEŠTAJ O JAVNOJ RASPRAVI O NACRTU ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O UPRAVLJANJU OTPADOM\nJavna rasprava o Nacrtu zakona o izmenama i dopunama Zakona o upravljanju otpadom vođena je u skladu sa Zaključkom Odbora za privredu i finansije Vlade Republike Srbije o sprovođenju javne rasprave o Nacrtu zakona o izmenama i dopunama Zakona o upravljanju otpadom 05 Broj: 011-6717/2015 od 17. juna 2015. godine.\nPrema Programu javne rasprave o Nacrtu zakona o izmenama i dopunama Zakona o upravljanju otpadom učesnici u javnoj raspravi su predstavnici državnih organa i organizacija, javnih službi, civilnog društva i druga zainteresovana lica u oblasti upravljanja otpadom (Klinički centar Srbije, stručne organizacije za ispitivanje otpada, zavodi za zaštitu zdravlja, Privredna komora Srbije, Pokrajinski sekretarijat za urbanizam, graditeljstvo i zaštitu životne sredine Vojvodine. Sekretarijat za zaštitu životne sredine Grada Beograda, javna komunalna preduzeća, Stalna konferencija gradova i opština i drugi).\nIZVEŠTAJ O PLASTIČNIM KESAMA U REPUBLICI SRBIJI U 2014. GODINI\nAgencija za zaštitu životne sredine je, na osnovu dostavljenih izveštaja o kesama plasiranim na tržište Republike Srbije, pripremila godišnji izveštaj za 2014. godinu.\nIZVEŠTAJ O PROIZVODIMA KOJI POSLE UPOTREBE POSTAJU POSEBNI TOKOVI OTPADA U REPUBLICI SRBIJI U 2014. GODINI\nAgencija za zaštitu životne sredine je, na osnovu dostavljenih izveštaja o proizvodima koji posle upotrebe postaju posebni tokovi otpada, stavljenim na tržište Republike Srbije, kao i podataka o upravljanju otpadom koji nastaje nakon njihove upotrebe, pripremila godišnji izveštaj za 2014. godinu.\nMinistarstvo poljoprivrede i zaštite životne sredine, na osnovu Zakona o prestanku važenja Zakona o Fondu za zaštitu životne sredine („Službeni glasnik RS”, broj 93/12), člana 4. Uredbe o visini i uslovima za dodelu podsticajnih sredstava („Službeni glasnik RS”, br. 88/09, 67/10, 101/10, 16/11, 86/11, 35/12, 48/12, 41/13 i 81/14) i Pravilnika o usklađenim iznosima podsticajnih sredstava za ponovnu upotrebu, reciklažu i korišćenje određenih vrsta otpada („Službeni glasnik RS”, broj 30/15), objavio je Javni konkurs za dodelu podsticajnih sredstava. Prijave na konkurs primaju se do 31.01.2016. godine.\nČEPOM DO OSMEHA - HUMANITARNA AKCIJA\nCentar za ekologiju Privredne komore Beograda podržao je akciju „Čepom do osmeha“ koja je nastala na inicijativu diplomirane ekološkinje Vanje Petković iz Novog Sada. Naročito je važno što ovakva akcija ima trostruku ulogu, a to je da se otpad reciklira, da se misli o svojoj sredini i da se razvija humanost i solidarnost kod dece i ljudi. Smatramo da je prednost ove akcije što je mehanizam vrlo jednostavan. Od onih koji želi da učestvuju jednostavno treba da odvajaju svoje čepove u kutije na kojim stoji natpis Čepom do osmeha (jedini uslovi je da su čepovi plastični, nije važno da li su oni od napitaka, sokova, vode, mleka, kućne hemije, šampona, pasta za zube, jogurta). Naime, jednostavnost ovog mehanizma ne umanjuje njegovu efikasnost. Vrednost akcije jeste što je ona trajnog karaktera. Sredstva koja se dobiju kada se čepovi predaju na reciklažu su namenjena u humanitarne svrhe sa ciljem da pomognu deci sa invaliditetom ili nekom smetnjom u razvoju, kako bi im se omogućilo lakše učestvovanje u obrazovanju.\nPreuzeto sa sajta cepomdoosmeha.org.rs\nOBAVEŠTENJE O OTVARANJU SOBE SA PODACIMA ZA PROJEKAT TRETMANA I ODLAGANJA OTPADA GRADA BEOGRADA\nGrad Beograd je 24. aprila 2015. godine otvorio virtuelnu sobu sa podacima kako bi zainteresovane kompanije imale u vidu podatke koji se tiču projekta za tretman i odlaganje otpada Grada Beograda.\nZainteresovane kompanije su pozvane da elektronskom poštom na filip.abramovic@beograd.gov.rs i BelgradeSWMPPP@ifc.org prijave svoje učešće u razmeni podataka putem virtuelne sobe.


Promene ustavnih odredaba o javnom tužilaštvu – stručni ugao - CEPRIS\nYou are here: Home / Najnovije vesti / Promene ustavnih odredaba o javnom tužilaštvu – stručni ugao\nJanuar 13, 2022 CEPRIS\nSložićemo se svi da je i pravosuđe često bilo na meti političkih vlasti, koje su ga 2010. godine podvrgli reformi, potom su npr. u krivičnoj materiji više puta menjani krovni zakoni, uvedena je javnotužilačka istraga i pred tužioce je postavljen odgovoran i važan zadatak sprovođenja dokaznih radnji.Stanje danas je sigurno bolje nego što je to bilo do 2010. godine u smislu da je urađen znatan broj starih, programskih predmeta, tužilačka istraga je dala pozitivne rezultate, ali ne može se osporiti da na stabilnost i efikasnost pravosudnog sistema utiču političke strukture.\nTo je ujedno bio glavni razlog za donošenje Akta o promeni Ustava, za koje se ne može reći da je brzopotezan i munjevit, pre svega jer je od samog donošenja Ustava iz 2006. godine od strane vodećih domaćih konstitucionalista, među kojima je bio i profesor Ratko Marković, ukazano na nedosledne i manjkave odredbe o pravosuđu, a potom što je od tada postojalo više ozbiljnih inicijativa za promenu Ustava. Radna grupa koju je formirao Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo Narodne skupštine je pretresao sva bitna pitanja i uz baštinjenje evropskih vrednosti došla do konačne verzije Akta o promeni Ustava. Sada nam predstoji sprovođenje ustavotvornog referenduma, koji je zakazan za 16. januar 2022. godine.\nDa li znate kako se menja položaj javnog tužilaštva i javnih tužilaca i kakav značaj takve izmene Ustava mogu imati kada je u pitanju krivično gonjenje kriminalaca? Ovde će biti ukazano na one najvažnije izmene i njihov praktični značaj.\nGarantovana je samostalnost javnog tužilaštva i predviđeno je da niko izvan javnog tužilaštva ne može uticati na javno tužilaštvo i nosioce javnotužilačke funkcije u postupanju i odlučivanju u pojedinom predmetu. Javno tužilaštvo će i ubuduće goniti kriminalce i učinioce privrednih prestupa, prekršaja itd, i obavljaće druge nadležnosti kojima se štiti javni interes. Najvažnije jeste da javno tužilaštvo rukovodi predistražnim postupkom, vodi istragu i zastupa optužnicu pred sudom, ali zbog učešća u svim tim fazama krivičnog postupka pravilno je ipak da zadrži i funkciju zaštite zakonitosti i time i pravne sigurnosti. Pojavile su se polemike u stručnoj javnosti oko određivanja javnog tužilaštva kao jedinstvenog organa, ali ovde se ne pretpostavlja da je javno tužilaštvo nosilac i nove posebne grane vlasti, već da ima specifična ovlašćenja u kontekstu da je i organ postupka i stranka.\nZamenici javnih tužilaca postaće javni tužioci u okviru jednog javnog tužilaštva, a javnim tužilaštvom će rukovoditi glavni javni tužilac. Ovo nije samo jedna „kozmetička“ izmena. Naprotiv, od izuzetne je važnosti jer će javni tužioci biti obrađivači predmeta, oni koji će rešavati meritorno slučaj i šef javnog tužilaštva neće smeti da im daje naloge i instrukcije za postupanje mimo obaveznih uputstava. Dakle, javni tužioci će odlučivati samostalno koga će da zadrže, protiv koga će pokrenuti istragu, protiv koga će istragu obustaviti i protiv koga će podneti optužnicu i zabranjen je svaki nedozvoljen uticaj unutar javnog tužilaštva na odluku konkretnog tužioca. Time će se obezbediti veći stepen nezavisnosti u odlučivanju i svaki javni tužilac će na osnovu svog znanja i sposobnosti postupati u predmetu i odgovarati za rad.\nSigurno ste u javnosti često čuli kritike u pogledu načina izbora javnih tužilaca. On je takođe tema Akta o promeni Ustava, jer više neće biti ograničenog trogodišnjeg mandata zamenika javnih tužilaca koji se biraju prvi put i stalnost funkcije je zagarantovana. Međutim, to ne znači da je ona apsolutna, jer javni tužioci snose odgovornost za svoj rad i ovi ustavni amandmani predviđaju i osnove za prestanak funkcije i razrešenje.\nIsključen je i neposredan izbor javnih tužilaca u Narodnoj skupštini osim kada je u pitanju sadašnji Republički javni tužilac i uvedena je zabrana njegovog ponovnog izbora. Neće više postojati mogućnost da narodni poslanik ospori izbor pojedinog kandidata za javnog tužioca i da političke reference nadvladaju stručne, jer će ubuduće o tome odlučivati isključivo Visoki savet tužilaštva tj. današnje Državno veće tužilaca. Ovo kolektivno telo biraće i glavne javne tužioce, te će i Vlada, kao i Narodna skupština ubuduće biti eliminisani iz postupka izbora šefova javnih tužilaštava. Ogromni je korak napred isključivanje političkih organa iz izbora javnih tužilaca i to odvajanje od zakonodavne i izvršne vlasti jača samostalnost javnog tužilaštva.\nVisoki savet tužilaštva činiće pet javnih tužilaca koje biraju svi glavni javni tužioci i javni tužioci, četiri istaknuta pravnika koje bira Narodna skupština i dva člana po položaju: vrhovni javni tužilac i ministar nadležan za pravosuđe. Istaknuti pravnici kao pojam predstavljaju pravni standard, ali važno je da oni neće moći da budu članovi političke stranke, već je pretpostavka da će svojim znanjem i integritetom dok im bude trajao petogodišnji mandat jemčiti samostalnost javnom tužilaštvu. Ukoliko Narodna skupština ne izabere ove članove u određenom roku, njih će birati komisija koju čine predsednik Narodne skupštine, predsednik Ustavnog suda, predsednik Vrhovnog kasacionog suda, Vrhovni javni tužilac i Zaštitnik građana.\nNavedene promene Ustava, složićete se, sadrže adekvatna i kvalitetna rešenja, jer je važno da u Ustavu bude predviđena samostalnost javnog tužilaštva i garancije za njeno ostvarivanje, da bi i javni tužioci razumeli da moraju da izađu iz senke svojih šefova i pokažu i javnosti da su uvek u prvoj liniji borbe protiv kriminala, da hitno postupaju i da ne postoje privilegovani kada je u pitanju krivično gonjenje.\nGrađani će imati ključnu ulogu u ustavnim promenama, jer će od njihovog izjašnjenja na republičkom referendumu, kao obliku neposrednog odlučivanja naroda u okviru predstavničke demokratije, zavisiti potvrđivanje Akta o promeni Ustava. Stoga, vaše „Da“ značiće podršku stvaranju nezavisnog, jakog i odgovornog pravosuđa, vaše „Ne“ predstavljaće prepreku kvalitetnom i efikasnom rešavanju problema funkcionisanja pravosudnog sistema i odraziće mišljenje da ste zadovoljni sadašnjim stanjem u pravosuđu, a vaš bojkot neće značiti ništa, jer nema cenzusa sa ustavne promene i prepustićete odluku o ovom važnom pitanju drugima.\nZa koju god da se opciju opredelite, učinite to odvažno, razborito i bez prekora i s ciljem da ona ima pozitivne uticaje na nezavisnost pravosudnog sistema, efikasnije ostvarivanje prava građana i garanciju predvidljivosti zaštite prava. I da, ovo je pitanje od važnosti prvenstveno za građane, a ne isključivo za sudije i javne tužioce, koji ne žele da se otuđe od naroda, već da svoje funkcije samostalno i nezavisno vrše primenjujući stručna znanja i iskustva i intelektualnu hrabrost prilikom odlučivanja o vašim pravima i obavezama.


Govoreći o aktuelnoj krizi kao ekonomskoj šansi, Vasiljev je dao primere globalno uspešnih tehnoloških startapa koji su nastali baš u vreme ili odmah nakon ekonomske krize 2008. godine — kao što su Uber, Spotify, Airbnb, Groupon ili Whatsapp.\n-Ovi startapi nisu dospeli u sam vrh zahvaljujući tehnologiji koju su ponudili. Mnogo bitnije, oni su na svetsko tržište doneli potpuno nove poslovne modele — koje je tehnologija omogućila. Setite se da su pre 12 godina Budimpeštu ili Barselonu mogli da posete samo oni koji su platili smeštaj u hotelu, za uslugu prevoza automobilom je postojao isključivo taksi, a oni koji su plaćali muziku su kupovinom postajali njeni vlasnici — zauvek - rekao je Vasiljev.\n-Deceniju kasnije, ekonomija deljenja, ali i ekonomija pretplate, počinju da se smatraju sasvim redovnom pojavom u mnogim privrednim sektorima. Siguran sam da će, u godinama pred nama, ovo postati „nova normalnost“ u skoro svakoj industriji. Da bismo bili barjaktari, a ne žrtve takvih promena, mislim da treba da prestanemo da razmišljamo o unapređenju tehnologije koju koristimo i okrenemo se promeni poslovnih modela kroz upotrebu tehnologije - istakao je Vasiljev.\n-Fokus čitave srpske privrede na tehnološke startape može biti presudan u borbi za njen izlazak iz aktuelne krize. U celom svetu, godinama unazad, startapi su najveći generator novih poslova. Podjednako važno, inovacije koje nastaju u saradnji tradicionalnih kompanija sa startapima mogu biti recept za njihov ubrzani oporavak, ali i dramatični rast i širenje na globalno tržište - naglasio je Vasiljev, ističući primere iz svog iskustva suosnivanja, izgradnje i investiranja u startape u zemljama Evropske unije, Bliskog istoka i Azijsko-pacifičkog regiona.


Predlog federalnog budžeta SAD 1,4 hiljade milijardi dolara - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Predlog federalnog budžeta SAD 1,4 hiljade milijardi dolara\nČelnici Predstavničkog doma Kongresa SAD predstavili su federalni paket budžetske potrošnje za 2020. godinu u iznosu od 1,4 biliona (hiljada milijardi) dolara uz neuobičajeno veliko opterećenje stavki koje su dodate u poslednji čas.\n0Piše: Beta-AP 17. decembra 2019. 09.40\nGlasanje u Predstavničkom domu zakazano je za danas o sveobuhvatnom Zakonu o budžetu na 2.313 stranica.\nBudžet bi trebalo da predsedniku Donaldu Trampu omogući finansiranje izgradnje ograde na granici Sjedinjenih Država i Meksika.\nPredlog zakona sadrži stavke koje odražavaju odnos snaga u Vašingtonu, nudeći poslanicima mnogo šta da glasaju i za, i protiv.\nNije sigurno da će Tramp potpisati zakon o budžetu jer prekidom finansiranja može da blokira federalne vlasti boreći se i time protiv procedure pokrenute za njegovo smenjivanje, koju vode opozicione Demokrate, većina u Predstavničkom domu.\nPenzionisani rudari uglja i sindikalni protivnici poreza iz doba Obame na skupe vrste zdravstvenog osiguranja imaju velike budžetske dobitke iz pregovora lidera Kongresa i Bele kuće tokom vikenda.\nZakon o budžetu bi podigao uzrast za kupovinu duvanskih proizvoda sa 18 na 21 godinu i dao poslovne pogodnosti finansiranju izvoza, osiguranju od poplava i imigrantskim radnicima.\nSpisak dodataka predlogu budžeta porastao je tokom vikenda i obuhvatio trajno ukidanje poreza na skupe pakete zdravstvenog osiguranja i finansiranje zdravstvene zaštite i penzija za oko 100.000 penzionisanih članova sindikata rudara uglja čijem penzionom fondu kojima preti nelikvidnost.\nPorez na medicinske proizvode i planove zdravstvenog osiguranja bi se trajno ukinuo.\nDeficit federalnog budžetskog paketa bi porastao – skoro 400 milijardi dolara tokom 10 godina kako bi se ukinula tri takozvana poreza „Obamakera“ uz prateći paket da bi se produžilo nekoliko povoljnih poreskih olakšica o kojima se još pregovara.\nPorezi iz ere Obame ranije su samo u načelu suspendovani. Zakoni o tome su ublaženi odredbama koje odražavaju podeljenu moć u Vašingtonu.\nRepublikanci su održali status kvo u nekoliko bitki o pobačaju i o finansiranju Trampovog pograničnog zida. Demokrate koje kontrolišu Predstavnički dom su uspele da izdejstvuju 3,1 odsto povišice za savezne civilne službenike i prvu ratu finansiranja istraživanja o nasilju izazvanom oružjem posle više od dve decenije protivljenja lobiju ljubitelja naoružavanja građana.\nSveobuhvatan zakon o budžetu, u dva paketa – u političke i taktičke svrhe, deo je velikog konačnog ovogodišnjeg naleta zakona koji ove sedmice prolazi Kongres uprkos ogorčenim stranačkim podelama i proceduri za smenjivanje Trampa. U četvrtak je glasanje o novoj verziji Severnoameričkog sporazuma o slobodnoj trgovini, dok Senat uskoro sprema da pošalje Trampu godišnji zakon o odbrambenoj politici.\nJezgro troškova budžetskog paket-zakona sastoji se od 12 godišnjih zakona o izdvajanjima agencija koje Kongres donosi svake godine. Time se ispunjava dvostranački okvir utvrđen jula o povećanju potrošnje federalnih službi za naredne dve godine od oko 100 milijardi dolara, umesto automatskog smanjenja potrošnje koja bi oštro smanjilo budžet Pentagona i drugih službi.\nDodaci budžetu uključuju razne odredbe koje su u Vašingtonu tražili poslovni i radnički interesi i njihovi lobisti.\nU poslovnom delu je sedmogodišnje produženje zakona o Eksport-import banci koja pomaže finansiranje transakcija u koristi američkih izvoznika, kao i obnova vladinog programa osiguranja od terorizma. Finansijski problematični državni program osiguranja od poplava produžio bi se do septembra, kao i nekoliko viznih programa i za kvalifikovane i sezonske radnike.\nDemokrate koji kontrolišu Predstavnički dom osvojile su veća sredstva za obrazovanje u ranom detinjstvu i razne druge domaće programe. Oni su takođe osvojili veća sredstva program zdravstvene zaštite „Medikaid“ za siromašni Portoriko koji se bori da se oporavi od razronog uragana i ekonomskog pada.\nDok Republikanci slave povećanje rashoda za odbranu, a Demokrate za domaće programe, većina odredbi zakona o budžetskoj potrošnji uživa podršku obe stranke, uključujući povećanja rashoda za medicinska istraživanja, borbu protiv epidemije opioida i pomoć porodicama i za brigu o deci uz subvencije programima saveznih država.\nDemokrate su osigurale i 425 miliona dolara za savezne države da nadograde svoje izborne sisteme, a pojačale su budžet za popis stanovništva za 1,4 milijarde dolara više od Trampovog zahteva. Osvojili su manja povećanja za Agenciju za zaštitu životne sredine, programe obnovljivih izvora energije i pristupačno stanovanje.\n„Povećavamo sredstva za prioritete koji će našu zemlju učiniti sigurnijom i jačom i pomoći marljivim porodicama da napreduju“, rekla je predsedavajuća jednog odbora Nita Lovi.\nIshod u najnovijem poglavlju dugogodišnje bitke oko Trampovog graničnog zida je da se za to da još 1,4 milijarde dolara, koliko i ove godine, uz očuvanje Trampove mogućnosti da za to koristi i neke druge budžetske stavke i time nekoliko puta poveća taj iznos.\nTo je udarac za liberalne protivnike zida, ali prihvatljiv kompromis za pragmatično orijentisane demokrate koje su želele da s druge strabe dobiju 27 milijardi dolara povećanja za domaće programe.\nBudući da desetine Demokrata mogu glasati protiv pograničnog zida, te je, da bi se to nadoknadilo, novac za to povezan sa skoro 700 milijardi dolara budžeta Pentagona što garantuje da će dobiti potrebne dodatne glasove Republikanaca.\nAmerički kongres, Donald Tramp


f Dva parka prirode iz Srbije čekaju sertifikat Europarka - Arhus Centar Subotica\nDva parka prirode iz Srbije čekaju sertifikat Europarka\nSpecijalni rezervat prirode Gornje Podunavlje i Nacionalni park Fruška gora, trebalo bi da postanu prva dva nacionalna parka u Srbiji koji će dobiti Evropski sertifikat za održivi turizam koji dodeljuje Evropska federacija parkova, najavio je Svetski fond za prirodu.\nU saopštenju se navodi da su stručnjaci Europarka u poseti tim parkovima prirode, a o dodeli sertifikata će odlučivati na osnovu viđenog i strategije koja je predata prilikom nominacije. Odluka će biti saopštena u septembru.\nPredstavnica Europarka Marja von Loef ocenila je da je održivi razvoj u turizmu važan jer uzima u obzir životnu sredinu, ljude i privredu.\nPodseća se da su parkovi u procesu nominacije za taj sertifikat ušli kao deo WWF-ovog projekta "Parkovi Dinarskog luka", nakon što su osnovali Forum za turizam svih zainteresovanih strana i napravili akcioni plan i strategiju turizma za period od pet godina.\nPredstavnik WWF-a za Mediteran Deni Porej ocenio je da je održivi turizam neophodan za opstanak biodiverziteta koji se nalazi u parkovima regiona.


Od aprila obuka Mitrovčana za rad u Nemačkoj - Ozon Media\nSremska Mitrovica – Sve veći broj Srba, među kojima je jedan broj i Mitrovčana u potrazi za boljim uslovima za život i poslovnim prilikama je napustio ili planira da napusti Srbiju i preseli se neku drugu zemlju sveta.\nMeđu onima koji žele da napuste Srbiju ima različitih profila ljudi, ljudi različitog nivoa obrazovanja, profesija, godišta, socijalnog statusa, ali svima njima cilj je isti, živeti bolji život.\nKao jedan od profila radnika koji se po potražnji izdvaja na inostranom tržištu rada jeste profil medicinskih radnika. Potrebe za medicinskim osobljem su velike u Evropi, pre svega u Nemačkoj i Austriji.\nSa ciljem da se tim radnicima omogući preseljenje u Nemačku i olakša čitav proces pokrenut je projekat ”Migracija stručnjaka”.\nPut do posla u inostranstvu nije jednostavan, vrlo često naši ljudi dobijaju nepotpune ili pak pogrešne informacije o tome šta je sve potrebno da bi sigurno i u razumnom roku mogli da ostvare svoj cilj. Ambasade daju opšte informacije, ali svakako nisu u mogućnosti da se do detalja bave svakim pojedinačnim slučajem niti im je to svrha, upravo sve to je i jedan od razloga zbog čega je nastao projekat ”Migracija stručnjaka”.\nOvaj projekat polazi od prve pretpostavke da je za medicinske tehničare apsolutan preduslov znanje nemačkog jezika nivoa B 2. Dodatno, iako je naš srednji medicinski kadar izuzetno cenjen u Nemačkoj, sama diploma medicinske škole nije dovoljna za zaposlenje u toj zemlji i potrebna je sertifikacija u skladu sa propisima Nemačke.\nU okviru projekta pokreće se obuka polaznika do nivoa B2 za nemački jezik i priprema za stručni ispit iz nege pacijenata koji se polaže u Nemačkoj, što je faza I projekta.\nPosebno je značajno da je projekat “Migracija stručnjaka” vezan za veliku kompaniju koja se bavi ljudskim resursima Dekra, koja već sada ima klijente koji žele da zaposle polaznike kursa koji u okviru projekta Migracija stručnjaka uspešno završe obuku.\nSvi koji budu ušli u projekat, biće u poziciji da imaju jasno definisan cilj, jasno definisan put i rezultat koji ga čeka ako ispuni svoj jedini zadatak, da pohađa intenzivnu obuku i uspešno je završi.\nU Sremskoj Mitrovici obuka će se vršiti od aprila meseca i trajaće narednih godinu dana. Plaćanje obuke vrši se nakon zapošljavanja u Nemačkoj, tako što će tokom dve godine polaznicima obuke mesečna plata biti umanjena za 50 evra.\nViše informacija o projektu možete dobiti na: www.serbolab.com kvalitetan i da nekima može da promeni život na bolje.\nSnimak radijske emisije:\nHolandski rasadnik „Fleuren“ dolazi na Frušku goru


Petković informisao ambasadora Francuske o potezima Prištine i kršenju osnovnih prava Srba na KiM - Kancelarija za Kosovo i Metohiju, Vlada Republike Srbije\nNaslovna » Aktuelno » Vesti »Petković informisao ambasadora Francuske o potezima Prištine i kršenju osnovnih prava Srba na KiM\nPetković je informisao francuskog ambasadora o poslednjim događanjima na Kosovu i Metohiji, u svetlu odluke privremenih institucija samouprave u Prištini da se u srpskim sredinama na KiM onemogući održavanje referenduma o promeni Ustava Republike Srbije. Direktor Petković je naglasio da se radi o nastavku kampanje nasilјa i represije nad srpskim narodom, koja traje već mesecima, ali i o otvorenom nastojanju da se potpuno ponište i ukinu najelementarnija politička i građanska prava Srba na Kosovu i Metohiji.\nDirektor Kancelarije za Kosovo i Metohiju izrazio je očekivanja da će međunarodna zajednica biti čvršća i da će blagovremeno izvrši snažniji pritisak na Prištinu, kako se sve ne bi svelo samo na reakciju saopštenja i retoričkih poruka, što očigledno za prištinske političke strukture nije bilo obavezujuće. Petković je podsetio da je srpskom narodu, uz podršku OEBS-a, u prošlosti bilo omogućeno da glasa na izborima koje raspisuje Republika Srbija i da se odluke Prištine po pitanju održavanja referenduma mogu smatrati najflagrantnijim aktom političkog i pravnog nasilјa.\nDodatno nespokojstvo unose izjave prištinskih političara da će Srbima na Kosovu i Metohiji i u budućnosti biti zabranjeno da glasaju na izborima koje raspisuje Republika Srbija, posebno na izborima 3. aprila, što, prema njihovom planu, u krajnjem ishodištu treba da obeshrabri srpski narod u borbi za opstanak i njegova prava u našoj južnoj pokrajini. Takav prištinski scenario ukidanja prava glasa za izbore u aprilu sigurno se neće dogoditi, podvukao je direktor Petković.\nSve ovo vodi ka ugrožavanju mira i nastavku opasne destabilizacije regiona, ali i poništavanju svih do sada uloženih napora da se dođe do uspostavlјanja poverenja i normalizacije odnosa u našoj južnoj pokrajini, izrazio je svoju bojazan direktor Petar Petković.\nI pored svega ovoga, Beograd i dalјe smatra da se sva otvorena pitanja mogu rešavati jedino mirnim putem i na tome će nastaviti da insistira, iako je neispunjavanje preuzetih obaveza iz briselkih dogovora od strane Prištine, još jedna velika prepreka i izazov u procesu normalizacije odnosa, naglasio je Petković.\nNa kraju, direktor Kancelarije za Kosovo i Metohiju dr Petar Petković je izrazio uverenje da će posvećenost Francuske i Srbije regionalnoj stabilnosti i uspešan razvoj saradnje dve države, na osnovama tradicionalnog prijatelјstva, biti nastavlјen i u budućnosti.


Web stranica Vlade TK - Više od milion KM nepovratnih sredstava za podršku razvoju privrede\nViše od milion KM nepovratnih sredstava za podršku razvoju privrede\nMinistar privrede Tuzlanskog kantona Asmir Hasić potpisao je danas ugovore o implementaciji nepovratnih novčanih sredstava sa korisnicima grant sredstava sa pozicije "Podrška razvoja Kantona za 2019. godinu" među kojima su bili predstavnici malih i srednjih preduzeća, obrtnici, predstavnici udruženja, fondacija i komora te budući poduzetnici.\nOve su godine za poboljšanje poslovnog okruženja Vlada i Ministarstvo privrede TK izdvojili višestruko veći iznos nego u prethodnom periodu a riječ je o milion i 10 hiljada KM, raspoređenih na 6 projekata.\nPrema riječima ministra Hasića, ovim je programom predviđeno da obrti dobijaju maksimalno 5000 KM, mala i srednja preduzeća dobijaju max. 40 000 KM dok je za nove poslovne poduhvate Ministarstvo je izdvojilo po projektu 10 hiljada KM. Predstavnici će nakon realizacije projekta obići privredna subjekte kako bi vidjeli da li su sredstva namjenski utrošena, naglašeno je ovom prilikom.\nSredstva u ukupnom iznosu od 913.420 KM bit će raspoređena na 48 korisnika sa područja TK. Od toga će za 9 budućih poduzetnika za pokretanje poslovnih poduhvata biti izdvojeno oko 90.000 KM dok će tri udruženja i fondacije dobiti 33,6 hiljada KM za sufinansiranje razvojnih projekata finansiranih iz EU ili drugih međunarodnih fondova. Obrtnička komora TK će za promociju obrtništva u obrazovnim institucijama dobiti 10 hiljada KM, 310 hiljada KM obezbijeđeno je za projekte malih i srednjih preduzeća a 100 hiljada za 22 obrtnika koji su aplicirali na Javni poziv za grant sredstva.\nSa jedinicama lokalne samouprave, odnosno 5 općina/gradova Tuzlanskog kantona, čiji su projekti unaprjeđenja i razvoja poslovnih zona također odabrani u okviru ovog javnog poziva, bit će naknadno organizovano potpisivanje ugovora.


Objavljeno 10 mart 2021 1 min čitanja\nAleksandar Jovanović Ćuta, aktivista pokreta Odbranimo reke Stare planine, priveden je na informativni razgovor nakon emisije "Utisak nedelje". Jovanović je o ovom iskustvu pisao na Fejsbuk grupi "Odbranimo reke stare planine".\n“Juče oko podneva priveden sam na informativni razgovor u kriminalisticku policiju. Razlog – moje izjave u Utisku nedelje. Ljudi su bili korektni i nije trajalo dugo”, naveo je Aleksandar Jovanović Ćuta.\n“Mi imamo posla s ljudima koji će sutra, ako nađu sebi matematiku i nekakvu zaradu, ‘ladno da sagrade pored dečijeg vrtiću nekakavu deponiju nuklearnog otpada. A pričati sa Anom Brnabić o ekologiji, čisto je gubljenje vremena”, rekao je Jovanović u Utisku.\nOn je naglasio da to što Kinezi rade ovde, to “sebi ne bi radili nikad”.\n“Oni su sad u procesu ugradnje najsavremenijih tehnologija kad su u pitanju njihovi zagađivači. Kad bi kod njih neko tako nešto radio, a prave se blesavi, ta Evropa, njega bi tamo odmah strpali u ludnicu”, istakao je je on u nedelju veče u emisiji.


U Idvoru, rodnom mestu Mihajla Pupina potpisan je protokol o nastavku naučno tehnološke saradnje Srbije i SAD.Protokol su potpisali ministar prosvete,nauke i tehnološkog razvoja Branko Ružić i ambasador SAD u Srbiji NJ.E. Entoni Godfri.\nSrbija bi trebalo da bude ponosna što ima Pupuna i Teslu ali i Amerika jer je obojici velikih naučnika pomogla da uspeju rečeno je u Idvoru prilikom potpisivanja protokola o nastavku naučno tehnološke saradnje dve zemlje. Na današnji dan >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << 1915 te godine u Americi je formiran Savetodavni odbor za aeronautiku u čijem osnivanju je učestvovao i Mihajlo Pupin a kasnije iz ovog odbora nastaće NASA.\nKoraci od sedam milja današnjih naučnika ne bi bili mogući bez međunarodne saradnje bilo da je reč o timovima koji rade u svemirskim stanicama ili prave vakcine protiv korona virusa naglasio je ambasador SAD u Srbiji NJ:E: Entoni Godfri.\nSaradnja izuzetno važna\nTa institucija bila je prethodnica Nacionalne vazduhoplovne i svemirske administracije - NASA, naveo je Ružić i dodao da Srbiju i SAD neraskidivo povezuju naučnici kao što su Nikola Tesla i Mihajlo Pupin, kojima je Amerika bila druga domovina.\nAmbasador Godfri izjavio je da dokument koji je danas potpisan unapređuje saradnju između naučnika i akademika i u mnogim drugim oblastima - medicine, arheologije, nauke o klimi i šire.\nProbni završni test na klasičan način, uz poštovanje mera\n"Sve će biti u skladu sa pravilnikom koji definiše na koji način se odvija vaspitno-obrazovni proces", rekao je Ružić u Idvoru, odgovarajući na pitanja novinara.\nMinistar Ružić izjavio je da je realno očekivati da će jedinstveni udžbenici za srpski jezik i književnost, istoriju i geografiju biti spremni za školsku 2022/2023. godinu i istakao da nema razloga da se zbog toga menja nastavni plan i program.\n"Očekujemo da, u skladu sa razgovorom koji sam imao i sa predsednikom Republike, pripremimo i pošaljemo prema Vladi Srbije predlog izmena i dopuna Zakona o udžbenicima. Nakon toga, nakon skupštinske rasprave i donošenja zakona krenuli bismo u implementaciju", rekao je Ružić.\n"Što se tiče programa, čitav kurikulum je izmenjen, usklađen i nema razloga da se na bilo koji način programi i planovi menjaju zbog ove zakonske inicijative", rekao je Ružić.


SEEbiz.eu / HR / Propada dodatnih 1.000 tona malina u BiH\nmaline hladnjače Savez proizvođača jagodičastog voća i otkupljivača Halil Osmanović\nPropada dodatnih 1.000 tona malina u BiH\nDatum objave: 21.06.2018. - 15:30:29\nSARAJEVO - Ukoliko se u narednim danima ne osiguraju hladnjače, propašće dodatnih 1.000 tona malina u Bosni i Hercegovini.\nNa sastanku predstavnika Ministarstva poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva FBiH, Saveza proizvođača jagodičastog voća i otkupljivača zaključeno je da bi trebalo osigurati dodatne kapacitete hladnjača od kompanija.\nDirektor Jedinice za koordinaciju projekata pri Ministarstvu poljoprivrede FBiH Halil Omanović kazao je za Klix da je osnovni problem što je malina rodila ranije te su vrlo brzo svi kapaciteti hladnjača bili popunjeni.\n"Iz IFAD-a je ponuđeno da se grade kapaciteti u 27 opština, ali samo šest opština je izrazilo interes, od čega su tek tri projekta realizovana. Niko nije mogao da očekuje da će to biti tako", kazao je Omanović.\n"Država je na ispitu da spasi maline koje propadaju na poljima. Imamo niz prijedloga koje još moramo da finalizujemo...".\nMalinari iz orahovičkog kraja su uništili stotine kilograma malina, a primorani su da to rade i u narednom periodu sve dok hladnjačari ne otkupe ono što oni poberu u svojim malinjacima.


Zamena za đokića: Goran Topić novi trener Vršca - Blic sport\nArhiva » Vesti » Blic sport 22.01.2018\nZamena za đokića: Goran Topić novi trener Vršca\nKošarkaški klub Vršac je u subotu ostao bez trenera nakon što je sporazumno raskinut ugovor sa Vladimirom Đokićem, a samo dan kasnije ovaj klub je dobio novog stratega. Radi se o Goranu Topiću, skautu u košarkaškoj reprezentaciji Srbije.\nBlic sport ponedeljak, 22. januar 2018. | I. V.\nFoto: Aleksandar Dimitrijević / RAS Srbija Goran Topić\nSrpski predstavnik u Drugoj ABA ligi imao je nekoliko neplaniranih poraza, posle čega je ceh platio Vladimir Đokić. Njegov poslednji meč na klupi Vršca bio je onaj u Košarkaškoj ligi Srbije, koju je njegov tim izgubio od Dunava sa 59:70. Razišao se sa ovim klubom posle 14 meseci, a Goran Topić će imati zadatak da trgne košarkaše.\nOn je u prethodnom periodu bio član stručnog štaba Aleksandra Đorđevića u reprezentaciji Srbije. Radio je i u Crvenoj zvezdi, jer je 2012. godine bio pomoćnik šefu stručnog štaba Milivoju Laziću.\nTopić je 20 godina radio u Hemofarmu, od 1992. do 2012. godine, kada je sarađivao i sa ženskim timom, koji je dugo bio neprikosnoven u Srbiji.\nIma bogato reprezentativno iskustvo, jer je pored rada u seniorskom nacionalnom timu, radio i u mlađim kategorijama, i u muškoj i u ženskoj konkuenciji.\n(I. V. )\nABA liga Košarka Vršac Češka Dunav


Antonov u mađarskom Ujpeštu - SPORTSKI ŽURNAL\n25 septembar, 2020 1\nLevi bek stiže na insistiranje srpskog stručnjaka Predraga Rogana\nNemanja Antonov je novi igrač Ujpešta. Član Zlatne generacije sa Novog Zelanda potpisao je trogodišnji ugovor. Levi bek stiže na insistiranje srpskog stručnjaka Predraga Rogana, a pridružiće se golmanu Filipu Pajoviću, Miroslavu Bjelošu i Nioli Mitroviću.\nU Ujpeštu imaju velika očekivanja od Nemanje Antonova, opisuju ga kao igrača koji se odlično služi levom nogom i po potrebi može da igra u veznom redu.\n- Vredno sam radio i trenirao poslednjih mesec dana od kada sam napustio Muskron. Nadam se da ću se brzo uklopiti - rekao je posle potpisivanja ugovora Antonov, koji bi mogao da debituje već u nedelju u meču protiv Honveda.\nLevi bek koji je rođen u Pančevu, je karijeru počeo u OFK Beogradu, a tokom karijere igrao je za Partizan, Grashopers i Muskron.\nBivši igrač Partizana Nemanja Antonov u Serkl Brižu\nAntonov u Muskronu, ugovor do leta 2021.\nsabac · 26 septembar, 2020 05:26


TNB Tschat1 Podloga Za Mis podloga za miš cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nTNB Tschat1 Podloga Za Mis podloga za miš cene\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete TNB Tschat1 Podloga Za Mis podloga za miš po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi TNB podloga za miš Tschat1 Podloga Za Mis na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Podloge za miš cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za TNB Podloge za miš, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za TNB Tschat1 Podloga Za Mis podloga za miš sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za TNB Tschat1 Podloga Za Mis podloga za miš. Pre kupovine, podatke za TNB podloga za miš Tschat1 Podloga Za Mis proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


"Air France" planira da smanji broj zaposlenih za 465 - Biznis Info\nYou are at:Home»Kompanije»“Air France” planira da smanji broj zaposlenih za 465\n“Air France” planira da smanji broj zaposlenih za 465\nBy BiznisInfo on\t 14/05/2019 Kompanije\n“Air France” planira da smanji broj zaposlenih za 465 ljudi, kako bi smanjio kapacitet kratkih linija u pokušaju da zaustavi gubitke nastale zbog konkurencije niskobudžetskih avio-kompanija i brzih vozova, prenosi “Bloomberg”.\nNajveća divizija “Air France-KLM grupe” ukinuće naredne godine radna mjesta na domaćim linijama, saopštila je kompanija. Konsultacije sa sindikatima i drugim zainteresovanim stranama počeće uskoro, a prisilnih odlazaka neće biti, navodi se u saopštenju.\nSmanjenje kapaciteta kratkih linija do kraja 2021. godine će iznositi 15 odsto.\n“Air France” je od 2013. pretrpio gubitak na domaćim linijama u iznosu od 717 miliona eura. Smanjenje kapaciteta će iznositi 15 odsto mreže kratkih linija do kraja 2021. godine, navodi kompanija, prenio je Tanjug.


Anastasiji Ceca priredila rođendansko iznenađenje\nNaime, Anastasija je boravila kod dečka u Novom Sadu i nije ni slutila da se u njenom porodičnom domu za ju priprema prava fešta.\n- Prijatelji su joj priredili slavlje koje će pamtiti do kraja života. Ceca je pomogla da se za njenu mezimicu priredi fenomenalno rođendansko iznenađenje, a od nje su sve sakrili - otkriva naš izvor i dodaje:\n- Slavljenica je bila sa dečkom koji ju je dovezao kući, dok su je svi spremni čekali. Usledilo je slavlje, svi su bili rasploženi i nasmejani, a Anastasija nije krila da ju je gest najbližih oduševio. Ceca je danas podelila video u koejm mlada Anastasija priča o rođendanu kada je punila 11 godina, a više o tome pročitajte OVDE.\nAnastasija duva svećice\nČim je kročila u prostoriju prisutni su zzapevali rođendansku pesmu, a Anastasija je pala Ceci u zagrljaj. Oduvala je rođendanske svećice i pomislila želju, a kako je sve izgledaalo pogledajte u videu na početku teksta.


Uručene nagrade najboljima na fudbalskom turniru\ndecembar, 04 2021\tDruštvena odgovornost\nTurnir u malom fudbalu pod nazivom “60 godina nikšićkog čelika”, koji je za zaposlene u Tosčeliku Nikšić organizovan povodom jubileja kompanije, završen trijumfom fudbalera Radničkog.\nRadnički je u finalu savladao Parmu sa 6:1, dok je Ađustaža do 3. mjesta stigla pobjedom protiv tima Kostolomci sa 8:6. Završnici turnira prisustvovao je i izvršni član Odbora direktora Tosčelika Nikšić, Erkut Alkaja.\nTim povodom, danas je u restoranu fabrike organizovana mala svečanost, tokom koje je izvršni direktor Guraj Guzeler uručio medalje članovima tri prvoplasirane ekipe, kao i pehare najboljem igraču Radovanu Đikanoviću, najboljem golmanu Radisavu Mušikiću i najboljem strijelcu Nenadu Perišiću. Za najbolje ekipe i pojedince menadžment kompanije je obezbijedio i novčane nagrade.\nPobjedniku je, takođe, pripala velika torta, koja je podijeljena sa drugim učesnicima fudbalskog turnira.\nInteresovanje zaposlenih za turnir u malom fudbalu bilo je veliko, tako da je učestvovalo 10 ekipa sa oko 100 igrača. To je samo jedna od aktivnosti kojima menadžment kompanije obilježava šest decenija postojanja fabrike. U toku su pripreme za niz drugih projekata, kojima će, između ostalih biti obuhvaćena i djeca zaposlenih.\nTurnir u malom fudbalu “60 godina nikšićkog čelika” – balon sala “Arena” u Kličevu\nmjesto - Radnički:\nmjesto – Parma\nmjesto - Ađustaža\nTosčelik Nikšić posjetili srednjoškolci iz Nikšića i Plužina\nKompanija Tosčelik Nikšić otvorila je danas vrata za tridesetak učenika Prve srednje stručne škole iz Nikšića i Obrazovnog centra iz Plužina.\nUčenicima i njihovim profesorima obratio se izvršni direktor, g-din Guraj Guzeler, koji je predstavio način rada fabrike, uz akcenat na kvalitet proizvoda i 60-godišnju tradiciju.\nOn je istakao da čelici iz Nikšića svoju namjenu danas nalaze na svim kontinentima u automobilskoj i mašinskoj industriji, elektronskoj tehnologiji, konstrukcijama za naftne platforme i mnogim drugim oblastima.\nGuzeler je podsjetio da je crnogorska fabrika od 2012. godine dio velike familije turskog Tosyali Holdinga, jednog od svjetskih giganata u oblasti teške industrije.\nPored administrativne zgrade, srednjoškolci iz Nikšića i Plužina obišli su Skladište gotovih proizvoda, dio Kovačnice i Kontrolu kvaliteta, gdje su im rukovodioci organizacionih cjelina približili proizvodni proces.\nPredstavnici kompanije istakli su da je veoma važno konstantno usvajati znanja iz ove oblasti, jer industrija čelika dinamično napreduje ukorak sa novim tehnološkim dostignućima i pred inženjerima postavlja sve veće izazove.\nKompanija Tosčelik Nikšić, povodom 60 godina rada fabrike, u saradnji sa Opštinom Nikšić, poklonila je gradu nezaboravan koncert, na kojem je nastupio jedan od vodećih rok bendova u cijelom regionu – Van Gogh.\nVan Gogh je svoje popularne hitove izveo pred oko 2.500 posjetilaca, koji su napravili atmosferu za pamćenje.\nNa koncertu su sa velikim uspjehom nastupili i mlada nikšićka grupa Rock in Peace i bend u usponu, Ničim izazvan.\nPublici je dobrodošlicu poželio izvršni direktor kompanije Tosčelik Nikšić, g-din Guray Guzeler, nakon čega je prikazan film o izgradnji i razvoju fabrike, sa akcentom na ulazak u familiju Tosyali holdinga.


NIN / Ko �e na crtu\nKo �e na crtu\nMiodragu Leki�u je DPS poslao skrivenu poruku: ili neizvesna utakmica protiv veoma jakog Filipa Vujanovi�a ili relativno sigurno ambasadorsko mesto\nPosle dve neuspele, tre�a �runda� predsedni�kih izbora u Crnoj Gori trebalo bi da kona�no odmeri snage vlasti i opozicije i da odgovor na pitanje ho�e li apsolutna parlamentarna vlast koalicije DPS-SDP biti zaokru�ena i osvajanjem izvr�ne vlasti ili �e, ako opozicioni kandidat odnese pobedu ipak biti otvoren prostor za politi�ki balans sa Koalicijom za evropsku Crnu Goru. Dve prethodne izborne ture pokazale su da uprkos ve�em broju osvojenih glasova, DPS-ov kandidat Filip Vujanovi� ipak nije mogao da pre�e izborni cenzus, od pedeset odsto plus jedan, koji je predvi�ao dosada�nji izborni zakon. Uspeh bojkota, u tom smislu, predstavljao je uspeh opozicione koalicije. Me�utim uo�i 11. maja, kada treba da bude odr�an najnoviji izborni krug, na re�enje o zajedni�kom kandidatu opozicije, predugo se �ekalo. Put do odluke o najva�nijem kadrovskom re�enju izazivao je posebnu pa�nju i javnosti, ali naro�ito pozicije u Crnoj Gori.\nPotencijalni kandidat o kome se najvi�e govorilo i o kojem se najvi�e raspravljalo na kraju je svojevoljno ispao iz predsedni�ke trke pre nego �to je ona i otpo�ela. Sude�i po toku razgovora izme�u predstavnika opozicije i ambasadora Srbije i Crne Gore u Rimu Miodraga Leki�a, njegovo odustajanje od kandidature neki su do�ekali sa olak�anjem. Liberalni savez Crne Gore nije ni nastojao da sakrije da mu nije bilo u interesu da Leki� u�estvuje na predsedni�kim izborima. Eventualni uspeh ovakvog kandidata ne bi bio vi�en i kao uspeh liberala koji bi igrali samo marginalnu ulogu me�u strankama ve�e Koalicije za promene. U isti mah, politi�ka trgovina �tante za tante�, jedan je od glavnih postulata u delovanju Liberalnog saveza. U predlo�enom predsedni�kom dilu pitanje liberala �a gde smo tu mi?� moralo bi da ostane bez odgovora. Istina, do sada se �merkantilna� taktika liberala pokazala kao dosta uspe�na u osvajanju brojnih politi�kih pozicija, ali je nedostatak strategije ko�tao ovu stranku zna�ajne politi�ke podr�ke glasa�kog tela.\nPrema tuma�enju Miodraga �ivkovi�a, lidera LSCG, i sam Leki� je uvideo da je ispravan princip da kandidat opozicije na predsedni�kim izborima treba da bude dokazana politi�ka li�nost koja deluje u Crnoj Gori.\nSrpska narodna stranka naro�ito je podr�avala kandidaturu Leki�a smatraju�i da je to vi�e u interesu cele Crne Gore negoli u interesu samo SNS-a.\nUspehom nezavisnog kandidata bile bi ubijene dve muve jednim udarcem: uspostavila bi se protivte�a parlamentarnoj ve�ini koalicije DPS-a i SDP-a i otvorio bi se prostor za pomirenje u, duboko podeljenoj, Crnoj Gori. Miodrag Leki� kao kandidat bio bi prihvatljiv i independistima i zastupnicima zajedni�ke dr�ave.\nUpravo je to razlog �to je i DPS-u svanulo, onog dana kad je Leki� re�io da se ne kandiduje. U jeku pregovora sa na�im ambasadorom u Rimu, Igor Luk�i�, pomo�nik ministra inostranih poslova Srbije i Crne Gore, i visoki funkcioner DPS-a, izjavio je agenciji �Mina� kako je u neformalnim razgovorima konstatovano da postoje kvalitetni ambasadori kojima mo�da treba dopustiti da zavr�e mandat. Luk�i� je dodao kako ne treba biti partijski sebi�an i da je �va�no da ti ljudi imaju kapacitet da reflektuju prozapadno, proevropsko razmi�ljanje o Crnoj Gori i onda mogu biti potencijalni kandidati za ambasadore ili �inovnike u diplomatsko-konzularnim predstavni�tvima�.\nNije te�ko ovo pro�itati kao skrivenu ponudu Leki�u: ili neizvesna utakmica protiv veoma jakog Vujanovi�a ili relativno sigurno ambasadorsko mesto.\n�ta god da je ambasadora u Rimu navelo da se mane izbora i opredeli, kako ka�e, za skromnije uloge, opozicija, koja je potro�ila dosta vremena na pregovore koje obe strane ocenjuju kao veoma korektne, sada mora da na�e drugog �oveka. Predstavnici Koalicije za promene ne �ele unapred da razotkrivaju ko �e biti njihov definitivni predstavnik na predsedni�kim izborima. U javnosti se naga�a da bi to mogao biti kandidat Andrija Jovi�evi�, za DPS opet nezgodan, ina�e biv�i ministar policije koji se proslavio hrabrim otvaranjem afere seks-trafikinga.\nLiberalni savez se ve� izjasnio da nema nameru da podr�i Jovi�evi�a.\nUz Jovi�evi�a, u igri su i druga imena, mahom iz SNP-a, koja je, igraju�i na svoju strana�ku kartu, od po�etka vi�e bila naklonjena ideji da na mestu predsedni�kog kandidata vidi nekoga iz svojih redova. SNP je i predlo�ila da zajedni�ki kandidat opozicije bude Zorica Taji�-Rabrenovi�. Gospo�a Rabrenovi� je aktuelni poslanik u republi�kom parlamentu, u kojem se na�la kao nestrana�ka li�nost, ali na listi SNP-a. Ovo je drugi put da se u pregovorima o predsedni�kom kandidatu pominje kandidatkinja. Liberali, koji odbijaju da razmatraju o bilo kome osim o kandidatima iz redova svoje stranke, izme�u ostalih su predlo�ili i Vesnu Perovi�. Mo�da �e ovi izbori, bar na taj na�in, ozna�iti prekretnicu u crnogorskoj politi�koj istoriji.\nAmbasador rekao : Ne!\nAmbasador Srbije i Crne Gore u Italiji Miodrag Leki� definitivno je odbio mogu�nost da se kao kandidat �etiri najve�e opozicione stranke (SNP, NS, SNS i LS) pojavi u trci za predsednika Crne Gore. Iako se u potpunosti ne sla�e sa svim politi�kim stavovima ovih stranaka ka�e da ih smatra zna�ajnim I, ono �to je vrlo bitno, nekorumpiranim. Ipak, posle razgovora sa vo�stvom ovih partija ambasador Leki� se ipak odlu�io da ponudu odbije. O tome za NIN ka�e:\n- Kao Crnogorcu smatrao sam da mi je obaveza da najozbiljije razmotrim ovu ideju, �to sam i u�inio pogotovo jer je bila izrazito emancipovana za na� balkanski mentalitet, budu�i da je predvi�ala da jedna vanstrana�ka li�nost sa svojim programom dobije podr�ku nekoliko bitnih stranaka. Tako�e smatram da bi podjela vlasti u Republici na relaciji vlada - predsjednik mogla da donese samo dobro Crnoj Gori jer bi je li�ila isku�enja koja proisti�u iz posjedovanja apsolutne vlasti. Ipak, moje politi�ke ambicije su znatno skromnije i to je svakako, uz odluku jednog dijela opozicije da, iz principijelnih razloga ne mo�e da podr�i vanstrana�kog kandidata, koju po�tujem, presudno uticalo da odlu�im da ne u�estvujem na predstoje�im izborima.


DAEŠ pogubio 80 ljudi u Iraku - Sputnjik Srbija\n09:40 02 Decembar 2020\nDAEŠ pogubio 80 ljudi u Iraku\n10:47 10.01.2016 Preuzmite kraći link\nTeroristi DAEŠ–a pogubili su u blizini iračkog grada Mosul preko 80 ljudi, uključujući i pripadnike bezbednosnih službi, prenosi iračka televizija Alisumaria.\nDAEŠ preuzeo odgovornost za ubistva u Egiptu\n„Borci DAEŠ–a ubili su 80 ljudi, od kojih su neki bili i pripadnici policije i vojske Iraka. Ubili su ih jer nisu želeli da se slože sa ideologijom terorista“, rekao je izvor.\nPogubljenje se dogodilo na teritoriji vojnog kampa El Gazlani u centralnom delu provincije Ninive, čiji je glavni grad Mosul.\nTeroristi su okrivljene optužili za špijunažu i kolaboraciju sa vlastima.\nMosul, drugi po veličini grad u Iraku, početkom juna je bez otpora pao u ruke terorista DAEŠ–a. Irački premijer Hajdar el Abadi obećao je da će osloboditi Mosul nakon što u potpunosti bude razrešena situacija sa gradom Ramadijem.\nDAEŠ, pogubljenje, Irak\n02/12 09:27 Otkriveno: Poznati hemičar Mendeljejev bio agent ruske obaveštajne službe\n02/12 08:55 Trampov žestok napad na vlasnike društvenih mreža: Stopira vojni budžet\n02/12 08:45 Velika Britanija odobrila vakcine "Fajzera" i "Bionteka", počinje vakcinacija


ГЛАВНИ ОДБОР УСС СЛОГА: НЕ ПРИСТАЈЕМО НА НАМЕТНУТА РЕШЕЊА | УДРУЖЕНИ СИНДИКАТИ СРБИЈЕ "СЛОГА"\nHome » OBAVEŠTENJA » GLAVNI ODBOR USS SLOGA: NE PRISTAJEMO NA NAMETNUTA REŠENJA\nBeograd, 05. decembar 2013. – Glavni odbor Udruženih sindikata Srbije „Sloga“ održao je danas u Beogradu sastanak kojim je predsedavao predsednik Odbora i sindikata Željko Veselinović. Na sastanku se razmatralo o više tačaka iz oblasti aktuelnog ekonomskog stanja zaposlenih i trenutnom položaju radnika u javnom i realnom sektoru, kao i o konkretnim pripremama za protest u Beogradu, zakazan za 10.12.2012. godine, sa početkom u 12 časova, u organizaciji Srpskog sindikalnog fronta čiji je jedan od osnivača i Sloga.\nOdbor je jednoglasan u tome da sve građane u budućnosti očekuju veliki ekonomski i egzistencionalni problemi, zato što su Vlada i njeni ministri nespremno i amaterski ušli u proces koji su nazvali “Mere za oporavak privrede”, plan napravljen na brzinu i pod nabojem političkog populizma, bez konkretnih mera i predviđanja dugoročnih posledica uvođenjem zakona po hitnom postupku u atmosferi straha od gubitka posla.\nČelni ljudi Sloge odlučni su u tome da nacrt novog Zakona o radu treba u potpunosti odbaciti jer nije rađen u duhu socijalnog partnerstva i realnosti. Ovaj zakon donosi samo dobra rešenja za poslodavce i nosioce kapitala, a teret krize i posledice nastale tranzicionom pljačkom se prebacuju isključivo na radnike i penzionere.\nTakođe je ocenjeno da je dosadašnji rad ministra privrede Saše Radulovića neozbiljan i neiskren, jer je socijalni dijalog u Srbiji zahvaljujući njemu dokazano ostao samo fraza. Njegov jedini cilj je da na sve načine posvađa sindikate, zatim ih ubedi da prihvate nametnuta rešenja za preduzeća u restruktuiranju i da nakon toga daju saglasnost za novi Zakon o radu po modelu Američke privredne komore, model zakona na koji USS Sloga nikada neće pristati.\nMinistar pri tome zaboravlja da ekonomska recesija polako prelazi u depresiju, da su radnici sve očajniji i traže od sindikata radikalnije poteze.\nGlavni odbor je odlučan da se i nakon protesta Srpskog sindikalnog fronta u Beogradu nastavi sa insistiranjem na socijalnom dijalogu kao rešenju, ali i da se započne sa drugim oblicima pritiska na Vladu koja od građana i radnika traži da svesno prihvate prirodno stanje bede u kojoj moraju da žive.\nNAZAD: ODRŽAN SASTANAK SA PREDSTAVNICIMA SINDIKATA, POKRETA I STUDENATA BEOGRADSKOG UNIVERZITETA\nNAPRED: PLAKAT ZA PROTEST


Uskoro nova mera - predlog podsticajnog programa za novo zapošljavanje\nMinistar finansija u Vladi R.Srbije, Siniša Mali, izjavio je (4.6.2020. god.) da je jutros u 7 časova krenula uplata minimalne zarade, u ukupnom iznosu od 31 milijarde dinara, na račune 235.000 preduzeća, koja zapošljavaju milion i 50 hiljada radnika.\nOn je istakao da je prioritet ekonomskih mera bilo očuvanje radnih mesta. „U ovom trenutku, sa odlaganjem plaćanja poreza i doprinosa na zarade, sa isplatom minimalne zarade, ti ljudi nisu ostali bez posla, to nam je najvažnije. Sada su krenuli da rade i da proizvode“, rekao je Mali.\nMinistar je podsetio da je minimalna zarada skoro duplo uvećana u odnosu na 2011-2012. godinu. „Tada je minimalna zarada bila oko 16.000 din., a sada je preko 30.000. dinara… Mi ćemo sa tom politikom i u narednim godinama nastaviti“, rekao je on.\nMali se osvrnuo i na broj zaposlenih u Srbiji, kojih je u odnosu na februar za skoro sedam hiljada više. „Prema podacima Republičkog zavoda za statistiku, 15. maja ukupan broj zaposlenih je 2.196.372, što je u odnosu na 27. februar ove godine, veći broj za 6.988 ljudi“, naveo je on.\nNarednih dana Vlada će izaći sa predlogom podsticajnog programa za novo zapošljavanje, najavio je Mali. „Videćemo na koji način ćemo to uraditi, imamo preko 20-tak mera koje trenutno sagledavamo, ili da se umanje porezi i doprinosi za svakog zaposlenog, ili da se stimulacijom u novcu da podstrek nekom preduzeću da zaposli nove radnike. Bavimo se svakim zaposlenim, svakim radnim mestom, a želja nam je da sada još agresivnije krenemo u novo zapošljavanje, kako bi životni standard građana Srbije bio bolji“, objasnio je Mali.


Saljihu: Crvenoj Zvezdi potrebna saglasnost FSK • RTK\nJoš uvek je neizvesno da li će utakmica šesnaestine finala fudbalkog Kupa Srbije, između Trepče i Crvene zvezde biti odigrana u Žitkovcu na Kosovu. Iz Fudbalskog saveza Kosova i Fudbalskog saveza Srbije stižu oprečne informacije.\nGeneralni sekretar Fudbalskog saveza Kosova Erold Salihu je za RTK2 izjavio da u vreme kada dva naroda treba da se približe uvek nastane neki novi problem koji neko drugi napravi i koji nikom ne ide u korist.\n"Utakmica FK Trepča i FK Crvena Zvezda odigrava se na tuđoj teritoriji i za to je potrebna saglasnost Fudbalskog saveza Kosova. U Srbiji će sigurno sada da se pitati- zašto. Rećiću vam vrlo iskreno, nikada, čak ni u vreme Jugoslavije, od 1946. godine Fudbalski savez Kosova nije bio član Fudbalskog saveza Srbije, već je bio punopravni član Fudbalske federacije Jugoslavije. Znači, nikada nije bilo takmičenja na teritoriji Kosova. Sada se našao neko dovoljno pametan da zvaničnu utakmicu igra na teritoriji Mitrovice, što se kosi sa statutom Fudbalske federacije Kosova, FIFE i UEFE. Pisali su da imaju odobrenje Fudbalske federacije Kosova, što apsolutno nije tačno. Mi nikada nećemo dati takvo odobrenje. Uvek ćemo dozvoliti da dođu i Zvezda i Partizan ili ko god, ali samo za prijateljske utakmice i utakmice humanitarnog karaktera. Zvanične utakmice ne može biti. Fudbalska federacija Kosova nije policija da to spreči. Obavestili smo policiju, FIFU i UEFU. Sve ovo nije trebalo ni fudbalskom savezu Srbije koji se sigurno nije ni pitao o ovome, mislim da je ovo stav države Srbije. U vreme kada se pokušava zbližavanje dva naroda, uvek se stvori neki veštački problem, u ovom slučaju preko Fudbalskog saveza Srbije. Zato smatram da je ovo jedan glup potez, izvinjavam se na izrazu, jer svakim danom imamo sve bolje odnose i sa Fudbalskim savezom Srbije i sa ostalim savezima u regionu. Opet ponavljam da nije trebalo da se dođe do razgovora o ovome i do stvaranja problema bez ikakvog razloga", istakao je generalni sekretar Fudbalskog saveza Kosova Erold Salihu.\nKup utakmica između fudbalskog kluba „Trepča“ i „Crvene zvezde“ trebalo bi da se odigra u sredu, 9.oktobra, na stadionu u Žitkovcu od 14 sati.


Početna/BIZNIS/Prvi proizvodi sa proizvodne linije Zumtobela do kraja godine\nSana Life 30. marta 2018.\tBIZNIS Ostavite komentar\nMeđunarodna rasvetna grupa Zumtobel Group (’Cumtobel Grupa’) uspešno nastavlja izgradnju svog novog proizvodnog pogona u Srbiji. Građevinski radovi stalno napreduju od polaganja kamena temeljca u leto 2017. godine i u skladu su sa celokupnim planom projekta. Krajem marta 2018. godine ostvarena je važna prekretnica u razvoju ove grinfild lokacije Grupe u Nišu: svi zemljani radovi, strukturni temelji, kao i radovi na spoljnoj čeličnoj i betonskoj konstrukciji uspešno su završeni.\n“U skladu sa ovim velikim napretkom, Zumtobel Grupa sa zadovoljstvom obaveštava da ostvarenje ove građevinske prekretnice osigurava ispunjenje kompanijskog plana o završetku svih radova krajem leta 2018. Dosadašnjim ostvarenjem plana osiguran je početak detaljne integrisane faze izgradnje. U ovoj sledećoj fazi Grupa će fokusirati izgradnju na proizvodne delove nove fabrike, kako bi se osiguralo da se proizvodnja pokrene prema poslovnom planu. Projektni tim Zumtobel Grupe je veoma zadovoljan napretkom građevinskih radova i vidljivim napretkom u ostvarenju projekta. Stoga koristimo ovu priliku da se zahvalimo državnoj upravi, lokalnoj zajednici i građevinskom izvođaču na saradnji i profesionalnom pristupu prema ovom projektu. Dobili smo toplu dobrodošlicu u gradu Nišu i radujemo se svim budućim projektima u okviru našeg lokalnog prisustva i saradnje, kaže se u saopštenju ove kompanije.\nOni podsećaj da će budući proizvodni pogon po završetku će pokrivati 40.000 kvadratnih metara sa konačnom cenom od 30,6 miliona evra. Prvi proizvodi sa proizvodne linije u novoj fabrici izaći će u finansijskoj godini 2018./19.\nOznakegrinfid Group Niš rasveta Zumtobel\nPrethodni Festival ženskih tajni u Nišu i Leskovcu\nSledeći Sporazum o partnerstvu i saradnji između Kozloduja i Medveđe


Beneton seli polovinu proizvodnje iz Azije u Srbiju, Hrvatsku...\nBeneton seli polovinu proizvodnje iz Azije u Srbiju, Hrvatsku…\nTanjug 5. oktobra 2021. 15:04\nBEOGRAD – Međunarodni modni brendovi planiraju promenu načina poslovanja tokom pandemije i napuštanje globalnih lanaca dobavljača i jeftinih proizvodnih centara u Aziji, možda na duže vreme, a njihova nova proizvodna lokacija je Mediteran.\nItalijanska kompanija Beneton već radi na proširenju proizvodnje u Srbiji, Hrvatskoj, Turskoj, Tunisu i Egiptu i planira da prepolovi svoje kapacitete u Aziji do kraja sledeće godine, izjavio je glavni izvršni direktor kompanije Masimo Renon za Rojters.\n„Strateška je odluka da se poveća kontrola nad proizvodnim procesom, a takođe i nad transportnim troškovima“, rekao je on, dodajući da je grupa već ove godine preselila više od 10 posto proizvodnje iz zemalja poput Bangladeša, Vijetnama, Kine i Indije.\nPrema njegovim rečima, na ovu odluku utiču i problemi s troškovima transporta, budući da, kako objašnjava, „brodski prevoz robe, koji je ranije koštao 1.200-1.500 dolara, danas može da košta 10.000-15.000 dolara, pri čemu je datum isporuke neizvesan“.\n„Zbog manjka brodova, prosečno vreme isporuka iz Azije produžilo se sa prethodnih četiri do pet meseci na današnjih sedam do osam meseci“, kaže Renon i poređenja radi navodi da proizveđnja u Egiptu može da skrati rok isporuke do magacina i prodavnica u Evropi na dva do dva i po meseca.


Građani plaćaju štetne ugovore\nVest da će Srbija, pored 36 miliona evra određenih još 2008. godine, odlukom arbitražnog suda u Parizu, morati da doplati i 1,38 miliona dinara na ime troškova izgubljenog spora pred redovnim sudom u Londonu gde je osporavala nadležnost francuske arbitraže – kap je u već prepunoj čaši po državu štetnih ugovora, gde ceh po pravilu plaćaju građani. Sud u Londonu bio je neumoljiv, pa je iz...\n08.03.2010 u 22:00\nSumnja: Pesma za oružje umesto za hranu\nViše desetina miliona dolara pristiglih sa Zapada, kao pomoć za gladne u Etiopiji 80-ih godina prošlog veka, otišlo je u ruke pobunjenika koji su prikupljeni novac iskoristili za kupovinu naoružanja, objavio je prošle srede britanski Bi-Bi-Si na svojoj internet stranici i izazvao apsolutnu senzaciju. Toliku da su vodeći svetski mediji odmah „krenuli za pričom”, pa su u narednih...\n15.09.2009 u 22:00\nSuđenje za „Indeks“ konačno počelo\nSmederevo – Pred Okružnim sudom u Smederevu juče je iz sedmog pokušaja otvoren glavni pretres za suđenje u aferi „indeks“ za korupciju na Pravnom fakultetu u Kragujevcu. Prethodno su odbijeni svi...\n31.08.2009 u 22:00\nDanas šesti pokušaj suđenja za „indeks”\nSmederevo – U Okružni sud u Smederevu nije stigao nijedan novi zahtev za izuzeća pa se očekuje da iz šestog pokušaja danas konačno otpočne glavni pretres za korupcionašku aferu „indeks” na kragujevačkom Pravnom fakultetu. Mi smo spremni za suđenje, svi okrivljeni su uredno pozvani i očekujem da neće biti prepreka, osim ako na dan pretresa ne bude novih zahteva za...\nSimić nije tražio povlastice za banku\nBivši viceguverner Narodne banke Srbije Dejan Simić, optužen za primanje mita, nije tražio povlastice za Kreditno-eksportnu banku (KEB) kada joj je oduzeta dozvola za rad, posvedočio je juče pred sudskim većem Okružnog suda guverner NBS Radovan Jelašić. On je, svedočeći na suđenju Simiću i Vladimiru Zagrađaninu, optuženima za primanje odnosno davanje mita, rekao da je lično potpisao rešenje o...\n04.06.2009 u 22:00\nIz afere „Indeks” u Ustavni sud Kosova\nKragujevac – Profesor međunarodnog javnog prava na Pravnom fakultetu u Kragujevcu dr Ivan Čukalović prihvatio je predlog takozvane republike Kosovo da postane jedan od devetoro sudija Ustavnog suda te samoproklamovane države. Na tu funkciju ga je, kako je juče izjavio za medije, predložila kosovska Skupština. Odluku o izboru Čukalovića za sudiju Ustavnog suda republike Kosovo treba...\nDelio poljupce i tražio kafu\nSmederevo – Jerinin grad na Dunavu, sa više od stotinu hiljada stanovnika, nema nijedan državni fakultet, ali će 1. decembar ove godine ostati upamćen kao datum kada su u njemu gostovali brojni univerzitetski profesori. Nažalost, povod nije osnivanje fakulteta u ovom gradu, što je nedavno najavljivao gradonačelnik, već suđenje za najveću korupcionašku aferu u srpskoj prosveti. Među...\n18.09.2008 u 22:00\nKovačević: Pretili su mi smrću u zatvoru\nMiladin Kovačević, za kojim su Sjedinjene Američke Države (SAD) raspisale poternicu zbog sumnje da je teško prebio kolegu sa studija Brajana Štajnhauera, rekao je juče da je „običan mladić koji želi, ako može, da živi normalno”. Čekajući da ga istražni sudija pozove da svedoči u postupku protiv Igora Miloševića, bivšeg vicekonzula Srbije u Njujorku, Kovačević je rekao da „nije...\n03.08.2021 u 10:41\n03.08.2021 u 10:30\n„Er Frans” naručio 60 aviona „erbas A220”\nZbog troje zaraženih testiraju se svi stanovnici Vuhana


“U izvršnom postupku tražioca izvršenja – Republika Srpska, Vlada Srpske, Ministarstvo finansija, protiv izvršenika BiH – Uprava za indirektno oporezivanje /UIO/ radi prinudne naplate iznosa od 15.004.650 KM sa zakonskim zateznim kamatama, tako da ukupno potraživanje iznosi blizu 30 miliona KM”, saopšteno je iz Pravobranilaštva Srpske.\n“Sud sebi u odluci daje za pravo da navodi da su pregovori u toku što nije tačno, jer druga strana ne želi pregovore, nego samo čini opstrukciju postupka i naplate potraživanja”, navedeno je u saopštenju.\n“Ovakvim postupanjem Sud samo povećava iznos zakonske zatezne kamate i Republika Srpska će nastaviti prinudnu naplatu”, naglašavaju u Pravobranilaštvu Srpske.\nU saopštenju je istaknuto da je Pravobranilaštvo Republike Srpske, zbog nezakonitog postupanja sudije, podnijelo prijavu Visokom sudskom i tužilačkom savjetu BiH. Srna\nTagovi: pravobranilastvo rsuiio bihvaznozalba