U Krivoj Reci uskoro otvaranje laboratorije za kontrolu mleka - Bizlife.rs\nU Krivoj Reci uskoro otvaranje laboratorije za kontrolu mleka\n22:29 Čajetina, 26/12/2011\nDo kraja meseca počeće sa radom laboratorija za ispitivanje mikrobiološke ispravnosti mleka u selu Kriva Reka.\nRad laboratorije je deo projekta „Zlatiborko-Komski pašnjaci“ koji opština Čajetina realizuje u okviru prekogranične saradnje sa Crnom Gorom. Opštine Čajetina i Andrijevica već godinu dana sarađuju u okviru projekta koji je Evropska unija finansirala sa 235.000 evra.\nU opštini Andrijevica je nabavljena oprema za prikupljanje i čuvanje mleka, a za laboratoriju u Krivoj Reci u opštini Čajetina najsavremenija oprema koja omogućava preciznu kontrolu kvaliteta mleka.\nPomoćnica predsednika opštine Čajetina Bojana Božanić je kazala da će ova usluga biti dostupna svim proizvođačima mleka u Zlatiborskom okrugu.\n– U narednih pet meseci dok traje projekat, uzorkovanje mleka biće besplatno. Potom će rukovodstvo opštine razmotriti da li će laboratorija moći da se finansira iz dugih izvora ili će odrediti cenu za ovu uslugu koja će biti prihvatljiva za sve proizvođače mleka – kazala je Božanić.\nKonsultant na projektu Dragan Milosavljević je istakao da predstoji postupak akreditacije laboratorije u Krivoj Reci koju će obaviti ovlašćene državne agencije, kao i dobijanje sertifikata o validnosti i usklađenosti metoda koje se koriste u laboratoriji sa relevantnim međunarodnim standardima.\n„Osnovne funkcije laboratorije su analiza mleka za prevenciju pojava bolesti kod krava, posebno kliničkog mastitisa i kvalitativna analiza koja će štiti proizvođače mleka od samovolje mlekara, budući da se obračun cene vrši na osnovu rezultata tih analiza“, kazao je Milosavljević.\nMilosavljević je istakao da sa ovakvom laboratorijom uz podršku Zavoda za zaštitu zdravlja iz Užica i Inovacionog centra iz Arilja mogu da budu garantovani zdravstvena ispravnost i bezbednost hrane koja se proizvodi u Zlatiborskom kraju. Može se, po Milosavljeviću, raditi i na pribavljanju sertifikata o organskom poreklu te hrane i zaštiti geografskog porekla tradicionalnih proizvoda.


Polovni Carer električni viljuškari oglasi za prodaju - Srbija - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Skladišna oprema > Viljuškari > Električni viljuškari > Carer\nPolovna Carer električni viljuškari na prodaju\nOvde je kompletna lista polovnih Carer električni viljuškari oglasa za prodaju na Mascusu. Carer električni viljuškari oglasi se mogu sortirati po ceni, godini proizvodnje ili zemlji. Koristite levu navigaciju da biste suzili pretragu ili pročitajte više o Carer električni viljuškari u odeljku Brendovi.\nMascus pruza svojim korisnicima najbolju priliku za pretragu i pronalazak polovnih mašina u kategoriji Carer električni viljuškari i druge opreme\nOvde je kompletna lista polovnih Carer električni viljuškari za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Carer električni viljuškari koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”. Izaberite brend, model, cenu i/ili lokaciju da vidite dostupne mašine u kategoriji Carer električni viljuškari.


Korona virus: Karipski raj pust bez turista | Boom93\nBBC Inače prepune plaže zvrje prazne zbog pandemije virusa korona\nGalebovi su jedini koji koriste bazen u odmaralištu na obodu jedne od najpopularnijih plaža na Antigvi.\nSami na čitavom mestu, ako ne računamo usamljenog pripadnika obezbeđenja koji nadgleda terasu obično pretrpanu porodicama.\nVisoko iznad, jarko plavo nebo lišeno je aviona koji obično špartaju tamo amo toliko ustaljeno da su se koristili za informisanje o tačnom vremenu.\nOdsustvo turista zbog pandemije Kovida-19 i te kako se oseća na ovom karipskom ostrvu za koje je, kao i za mnoga druga slična, turizam odavno glavni izvor prihoda.\nČesto nazivani „regionom koji najviše zavisi od turizma na čitavom svetu“, Karibi su prošle godine privukli više od 31 milion posetilaca. Za neka ostrva, ovaj sektor čini kolosalne dve trećine bruto domaćeg proizvoda.\n„Nula turista, nula prihoda“\nAntigva je zatvorila granice za komercijalne letove krajem marta u pokušaju da zaustavi širenje korona virusa.\nNa Karibe svake godine dolaze milioni posetilaca, a turizam je ključan za lokalne ekonomije\n„Nula turista znači nula prihoda“, kaže za BBC vodič lokalnih ekskurzija Glen Hektor.\nOvo mu je posebno teško palo zato što je u oktobru uložio svu životnu ušteđevinu u novi brod za njegovu kompaniju „Kriol Antigva turs“.\n„Moj posao 100 odsto zavisi od turista. Imamo pozitivan stav da će se stvari unormaliti, ali ne vidim da će se to desiti sve do najmanje kraja godine“, objašnjava on.\n„Ukoliko se stvari ne poprave, zaista mislim da ću spakovati stvari. Znam druge male kompanije koje isto razmišljaju.“\nČetvrtog juna će prvi komercijalni posle 10 nedelja sleteti u Antigvu, kad Ameriken erlajns bude aterirao iz Majamija. Najavljeno je da će Britiš ervejz slediti njegov primer u julu.\nŠefovi turizma nadaju se da će često reklamiranih „365 plaža“ na ostrvu pomoći da se lakše održava socijalna distanca i da će privući oprezne turiste nazad.\nIpak, Ejdan Makoli, vlasnik odmarališta „Šugar ridž“, očekuje „veoma slabu sezonu“. On se nada pravom ponovnom otvaranju u novembru.\n„Pedeset odsto naših gostiju stiže iz SAD i mi verujemo da će se tržište brže oporaviti ukoliko Kovid bude skroz zaustavljen. Ali koliko je to verovatno? Drugi talas na jesen značiće da niko neće moći da dođe“, kaže on.\nOdmaralište „Šugar ridž“ na Antigvi – njegovi vlasnici se nadaju da će ponovo otvoriti u novembru\nNjegovi planovi su da pretvori neke od 60 apartmana hotela u prostore za samoposluženje u nadi da će tako smanjiti strahove gostiju od prenošenja virusa.\nNa Svetoj Luciji, osoblje odmaralište „Anse častanet“, koje inače broji 540 ljudi, sada je spalo na svega 35. Poslednji gost otputovao je 24. marta.\n„Potpuno je i krajnje depresivno biti ovde“, kaže finansijski kontrolor Stjuart Maki.\nBudući da je turizam glavni izvor i poslova i prihoda u zemlji, otpuštanje je „zastrašujuća stvar“.\nOtpušteni radnici primaju finansijsku pomoć preko nacionalnog osiguranja zemlje, ali stanovnici su i te kako svesni da će posledice po vladine finansije biti dugoročne.\n„Vlada je primila težak udarac zato što niko ne plaća takse poslednjih nekoliko meseci. Očekivali su veliki priliv u martu od PDV-a, pošto je februar tradicionalno najjači mesec“, objašnjava Maki.\n„Sveta Lucija suviše dobro stoji za pomoć MMF-a tako da ne znam odakle će stići sredstva. Sam virus je prilično efikasno zaustavljen, ali ekonomske posledice su zastrašujuće“, dodaje on.\nNa Dominiki, turizam upošljava i do 5.000 od 72.000 stanovnika ostrva, kaže direktor turizma Kolin Pajper.\nOvaj sektor je već pretrpeo stravičan udarac od razornog Uragana Marija iz 2017. godine, ali posetioci su počeli brzo da se vraćaju kako bi istražili njene slavne tople izvore, prašume i vodopade.\nDominikina zdrava poljoprivreda znači da ona manje zavisi od novca od odmora nego mnogi njeni susedi. Ipak, turizam čini trećinu BDP-a, kaže Pajper, a zvaničnici rade vredno na tome da osiguraju „održivost izvora prihoda“.\nNizak broj slučajeva\nMnoge karipske zemlje najviše nade polažu u to da će ljudi iz svih delova sveta koji su proveli čitave nedelje zatočeni u izolaciji žudeti za odmorom na plaži.\nOno što ide u korist ostrva je relativno nizak broj slučajeva virusa. Početkom meseca, istraživači sa Univerziteta Zapadnih Indija proglasili su da je na Karibima engleskog govornog područja Kovid-19 zaustavljen .\nSada region mora da izvede nezgodnu tačku balansiranja sa privlačenjem turista nazad, istovremeno garantujući bezbednost i njima i vlastitim građanima u malenim državama s ograničenim zdravstvenim resursima.\nUgostiteljski sektor zapošljava više od 15.000 od 40,000 stanovnika Terksa i Kejkosa, kaže Tod Fos, predsednik Hotelskog i turističkog udruženja Britanskih teritorija.\nRezervacije potencijalnih gostiju svakodnevno pristižu, ali nepoverenje u lokalne zdravstvene ustanove i dalje odbija mnoge, kaže Fos.\n„Ključno za dočekivanje prvog aviona čini se da bi bilo da ministarstvo zdravlja poveća kapacitet naših bolnica, naročito odeljenja za intenzivnu negu. Dok se to ne dogodi, teško da ćemo dočekati bilo kakve prihode u ovoj oblasti“, dodaje on.\nOdmarališta pokušavaju da se prilagode kako bi ponovo počela da dočekuju turiste\nNa Antigvi vlada planira da zatraži od svih posetilaca da se podvrgnu brzom testu na Kovid-19 odmah po ulasku u zemlju.\nOni se nadaju da će propisi kao što su testovi na virus za sve turističke radnike i socijalno distanciranje tokom obedovanja u odmaralištima učiniti da se ljudi osećaju dovoljno bezbedno da pođu na put.\nMinistar turizma Čarls Fernandez priznaje da će „sve ispočetka biti sporo“, ali kaže da postoje „znaci koji obećavaju“ da turisti jedva čekaju da se vrate na Karibe.\nI dok je sezona uragana na Atlantiku tu odmah iz ćoška, oni koji su se tradicionalno pouzdavali u vrhunac zimske sezone kako bi preživeli mirno leto nadaju se da će se ta predviđanja ostvariti.


"Siemens" zvanično preuzeo kompaniju „Milanović inženjering“ - Pluton Logistics\n06/02/2018 marko\tizvoz, Milanović inženjering, Siemens, Simens\n„Siemens“ je uspešno priveo kraju preuzimanje srpske kompanije „Milanović inženjering“, proizvođača aluminijumskih delova karoserije za šinska vozila iz Kragujevca. Dobijeno je odobrenje nadležnih organa za zaštitu konkurencije i svi uslovi koji prethode akviziciji uspešno su ispunjeni. Ovim preuzimanjem „Siemens“ je stvorio optimalnu poziciju za sve buduće projekte na kompetitivnom tržištu šinske industrije.\n– Preuzimanje kompanije „Milanović inženjering“ predstavlja pre svega dobrobit za naše kupce, kao i jačanje „Siemens“-ove internacionalne mreže proizvođača u oblasti šinske industrije i naše pozicije u Srbiji. Veoma smo zadovoljni zbog činjenice da je ovo druga „Siemens“-ova fabrika u Srbiji i radujemo se nastavku našeg uspešnog poslovanja – izjavio je Udo Ajhlinger, generalni direktor „Siemens“-a Srbija.\nOva poslovna transakcija obuhvata poslovanje „Milanović inženjeringa“ sa izuzetkom poslovne jedinice koja se bavi tretmanom voda. Osnovana 2001. godine, promet ove kompanije u 2016. iznosio je 15,3 mil EUR. Kompanija zapošljava oko 430 ljudi.\n← UVOZ/IZVOZ 2017 – Kakav je bio spoljnotrgovinski bilans Srbije?\nKoja su prava i obaveze privrede tokom inspekcijskih kontrola? →\n08/09/2015 24/04/2017 marko\n„Telek Paprika“ izvozi u Austriju i Nemačku\n26/01/2014 05/05/2017 marko


Torlak bi uskoro mogao da počne sa prvom fazom proizvodnje ruske vakcine - Sputnjik Srbija\n15:33 14 Jun 2021\n16:49 10.02.2021 (osveženo 17:26 10.02.2021) Preuzmite kraći link\nDržavni sekretar Ministarstva zdravlja Mirsad Đerlek kaže da je želja državnog vrha Srbije i Rusije da se proizvodnja te vakcine ostvari na Torlaku, te da su o tome nedavno razgovarali predsednici Aleksandar Vučić i Vladimir Putin.\n„Prva faza bi mogla da krene naredna dva - tri meseca. Ona bi se ogledala u tome što bi Torlak obavljao punjenje i pakovanje bočica i ampula. Ministarstvo zdravlja je obezbedilo novac za kupovinu mašine za punjenje još 2016. godine“, rekao je Đerlek novinarima u Beogradu.\nDruga faza bi podrazumevala izgradnju novog pogona, koji bi morao da zadovolji sve tehničko-tehnološke uslove.\n„Državni vrh će pokušati da obezbedi da istovremeno krenemo sa prvom i drugom fazom kako bi što pre došli do konačnog rešenja, a to je da Srbija ima pogon za proizvodnju 'Sputnjik ve' vakcine“, naveo je on.\nPlanirano je da kapaciteti proizvodnje vakcine budu toliko veliki da zadovolje ne samo potrebe Srbije, već i regiona, prenosi Tanjug.\nPoruka iz Brisela članicama: Ako želite rusku vakcinu, kupite je sami\nSputnjik Ve, procena, Rusi, Torlak


Prva repriza “Mečke” (VIDEO) - juGmedia\nKarte po ceni od 150 dinara su u prodaji od ponedeljka 12.oktobra.\nVRANJE – Nakon uspešne premijere predstave “Mečka”, zakazana je i prva repriza na sceni Doma vojske, za 16. oktobar.Predstavu “Mečka” režirao je Dragan Živković Durge koji je uradio i adaptaciju komada po tekstu vranjskog glumca Andre Popovića Daskala napisanog još 1925. godine.\npodsećamo da je tridesetih godina prošlog veka, komad na sceni vranjskog pozorišta odigran svega nekoliko puta pod naslovom „Lovačko nasedanije“. Mnogo više uspeha ova šalјiva lovačka priča, u tri čina, imala je 1997. godine u režiji glumca Saše Stojkovića i u produkciji Pozorišta „Bora Stanković“ pod nazivom „Živa mečka“.\nPremijera je bila ispraćena ovacijama.Inaće predstava je rađena u okviru samostalnog projekta glumačke trupe „Optimisti“, u produkciji Petra Milosavlјevića, koji ujedno i igra u predstavi.\nTrejler za predstavu „Mečka“\nU komadu osim Milosavlјevića igra još osmoro glumaca, sa kojima je reditelј predstave već sarađivao, na snimanju filma „Gde je tu pravda“ i u predstavi „Pevci“.


Podrška koleginici Biljani Aranđelović sa Arhitektonskog fakulteta u Nišu – MASA\nPodrška koleginici Biljani Aranđelović sa Arhitektonskog fakulteta u Nišu\nPosted on 12/23/2019 12/23/2019 by MASA Vesti\nMASA podržava koleginicu Biljanu Aranđelović sa Građevinsko-arhitektonskog fakulteta u Nišu u nastojanju da bude izabrana u više zvanje, jer već od 2014. godine ispunjava zakonske uslove za takav izbor. Na Fakultetu je angažovana od 2009. god. kao docent na predmetima Umetnost i arhitektura, Savremena arhitektura i Arhitektura Srbije XX veka, koji spadaju u oblast društveno-humanističkih nauka.\nIako je još pre 2014. godine ispunila zakonske uslove za izbor u zvanje vanrednog profesora – objavila monografiju za uticajnu međunarodnu izdavačku kuću (Springer International Publishing) i radove u najprestižnijim svetskim časopisima iz oblasti istorije arhitekture i umetnosti – ponovo je birana za docenta. Pet godina nakon toga ispunila je uslove i za redovnog profesora, a ipak je 2019. godine birana za docenta po treći put.\nU zvaničnom saopštenju tela koja su odlučivala na Univerzitetu u Nišu stoji da koleginica Aranđelović ne može da napreduje u karijeri, jer nema radove na SCI listi na kojoj se nalaze naučni časopisi iz prirodnih i tehničko-tehnoloških nauka. Zašto se od kandidatkinje Aranđelović zahtevaju radovi iz časopisa tehničko-tehnoloških nauka kada ona već deset godina predaje predmete u oblasti društveno-humanističkih nauka, a prijavila se na konkurs iz uže naučne oblasti istorija arhitekture i umetnosti, što spada u društveno-humanističke nauke? Ovakvo tumačenje uslova konkursa dovelo je do diskriminacije kandidatkinje pred koju su univerzitetska tela postavila uslove koje ona ne može da ispuni. Nažalost, dovelo je i do degradacije profesionalnog ugleda koleginice Aranđelović. Zabrana diskriminacije prilikom napredovanja u karijeri sastavni je deo Kodeksa profesionalne etike Univerziteta u Nišu. Nadamo se da će se ovaj nesporazum brzo razrešiti i da će koleginica Aranđelović napredovati do univerzitetskog zvanja koje verno održava njene akademske kvalitete.\nKoordinacioni odbor Mase\nTagged masa, podrska\nPrethodni post MASA zahteva razrešenje Zukorlića\nNaredni Post Zahtev za transparentnošću konkursa Fonda za nauku


Prevođenje sa korejskog na grčki jezik\nPrevod sa korejski na grčki\nPrevod sa korejskog na grčki jezik - Audio verzija\nBesplatni online prevod sa korejskog na grčki jezik\nZa online prevod sa korejskog na grčki jezik ne garantujemo kvalitet. Prevod na ovaj način ne može biti 100% tačan. Najbolje je da se obratite našem najbližem centru za tačan prevod.\nPrevodilački centar Akademije Oxford svakako spada u red onih institucija, koje imaju izuzetno bogatu ponudu usluga, pa zato uopšte ne čudi što se među njima nalazi i direktan prevod sa korejskog jezika na grčki.\nA uz obradu različitih sadržaja u pisanoj varijanti, profesionalni prevodioci i sudski tumači isto tako ostvaruju zahteve klijenata kojima je potrebno usmeno prevođenje u toj jezičkoj kombinaciji. Kada je u pitanju ta usluga, obavezni smo da naglasimo da uz simultano prevođenje, koje sa obično za mnoge događaje primenjuje, pomenuti stručnjaci takođe u određenim situacijama mogu da primene i pravila koja se odnose kako na prevod uz pomoć šapata, tako i na konsekutivni, a zainteresovanima se nudi i to po posebno povoljnim cenama, iznajmljivanje profesionalne i maksimalno kvalitetne opreme za simultano prevođenje. Formiranje ponude za navedenu uslugu se može izvršiti isključivo nakon što zainteresovani klijent bude dostavio sve one informacije, koje se tiču konkretnog događaja, a koje moraju uključivati kako vreme i mesto njegovog održavanja, tako isto i broj učesnika, te detalje vezane za organizaciju.\nNapomenuli bismo i to, da sudski tumači i prevodioci isto tako mogu ispuniti zahtev bilo kog klijenta kome je potrebno prevođenje marketinških materijala sa korejskog jezika na grčki, a što pored PR tekstova, vizit kartica i plakata, uključuje i profesionalnu obradu reklamnih letaka, odnosno flajera, brošura i generalno govoreći, svih ostalih sadržaja putem kojih se određena usluga ili proizvod, te neka kompanija reklamira.\nSvakako se podrazumeva da zainteresovani klijenti u svakoj poslovnici navedene institucije mogu zadužiti ove stručnjake, kako bi bio izvršen profesionalan prevod novinskih članaka ili bilo koje vrste časopisa u konkretnoj jezičkoj kombinaciji, ali i knjiga, a što uključuje kako udžbenike, tako i prozna i poetska književna dela. Popularne tekstualne sadržaje koji obrađuju temu iz različitih grana prirodnih i društvenih nauka, ali i stručne tekstove će isto tako navedeni stručnjaci prevesti ako klijent zahteva i to će učiniti, sasvim sigurno maksimalno profesionalno i u posebno kratkom roku.\nPored svega do sada pomenutog, prevodilac i sudski tumač stručno pristupanju i obradi internet materijala, a bez obzira da li su klijentu potrebni prevodi web sajtova sa korejskog jezika na grčki ili online kataloga, odnosno aplikacija ili programa, te internet prodavnica ili drugih sadržaja. Svako ko je zainteresovan za njihovu obradu u toj varijanti jezika mora da bude informisan da ovi stručnjaci primenjuju i sve smernice, koje se odnose na optimizaciju konkretnog materijala, a kako bi ih u potpunosti prilagodili ključnim rečima koje korisnici interneta pretražuju i tako im pružili mogućnost da poboljšaju poziciju, koju su do tog trenutka imali.\nS obzirom na to da pomenuta specijalizovana institucija zapošljava i mnoge druge stručnjake, dostupne su različite dodatne usluge. Primarno se misli na redakturu, koju vrše stručni korektori i lektori, a ukoliko neki klijent zahteva. Zapravo neko ko je prethodno određene sadržaje već dao nekome da prevede u navedenoj varijanti jezika, ali ne smatra da su u pitanju kvalitetni prevodi bi, svakako trebalo u najkraćem mogućem roku da kontaktira najbližu poslovnicu ove institucije i zahteva profesionalnu korekturu i lekturu.\nPostoji još jedna vrlo važna informacija koja se odnosi na prevođenje audio i video sadržaja sa korejskog jezika na grčki, a odnosi se na uslugu sinhronizacije ili titlovanja, koje su isto tako dostupne na zahtev klijenata. Samim tim što se radi prvo prevod, a zatim i jedna od ovih usluga, to podrazumeva da obrađene serije, reklamne poruke i obrazovne emisije, odnosno igrani filmovi, te informativne i zabavne emisije, zatim dokumentarni i crtani, kao i animirani filmovi, ali i ostali sadržaji ovog tipa, mogu odmah pošto ih klijent preuzme i da budu pušteni na radiju, odnosno prikazani kako u bioskopu, tako i na internetu i televiziji.\nOd svakoga kome je potreban prevod bilo kog od pomenutih sadržaja se zahteva da ih na obradu dostavi na najjednostavniji način, to jest elektronskim putem, a isto tako na mejl dobija prevedene materijale, u slučaju da navede prilikom dogovora da mu upravo takav način preuzimanja najviše i odgovara.\nMeđutim, ako se vrši prevod dokumenata sa korejskog jezika na grčki primenjuje se drugačiji postupak i obrade i dostavljanja sadržaja na prevod. Radi se o tome da sudski tumači i prevodioci rade njihovu profesionalnu obradu u skladu sa zakonskim odredbama, to jest prvo moraju da izvrše prevod u konkretnoj varijanti jezika, a posle toga i overu za koju su im data ovlašćenja. Jednostavnije rečeno, ovlašćeni sudski tumač koji je član tima pomenute institucije će, najpre uporediti preveden dokument sa originalom, a zatim će i na tako urađen prevod staviti svoj pečat. Upravo zahvaljujući tom postupku, on potvrđuje da je sadržina prevedenog dokumenta sasvim ista kao i u originalnom, a to dalje podrazumeva da klijent stiče apsolutno pravo da se njime koristi kao i svakim drugim zakonski važećim dokumentom.\nOpisani postupak je regulisan zakonom, pa samim tim i svaki klijent koji zahteva u navedenoj varijanti jezika obradu bilo kog dokumenta ima dužnost da se pridržava navedenog pravila, to jest da prilikom slanja zahtevanih sadržaja dostavi i originale. Svakako postoji opcija da dođe lično u prostorije jedne od poslovnica pomenute institucije i dostavi dokumenta za koja zahteva prevod u ovoj varijanti jezika, a ukoliko mu ta opcija ne odgovara ponuđena je i ona koja podrazumeva dostavljanje preko kurirske službe, odnosno „Pošte Srbije“, s tim što se mora pošiljka poslati preporučeno.\nPotrebno je napomenuti i to da prevodilac i sudski tumač, takođe vrše i hitno prevođenje dokumenata sa korejskog jezika na grčki, a klijentima koji za tim imaju potrebu se dozvoljava da sadržaje prvo skeniraju i tako ih pošalju na mejl, s tim da je njihova obaveza da vrlo brzo posle toga na uvid prilože originale.\nKako se razlikuje način dostavljanja, tako isto je uočljiva razlika i u principu preuzimanja kompletno obrađenih dokumenata, što znači da svaki pojedinačni klijent ima mogućnost izbora između njihovog dostavljanja na adresu ili ličnog preuzimanja. A u slučaju da se neko odluči za prvu opciju koju je pomenuta, njemu će kurirska služba na adresu koju navede dostaviti kompletno obrađena dokumenta, ali ta usluga se naplaćuje direktno od klijenta i to po ceni, koju isključivo ima pravo konkretna služba i da odredi.\nMorali bismo da napomenemo i to da postoje situacije kada pomenuti postupak obrade dokumenata nije dovoljan da bi se sadržaji tretirali kao pravno validni, budući da je zakonom predviđeno da na njih bude stavljena specijalna vrsta overe, a koja je poznata kao overa Apostille pečatom. Reč je o takozvanom Haškom pečatu, što je njegov drugačiji naziv, a pomenuti stručnjaci zaposleni u okviru ove institucije ne poseduju ovlašćenja za njeno pravilno izvršenje. Stoga bi svaki klijent kome su u ovoj varijanti jezika potrebni prevodi za bilo koji dokument i trebalo da kontaktira institucije Republike Srbije, koje jedino imaju nadležnost u tom slučaju, te da se raspita da li se ova vrsta pečata na određena dokumenta mora staviti. U slučaju da odgovor, koji tom prilikom dobiju bude bio potvrdan, neophodno je da taj klijent sazna i kada se Apostille pečat na konkretni dokument stavlja. Naime, princip overe je takav da je zakonom regulisano da se Haški pečat stavlja ili na kraju ili na početku obrade konkretnih dokumenata, pa baš od tih informacija primarno i zavisi gde će ih klijent prvo odneti na obradu i generalno, koliko bi taj proces ostupak trebalo da traje. Zapravo, ako je navedeno da se pomenuti pečat stavlja pošto prevodilac i sudski tumač svoj deo posla urade, onda je proces jednostavniji i brži, dok ako se ta vrsta overe radi na početku, onda se ovi stručnjaci obavezuju prvo da izvrše prevod sadržine konkretnog dokumenta, a zatim da prevedu i sve ono što je navedeno u Haškom pečatu, pa na kraju i overe, što znači da celokupan proces ipak može da traje i duže od prethodno pomenutog. Jasno je da isključivo onaj klijent koji bude ozbiljno shvatio ovu preporuku, te koji dobije sve potrebne informacije, može da očekuje da relativno brzo i lako prođe kroz celokupan proces obrade bilo kog dokumenta.\nŠto se tiče ponude, naglašavamo da prevodilac i sudski tumač mogu da izvrše prevod u navedenoj varijanti jezika za svaki dokument koji klijent bude zahtevao. A pored kompletne obrade ličnih dokumenata (vozačka dozvola, uverenje o državljanstvu, lična karta, dozvola za boravak, izvod iz matične knjige rođenih, pasoš, izvod iz matične knjige umrlih, radna dozvola, izvod iz matične knjige venčanih, saobraćajna dozvola, potvrda o prebivalištu i druga), pomenuti stručnjaci vrše i prevod pravnih akata sa korejskog jezika na grčki (ugovori, tekovine Evropske Unije, presude o razvodu braka, sudska rešenja, licence, sudske odluke, punomoćje za zastupanje, sudske žalbe, sertifikati, sudske tužbe i druga dokumenta vezana za oblast prava i sudstva).\nNaravno da oni mogu kompletno obraditi i različite vrste dokumentacija, to jest sva dokumenta koja ulaze u sastav kako poslovne dokumentacije (rešenje o osnivanju pravnog lica, statut preduzeća, revizorski izveštaji, osnivački akt preduzeća, finansijski izveštaji, poslovne odluke, fakture, godišnji izveštaji i druga), tako i medicinske (dokumentacija o medicinskim proizvodima, specifikacije farmaceutskih proizvoda, lekarski nalazi, uputstvo za lekove i karakteristike proizvoda i ostala), ali i sva ona dokumenta koja čine građevinsku, tehničku i tendersku dokumentaciju (deklaracije proizvoda, građevinski projekti, uputstvo za rukovanje, laboratorijske analize tehničkih uzoraka i ostala nepomenuta dokumenta).\nUkoliko neki klijent to bude zahtevao, prevodilac i sudski tumač će da izvrše i direktno prevođenje rezultata naučnih istraživanja sa korejskog jezika na grčki, ali i svih ostalih sadržaja koji se tiču oblasti nauke, kao što su na primer naučni patenti ili radovi, a kompletno će da obrade i sve one sadržaje koji su striktno vezani za domen obrazovanja. Pored prepisa ocena, diplomskih radova i nastavnih planova i programa fakulteta, odnosno diplome i dodatka diplomi, prethodno pomenuti stručnjaci vrše kompletnu obradu i potvrde o redovnom školovanju, prepisa ocena i svedočanstava završenih razreda osnovne i srednje škole, kao i seminarskih radova, te uverenja o položenim ispitima i svih ostalih sadržaja koji su primarno vezani za pomenutu oblast.\nTrebalo bi naglasiti i to da svaki klijent može ove stručnjake da angažuje kako bi bilo izvršeno profesionalno prevođenje različitih dokumenata, poput saglasnosti, potvrda, izjava i uverenja bilo kog tipa, a koja zahtevaju određene nadležne državne institucije. Svakako se u ponudi nalaze direktni prevodi uverenja o nekažnjavanju sa korejskog jezika na grčki, odnosno saglasnosti za zastupanje i potvrde o stanju računa u banci, a prevodilac i sudski tumač isto tako mogu da prevedu i overe kako potvrdu o slobodnom bračnom stanju i uverenje o neosuđivanosti, tako i potvrdu o stalnom zaposlenju, a zatim i onu o visini primanja i mnoga druga dokumenta iz ove grupe.\nPrevodi građevinske dokumentacije sa korejskog na grčki jezik\nKada stručna lica pristupaju obradi svih onih dokumenata koja ulaze u sastav građevinske dokumentacije, oni zapravo vrše prvo direktno prevođenje građevinskih projekata sa korejskog na grčki jezik, odnosno svih ostalih sadržaja koji se smatraju njenim sastavnim delom, a odmah posle toga i to u skladu sa datim ovlašćenjima, izvršavaju i overu tako prevedenog dokumenta.\nPotrebno je napomenuti da je u pitanju overa za koju je zadužen zvanično ovlašćeni sudski tumač i koja, kao takva obično bude dovoljna da bi se konkretni dokument smatrao pravno važeći. Međutim, ima i onih slučajeva kada je potrebno na određeni dokument staviti poseban tip pečata, to jest izvršiti takozvanu nadoveru, koja je vezana za stavljanje Haškog ili Apostille pečata. A uzevši u obzir da profesionalni prevodioci i sudski tumači, koje zvanično zapošljava Prevodilački centar Akademije Oxford ne poseduju adekvatna ovlašćenja za postupak te vrste overe, podrazumeva se da će svaki zainteresovani klijent nastojati da dobije sve relevantne informacije.\nPrimarno je neophodno da on sazna da li se ova vrsta pečata mora staviti na određena dokumenta, a odmah posle toga treba i da dobije informaciju u kom trenutku se pomenuta vrsta overe u konkretnom slučaju mora izvršiti. Zapravo je važno da sazna da li se Haški pečat stavlja tek nakon što ovi stručnjaci završe obradu tog dokumenta ili pre nego što uopšte sa njom počnu.\nIstaknuto je kao obaveza svakog klijenta, koji u konkretnoj jezičkoj varijanti želi da dobije prevedenu ili građevinsku dokumentaciju ili neki drugi dokument, da svakako u trenutku slanja sadržaja na obradu priloži i originale, koje će prilikom overe koristiti ovlašćeni sudski tumač.\nPodrazumeva se, takođe da se vrši i direktan prevod dokumenata koja se predaju nadležnim institucijama sa korejskog jezika na grčki, a to se prvenstveno odnosi na različite tipove kako saglasnosti i potvrda, isto tako i izjava, odnosno uverenja. Napominjemo da, između ostalog prevodilac i sudski tumač vrše kompletnu obradu kako za potvrdu o stalnom zaposlenju, saglasnost za zastupanje i potvrdu o stanju računa u banci, tako i za uverenje o nekažnjavanju i potvrdu o visini primanja, te za uverenje o neosuđivanosti i svakako, za bilo koji drugi dokument koji može neka državna institucija da zahteva.\nSva pravna akta, poput na primer sertifikata, sudskih odluka i presuda, odnosno tekovina Evropske Unije, sudskih rešenja i ugovora, navedeni stručnjaci će ne samo prevesti u navedenoj varijanti jezika, već i overiti. Svakako će, po potrebi kompletno obraditi i sudske tužbe, zatim punomoćje za zastupanje, kao i sudske žalbe i sva ostala dokumenta koja se tiču i oblasti prava i sudstva.\nNapominjemo da klijent može da dobije i kompletno obrađena sva lična dokumenta (potvrda o prebivalištu, dozvola za boravak, uverenje o državljanstvu, saobraćajna dozvola, pasoš, izvod iz matične knjige venčanih, radna dozvola, izvod iz matične knjige rođenih, lična karta, izvod iz knjige umrlih i druga), s tim da sudski tumači i prevodioci svakako prevode i laboratorijske analize tehničkih uzoraka, odnosno deklaracije proizvoda, kao i uputstvo za rukovanje i generalno govoreći, svaki drugi dokument koji se svrstava u dokumentaciju za tendere ili tehničku.\nPotrebno je istaći i to da se direktno prevođenje lekarskih nalaza za korejskog jezika na grčki isto tako nalazi na spisku usluga za koji su pomenuti stručnjaci specijalizovani, s tim da oni po zahtevu mogu da pristupe i kompletnoj obradi svih ostalih dokumenata koja čine medicinsku dokumentaciju, kao što su na primer specifikacije farmaceutskih proizvoda, te dokumentacija o medicinskim proizvodima, a zatim i uputstvo za lekove i karakteristike proizvoda i mnoga druga.\nKako rezultate naučnih istraživanja, tako i naučne radove bilo koje kompleksnosti i tematike, odnosno naučne patente, ali i svaki drugi dokument i sadržaj koji ima veze sa naukom, takođe može u konkretnoj jezičkoj varijanti da bude profesionalno obrađen.\nUz to, sudski tumač i prevodilac ostvaruju zahteve svakog klijenta kome je potreban direktan prevod poslovne dokumentacije sa korejskog jezika na grčki (osnivački akt preduzeća, revizorski izveštaji, rešenje o osnivanju pravnog lica, finansijski izveštaji, poslovne odluke, statut preduzeća, godišnji izveštaji, fakture i druga), a svakako će se pobrinuti da prevedu, te posle toga i overe u skladu sa ovlašćenjima koja su im dana, bilo koji dokument koji je striktno vezan za oblast obrazovanja. Prvenstveno se pod tim misli na svedočanstvo o završenim razredima osnovne i srednje škole, a zatim i na prepis ocena i potvrdu o redovnom školovanju, te na diplomske radove, kao i na nastavne planove i programe fakulteta, uverenje o položenim ispitima i seminarske radove, ali i na diplomu i dodatak diplomi i na bilo koji drugi dokument, koji se navedene oblasti primarno tiče.\nPrevođenje informativnih emisija sa korejskog jezika na grčki\nKada profesionalci, koji čine tim poslovnica ove specijalizovane institucije vrše direktan prevod informativnih emisija sa korejskog na grčki jezik, oni isto tako mogu ponuditi zainteresovanim klijentima mogućnost da dobiju takve sadržaje ili sinhronizovane ili titlovane. A navedena usluga se odnosi i na emisije koje imaju zabavni karakter, kao i na one koje su obrazovne ili, pak namenjene najmlađim gledaocima ili slušaocima. Isto tako, prevodilac i sudski tumač obrađuju po zahtevu i serije, kao i igrane filmove, a zatim i reklamne poruke, te crtane i dokumentarne filmove, ali i animirane i ostale vrste audio i video materijala.\nPored prethodno navedene usluge, tu su i prevodi reklamnih materijala sa korejskog na grčki jezik, a ovi stručnjaci sem reklamnih flajera, PR tekstova i vizit kartica, svakako mogu profesionalno da obrade i brošure i reklamne letke, kao i kataloge, plakate i ostale vrste marketinških sadržaja. Naglasićemo da se u toku njihove obrade oni pridržavaju pravila i svoje struke i onih koja su važeća u grčkom jeziku, pa će tako i njegovim izvornim govornicima omogućiti lakše upoznavanje sa onim što se prezentuje.\nSvakako se na zahtev klijenata može izvršiti i direktno prevođenje tekstova sa korejskog na grčki jezik, a izuzev popularnih, prevodioci i sudski tumači obrađuju i stručne, odnosno naučne sadržaje. Budući da je iza njih dugogodišnje iskustvo, klijenti ne treba da brinu ako je tema konkretnih sadržaja nešto kompleksnija, odnosno zahtevnija, jer će ih oni sasvim sigurno maksimalno profesionalno obraditi. Ekonomija, pravo, informacione tehnologije i bankarstvo, odnosno politika i građevinska industrija, te finansije, samo su pojedine oblasti na koje bi mogla da se odnosi tema tih sadržaja. A isto tako ovi stručnjaci mogu da obrade i one tekstove, koji se bave temama iz oblasti ekologije i zaštite životne sredine, filozofije i turizma, kao i sve one koji su vezani za oblast psihologije i sociologije, zatim medicine i obrazovanja, te farmacija, nauke i drugih disciplina.\nPrevod knjiga sa korejskog na grčki jezik\nKako dela beletristike, tako i romane, ali i mnoga druga prozna, kao i poetska književna dela mogu da budu profesionalno obrađena u ovoj kombinaciji jezika. Sem njih, prevodioci i sudski tumači će, ukoliko to neki klijent zahteva da izvrše i direktno prevođenje novinskih članaka sa korejskog jezika na grčki, te po potrebi obrađuju i sadržinu bilo ilustrovanih, bilo stručnih časopisa.\nŠto se tiče usluge usmenog prevoda u pomenutoj varijanti jezika, moramo naglasiti da ovi stručnjaci mogu da odgovore na zahtev klijenata koji žele da bude izvršeno kako simultano, tako i konsekutivno, ali i šapatno prevođenje u toj kombinaciji, s tim da se u ponudi ove institucije nalazi i iznajmljivanje opreme za simultano prevođenje. Svakako je vrlo važno da apsolutno svaki klijent koji želi da ove stručnjake zaduži za izvršenje te usluge, najpre dostavi neophodne informacije, jer isključivo na osnovu njih može biti i donešena odluka o konkretnom tipu usmenog prevoda. Uz obaveštavanje o tačnom broju učesnika, potrebno je da svaki klijent informiše zaposlene u jednoj od poslovnica Prevodilačkog centra Akademije Oxford o tome koliko će sam događaj trajati, ali i na kom mestu će biti organizovan, te će odmah nakon toga i da bude formirana ponuda.\nDobro je reći i to da se direktan prevod internet materijala sa korejskog jezika na grčki isto tako nalazi na zvaničnom spisku usluga za koje su sudski tumači i prevodioci specijalizovani. A sem web sajtova, oni mogu da obrade i online kataloge, zatim programe, kao i web prodavnice, te različite vrste aplikacija, odnosno bilo koji tip sadržaja koji ima bilo kakve veze sa globalnom mrežom. Potrebno je napomenuti i to da oni prilikom obrade tih materijala, implementiraju i smernice koje su vezane za optimizaciju konkretnih sadržaja, to jest da se pridržavaju pravila koja podrazumeva SEO (Search Engine Optimisation).\nPored svih onih usluga koje su, generalno vezane za prevod u ovoj varijanti jezika, pomenuta specijalizovana institucija svakako može da ponudi i uslugu profesionalne redakture sadržaja bilo koje vrste. Naime, nju će sprovesti prema pravilima profesionalni korektori i lektori, te će se potruditi da sve one greške koje budu u uređenim prevodima uočili, isprave na što bolji način.\nza korejski i grčki jezik


Vučić: Projekat Jadar neće biti povučen – Otvoreno\nNaslovnaVestiVučić: Projekat Jadar neće biti povučen\nPredsednik Srbije ALeksandar Vučić izjavio je danas da projekat Jadar neće biti povučen iako su to tražili „pojedini opozicioni političari“.\n„Taj projekat stoji i nigde se pomerati neće. Oni su ga doveli, a mi smo uradili sve što je narod tražio i to je to“, kazao je on.\nVučić: Pomoć kakvu je dobio Nikšić ranije dobili i Srebrenica, Drvar, Dubica i Nevesinje\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas u Novom Pazaru da je vlast u Srbiji napadana zato što je poklonila dva miliona evra Nikšiću u Crnoj Gori „za određene projekte“ dodajući da je takva pomoć ranije upućivana i u gradove u Bosni i Hercegovini.\nOdgovarajući na pitanje novinara nakon obilaska Kliničko-bolničkog centra, Vučić je rekao da su pomoć iz budžeta Srbije ranije dobili i Srebrenica, Drvar, Dubica i Nevesinje\n„Čini mi se da je neko pobrkao lončiće, da nisu razumeli. Koliko možemo da pomognemo nastavićemo s ovom vrstom pomoći“, rekao je Vučić i dodao da je srpska vlast tu pomoć uputila „ne tražeći ništa“.\nVučić je rekao i da su odnosi Srba i Bošnjaka „od ključnog značaja za razvoj i napredak celog Balkana“.\n„Uvek smo spremni da razgovoramo, da nastavljamo svaku vrstu saradnje i da gradimo srpsko – bošnjačke odnose. Nikakvu razliku država nije pravila između Srba i Bošnjaka“, rekao je Vučić.\nOn je dodao da je „posebno ponosan na činjenicu ljudi, iako napuštaju Novi Pazar dolaze da žive u Beograd“.\n„I mnogo ih je više danas nego pre deset godina, mada je naš interes da ostanu na svojim ognjištima. Ovo je vaša zemlja bez obzira kojoj veri pripadate, ovo je zemlja svih nas“, kazao je Vučić.\nVučić: Za Klinički centar u Novom Pazaru opredeljeno 70 miliona evra\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da će država uložiti oko 70 miliona evra u izgradnju kliničkog centra u Novom Pazaru i da će ta zdravstvena institucija biti opremljena gotovo isto kao i ona u Nišu.\n„To će biti velika podrška ne samo Novom Pazaru, nego i Raški, Sjenici, Tutinu pa i celom severu Kosova. Svi će ga koristiti i i biće ‘state of the art’ (poslednja reč tehnologije)“, rekao je Vučić nakon posete Novom Pazaru.\nOn je rekao da se država trudi da osnaži zdravstvo i različite delove zemlje, kako bi svi građani videli da Vlada brine o njima.\n„Za dve godine (kada se izgradi Klinički centar) i kada za četiri godine stigne autoput, biće ovo neprepoznatljiv deo Srbije“, rekao je Vučić.\nPredsednik je rekao da će danas u budžet Novog Pazara biti uplaćeno 100 miliona dinara pomoći, kako bi taj grad rešio neka svoja dugovanja prema Elektroprivredi Srbije.\nPredsednik posetio Sopoćane\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić danas je, u okviru posete Zlatiborskom i Raškom okrugu, posetio manastir Sopoćani, nedaleko od Novog Pazara.\nNa Instagram nalogu budućnostsrbijeav objavljene su fotografije ispred manastira, gde je Vučića dočekalo monaštvo, kao i meštani.\nVučić će danas, kako je najavljeno, u Tutinu posetiti fabriku nameštaja „Ekstra san“, a potom Kliničko-bolnički centar u Novom Pazaru. U međuvremenu je otkazan obilazak i najava rekonstrukcije novopazarske Osnovne škole „Desanka Maksimović“.\nU nedelju se Vučić sastao sa predstavnicima lokalnih samouprava i građanima Sjenice, Tutina i Novog Pazara. Prethodno je u Sjenici potpisan ugovor o gradnji deonice puta Požega – Duga Poljana sa predstavnicima kineske kompanije CRBC.


U subotu je u ledenoj dvorani „Pionir“ u Beogradu odigran šesti turnir Lige budućih šampiona za igrače do osam godina u organizaciji HK Marbo.\nSlobodna je bila ekipa NS Starsa, a u Beogradu je hokej igralo više od 90 devojčica i dečaka iz šest klubova. Selekcije U8 Partizana, Vojvodine, Crvene zvezde, Red tima, Spartaka i Marba izašle su na led „Pionira“ da pokažu šta znaju i umeju u najrbržem kolektivnom sportu na svetu.\n– Bio je ovo još jedan izuzetan turnir. Pravila takmičenja su skoro u potpunosti ispoštovana, sve ekipe su došle kompletne, takmičarske knjižice su posle lekarskih pregleda uredno overene. Svi igrači osim hokejaša Crvene zvezde igrali su u opremi predviđenoj za ovo takmičenje – zadovoljan je napretkom i saradnjom klubova i Saveza koordinator takmičenja Rale Šemsedinović.\nMlađim selekcijama koje igraju u okviru Lige budućih šampiona ostao je još jedan turnir 28. marta, dok selekcije U10, osim redovnog kola imaju dva zaostala turnira. Hokejaški klub Partizan zaostali turnir zakazao je za 15. mart.


07-12-2018 15:59 Srbija Politika\n„Bilo je jasno da iza svega stoje SAD. Nije velika tajna bila, i ne moramo otvoreno uvek to da kažemo. Oni imaju još saveznika u Evropi. Zato moramo da se preorijentišemo na fabrike, budućnost, da pobeđujemo pameću", rekao je predsednik Srbije i istakao:\n„To su dokazali više puta. Zato je na nama da sačuvamo mir, naše stanovništvo i vitalne interese. Da budemo bahati i silni nad Amerikancima bilo bi smešno. Suviše smo mali. NJihova ekonomija je 21 bilion dolara", ukazao je on.\nKako ukrajinski admiral želi da se preda Rusiji, pogledajte OVDE.


Bela kuća spremila novu verziju rezolucije o Iraku\nUbeđivanje se nastavlja\nNovi pokušaj Vašingtona da u Parizu i Moskvi dobije podršku\nVAŠINGTON (Beta-AFP, Tanjug) - Bela kuća juče je prosledila Kongresu dopunjenu verziju predloga rezolucije o Iraku kojom će pokušati da dobije podršku kongresmena.\nPrema tom radnom dokumentu do koga je došao AFP, a koji je dostavljen kongresmenima iz redova Demokratske stranke, "predsednik može da pribegne sili da bi odbranio interese nacionalne bezbednosti SAD od pretnji koje predstavlja Irak i primeniće rezolucije Saveta bezbednosti UN".\nKongresmeni u Bagdadu\nTri američka kongresmena iz redova demokrata, koji se protive ratu protiv Iraka, doputovali su u Bagdad gde treba da ispitaju humanitarnu situaciju u zemlji. Tri člana Predstavničkog doma - Dejvid Bonior, Majkl Tompson i Džim Mekdermot - doputovali su iz Amana jordanskim avionom, ali dužina njihovog boravka u Iraku nije precizirana. Oni su doputovali na inicijativu Saveta crkava iz Sijetla i nevladine organizacije "Lajf foundejšn" iz Detroita.\nPredsednik će takođe obavestiti Kongres pre početka vojnih operacija i objasniti zašto diplomatski načini nisu bili adekvatni da zaštite interese nacionalne bezbednosti SAD.\nBela kuća je iz prvobitnog dokumenta povukla frazu koja teorijski daje predsedniku ovlašćenje da interveniše na Bliskom istoku koju su demokrate ocenile kao preširoku a takođe je pojašnjen i neuspeh diplomatskih ili multilateralnih pristupa pre upotrebe sile. "Došlo je do nekih promena ali je još pitanja ostalo nerešeno i predloženi su amandmani" koji će preciznije definisati ovlašćenja predsednika, rekao je šef demokrata u Senatu Ton Dešl.\nIstovremeno, SAD su intenzivirale kampanju za donošenje strože rezolucije u vezi sa Irakom, uputivši visoke zvaničnike u Francusku i Rusiju, stalne članice Saveta bezbednosti koje otežu da daju zeleno svetlo za napad na Irak. Državni podsekretar za politička pitanja Mark Grosman juče je boravio u Pariz, a danas će u Moskvi, kako bi zatražio podršku za rezoluciju kojom bi Irak trebalo da bude upozoren na ozbiljne posledice ukoliko ne izađe u susret zahtevima za razoružanje.\nNemci ne popuštaju\nNemački ministar odbrane Peter Štruk preksinoć se ponovo odlučno usprotivio preventivnom napadu na Irak i ocenio da bi taj rat doveo do "stravičnih" borbi i brojnih žrtava na obe strane. Govoreći na nemačkoj televiziji samo dan nakon što je od američkog sekretara za odbranu Donalda Ramsfelda oštro prekoren zbog stava Nemačke prema iračkom pitanju, Štruk je kazao da shvata ljutnju SAD, ali da se nada skoroj normalizaciji odnosa Berlina i Vašingtona. "Irak ima armiju od 400.000 ljudi i došlo bi do stravičnih borbi sa mnogo ubijenih na obe strane. To želimo da izbegnemo", kazao je Štruk.\nBritanija, nakon što je bila rezervisana u vezi sa jezikom te rezolucije, složila se da prihvati američki nacrt i šalje, takođe, zvaničnika koji će se pridružiti Grosmanu.\nNe očekuje se da nikakav tekst pre ponedeljka ne bude predstavljen Savetu bezbednosti UN. Na osnovu američkog nacrta rezolucije, Irak će biti optužen za kršenje prethodnih rezolucija UN i biće navedeno šta sve mora da uradi kako bi se složio sa UN, kao i koje će "posledice slediti ukoliko Irak ne preduzme nikakvu akciju". Međutim, Francuska, Rusija i Kina, sve stalne članice Saveta bezbednosti sa pravom veta, i dalje se nećkaju treba li dopustiti da SAD odluče kada treba da budu započeti vojni udari.\nŠef ruske diplomatije Igor Ivanov izjavio je juče da Moskva zasad nije dobila nikakve jasne i nesporne dokaze da Irak poseduje oružje masovnog uništavanja i da Bagdad, navodno, održava veze sa terorističkim organizacijama.\nPosle izbora u Slovačkoj\nJohanesburg: Stranci napuštaju Obalu Slonovače\nNastavak ruske akcije u Ingušetiji\nDakar: "Žola" potonuo na prvoj plovidbi, nestalo više od 600 ljudi


Tadić: Izbori u nedemokratskoj atmosferi\n- U аtmosferi urušаvаnjа osnovnih demokrаtskih vrednosti, fer izbori su gotovo nemogući. Opozicijа, kojа je prethodno finаnsijski uništenа pod izgovorom merа štednje i kojа nemа slobodаn pristup medijimа, suočаvа se sа teškim izаzovimа tokom kаmpаnje - rekao je Tаdić, a navedeno je u saopštenju SDS-a.\nAmerički аmbаsаdor i Tаdić razgovarali su o najvažnijim pitаnjima i izаzovima sа kojimа se Srbijа suočаvа, a posebna pažnja posvećena je izbornoj kаmpаnju kojа je u toku.\nAmbаsаdor Skot je govorio o potrebi dа predstojeći izbori budu slobodni i demokrаtski. On je posebno nаglаsio dа pružа podršku zа formirаnje jаke i slobodne opozicije i ukаzаo znаčаj slobodnog pristupа medijimа zа opoziciju.\nU rаzgovoru sа аmeričkim аmbаsаdorom, Tаdić je izrаzio zаbrinutost zbog urušаvаnjа demokrаtskih postignućа srpskog društvа.\nTadić: Srbiju čeka veoma teška budućnost\nTadić i Jovanović za promenu Ustava, Vojvodini dati veće nadležnosti\nTadić: Ubrzati proces evrointegracija Srbije\nOn se osvrnuo i nа veomа lošu ekonomsku perspektivu Srbije, аli i nа mаnipulisаnje medijimа u kojimа se jаvnosti prikаzuju nereаlni ekonomski uspesi.


U praksi se javljaju sporovi oko raskida ugovora o doživotnom izdržavanju. Osim sporazumnog raskida ugovora predviđeni slučajevi raskida su: raskid ugovora o doživotnom izdržavanju zbog promenjenih okolnosti, raskid ugovora zbog neispunjenja ili neurednog ispunjenja obaveze izdržavanja, raskid zbog poremećenih okolnosti između ugovarača i raskid zbog smrti davaoca izdržavanja.\nUgovor se može raskinuti na zahtev ugovornih stranaka kada se posle zaključenja ugovora okolnosti toliko promene da otežavaju ispunjenje ugovornih obaveza ili osujećuju ostvarenje cilja ugovora u toj meri da ugovor više ne odgovara realnim očekivanjima stranaka i da bi po opštem mišljenju bilo nepravično održati ga na snazi (npr. davalac izdržavanja se ozbiljno razboli ). Ugovarač se neće moći pozvati na promenjene okolnosti ako ih je u vreme zaključenja mogao predvideti ili ih je mogao izbeći ili savladati (npr. pogorša se stanje primaoca izdržavanja), naravno bitno je da sam ugovarač nije namerno izazvao promenjene okolnosti.\nKada postoje promenjene okolnosti sud može ponovo urediti ugovorne odnose, pravo primaoca preinačiti u doživotnu rentu ili raskinuti ugovor.\nUgovor o doživotnom izdržavanju može biti raskinut zbog neispunjenja ili neurednog ispunjenja obaveze izdržavanja. Samo neispunjenje ili neuredno ispunjenje se ogleda u kvalitativnom (npr. neispunjenje u određenom roku, mestu ) ili kvantitativnom smislu.\nUgovor o doživotnom izdržavanju može biti raskinut i zbog poremećenih odnosa između ugovarača. Na ovaj način ugovor se raskida kada se odnosi ugovarača toliko poremete da postanu nepodnošljivi bez obzira da li je predviđena zajednica života između njih. Samo pitanje ko je kriv za poremećene odnose nije bitno za raskid ugovora samo za kasniju odluku o odgovornosti za naknadu štete.\nUgovor o doživotnom izdržavanju može biti raskinut i zbog smrti davaoca izdržavanja tj. kada davalac izdržavanja umre pre primaoca izdržavanja. U ovom slučaju obaveze davaoca izdržavanja prelaze na pripadnike prvog naslednog reda (deca ili supružnik) ako oni ne pristanu na produženje ugovora, ugovor se raskida.\nU svim slučajevima raskida ugovora davalac izdržavanja ima pravo na naknadu za ranije dato izdržavanje, jedino u slučaju kad se ugovor raskida zbog smrti davaoca izdržavanja a naslednici ne pristanu na nastavak davanja izdržavanja neće imati pravo na ranije dato izdržavanje. Međutim ako naslednici žele da nastave davanje izdržavanja a objektivno nemaju mogućnosti pa ne mogu da preuzmu obavezu imaće pravo na naknadu za ranije dato izdržavanje i tu naknadu će sud odrediti slobodno uzimajući u obzir sve okolnosti.\nOsim raskidom ugovor o doživotnom izdržavanju može prestati i poništenjem. Na zahtev zakonskih naslednika primaoca izdržavanja, sud može poništiti ugovor o doživotnom izdržavanju ako zbog bolesti ili starosti primaoca izdržavanja ugovor nije predstavljao nikakvu neizvesnost za davaoca izdržavanja. U praksi su ovo situacije kada davalac izdržavanja zna da je primalac izdržavanja teško bolestan (npr. ima rak) a svejedno iskoristi stanje primaoca izdržavanja da bi zaključio ugovor. Rok za poništaj ovakvog ugovra je godinu dana od dana saznanja za ugovor, a najkasnije u roku od 3 godine od dana primaočeve smrti. Pri tome, rok od jedne godine ne može početi da teče pre primaočeve smrti.\nOpravdanje za ovakvo zakonsko rešenje i ustanovljavanje rušljivosti ugovora leži u činjenici da je ugovor o doživotnom izdržavanju po svojoj pravnoj prirodi aleatoran ugovor (ugovor na sreću), kod koga dužina trajanja obaveze davaoca izdržavanja zavisi od buduće neizvesne činjenice momenta smrti primaoca izdržavanja. Kako u opisanoj situaciji, neizvesnosti na strani davaoca izdržavanja nema, to je takav ugovor pogođen sankcijom rušljivosti.


Skener digitalne privrede: Uticaj pandemije COVID-19 | Inicijativa „Digitalna Srbija“\nPRIVREDE uz podršku našeg člana PwC\nKako pandemija COVID-19 utiče\nna domaći digitalni ekosistem?\nOd 34 - 66% | 33,96%\nU istraživanju je učestvovalo 60 digitalnih kompanija, od kojih je nešto manje od polovine iz Beograda, četvrtina iz Novog Sada, 10 odsto iz Niša, i 15 odsto iz drugih gradova u zemlji. Polovina ispitanih ima do 25 zaposlenih, dok 20 odsto ima više od 100. Dve trećine ispitanih kompanija posluje više od pet godina i dominantno su uslužno orijentisane (81 odsto). Više od 80 odsto analiziranih kompanija primarno prodaje svoje proizvode i usluge van Srbije. Polovina ispitanih prihoduje manje od 50.000 evra mesečno, 18 odsto prihoduje više od 500.000 evra, dok 40 odsto njih ima profitnu stopu između 11 i 30 odsto. U prethodnih godinu dana, pre COVID-19, 58 odsto ispitanika je beležilo rast prihoda, dok je samo 15,25 odsto imalo pad istih, što je konzistentno i sa istraživanjem koje je sproveo Vojvođanski IKT klaster u prvoj nedelji vanrednog stanja.\nU prilog ovim podacima govori i istraživanje koje je 500 Startups sproveo među svojim investitorima. Čak 68 odsto investitora smatra da će COVID-19 imati negativne posledice ili donekle negativne posledice na ulaganje u startape koji se nalaze u ranoj fazi razvoja. Pored toga, većina investitora smatra da će biti potrebno godinu do dve kako bi se nivo investicija vratio na period pre pandemije. Imajući u vidu da je za startap ekosistem u Srbiji finansiranje u ranoj fazi jedan od ključnih izazova, kao što je pokazalo istraživanje Startup Genome, od izuzetne je važnosti kreiranje posebnih mera koje će omogućiti dalji razvoj ekosistema.\nUticaj COVID-19 naravno neće biti isti za sve startape i umnogome će zavisiti od podsektora kom startap pripada, kao i proizvoda i mogućnosti njegovog prilagođavanja promenama koje je aktuelna kriza donela. PitchBook u svom izveštaju ističe da će na healthtech, foodtech, IoT i mobility tech značajno uticati trenutna pandemija, dok se umereni uticaj očekuje na startape u podsektorima vezanim za veštačku inteligenciju, mašinsko učenje i tehnologiju optimizacije lanca snabdevanja. Cloudtech, information security i DevOps, prema procenama PitchBook-a, neće osetiti poseban uticaj celokupne situacije kroz koju startap ekosistem prolazi. Ono što je takođe primetno je pozitivan efekat COVID-19 na startape koji razvijaju rešenja za telemedicinu, a tu je i porast tražnje za aplikacijama koje bi na daljinu mogle da prate oporavak pacijenata sa bolestima koje nisu životno ugrožavajuće, porast online kupovine kada se govori o poljoprivrednim i prehrambenim proizvodima, porast korišćenja online aplikacija za učenje na daljinu, online komunikaciju, fitnes i porast potreba za razvojem rešenja za zdravstvo koja koriste veštačku inteligenciju. U prilog tome govori i činjenica da su investitori mnogo više zainteresovani za ulaganja u startape koji razvijaju rešenja za zdravstveni sistem, rešenja za rad na daljinu, logistiku i softvere za produktivnost.\nU istraživanju koje smo sproveli sa ciljem da sagledamo uticaj COVID-19, do sada je učestvovalo više od 70 startapa, što je otprilike 25 odsto svih startapa u zemlji. Velika većina, više od 80 odsto, ima svoje sedište u Beogradu i Novom Sadu, što je u skladu sa nacionalnim prosekom. Upravo zbog te koncentracije startapa i blizine ova dva grada, u istraživanju Startup Genome govori se o jedinstvenom startap ekosistemu. Pored toga, u našem uzorku gotovo 80 odsto startapa ima manje od 10 zaposlenih, njih 45 odsto je osnovano u poslednjih 12 meseci, dok 32 odsto njih postoji između jedne i dve godine. Dakle, i uzorak je konzistentan sa dosadašnjim podacima o našem startap ekosistemu, a to je da se većina startapa nalazi u ranoj fazi razvoja, kao i da postoji određena dinamika imajući u vidu procenat startapa koji je osnovan u poslednjih godinu dana.\nMeđu startapima koji su učestvovali u upitniku, 54 odsto njih još uvek nema razvijen proizvod koji su plasirali na tržište, 35 odsto ima prihod od prodaje koji nije dovoljan za pokrivanje troškova razvoja, a 11 odsto ostvaruje profit. Kada se govori o startapima koji ostvaruju profit zanimljivo je videti da većina njih postoji više od godinu dana (80 odsto) i da je većina koristila sopstvene izvore finansiranja. Nešto manje od polovine startapa ostvarivalo je prihod manji od 10.000 evra u prethodnih šest meseci, dok je nešto manje od trećine imalo prihod između 10.000 i 30.000 evra. Uprkos ostvarenom prihodu, samo 38 odsto startapa je uspevalo da pokrije svoje troškove i ostvari profit u prethodnih šest meseci (taj profit je u dve petine slučajeva iznosio 5-10% ukupnih prihoda). Samim tim, može se zaključiti da bilo kakvi tržišni potresi mogu imati vrlo značajne i ozbiljne posledice kada je u pitanju tržišna pozicija startapa iz našeg ekosistema.\nPrimarno tržište za startape iz našeg uzorka koji imaju svoj proizvod je Severna Amerika (35 odsto), zatim Srbija (23 odsto) i Evropa (15 odsto). Na primarnim tržištima, 64 odsto startapa ostvaruje više od dve trećine svojih prihoda. Primetno odsustvo diverzifikacije tržišta i prihoda može ukazivati na potencijalno veće negativne efekte COVID-19 usled veće kontrakcije ekonomske aktivnosti na ovim tržištima.\nOblasti u kojima ima najviše angažovanih frilensera na svetskom nivou su:\nRazvoj softvera, mobilnih i veb aplikacija (481.648)\nPoslovi za pružanje administrativne podrške (377.504)\nProdaja i marketing (197.677)\nRačunovodstvo i poslovno savetovanje (128.372)\nFrilenseri imaju po nekoliko izvora prihoda, i plaćeni su ugovorenim mesečnim iznosima (48 odsto), po satu (29 odsto) ili kombinacijom prethodna dva (23 odsto). U izveštaju UpWork-a za 2019. godinu navodi se da su frilenseri pomogli oporavljanju od prethodne ekonomske krize zahvaljujući tome što su stvorene nove mogućnosti za zaposlenje, koje su omogućile pojedincima da lakše dobijaju poslove i izvan svojih zemalja.\nKako se navodi u izveštaju, studija SAP Fieldglas i Oxford Economics iz 2018. godine, 38 odsto od 800 anketiranih rukovodilaca po potrebi angažuje frilensere i predviđa da će broj ovako angažovane radne snage biti udvostručen u naredne tri godine. Pitanje je kako će novonastala kriza uticati na ove prognoze i na poziciju ove radne snage.\nTakođe, prema istraživanju započetom 2016. godine, koje podatke o broju online radnika osvežava u realnom vremenu, a čiji je autor Univerzitet u Oksfordu (OLI Index) — Srbija je na 11. mestu u svetu po ukupnom udelu na tržištu frilens radnika, što znači da ih ima više nego Francuska, Nemačka ili Velika Britanija.\nPored toga prema brojnim istraživanjima mnogi frilenseri iz Srbije su među vodećim talentima na platformama na kojima rade, počev od onih kao što je Toptal iz Amerike koji kao ekskluzivna platforma angažuje softverske inženjere i dizajnere, pa do Stocksy platformske zadruge iz Kanade, među kojima su veoma popularni stok fotografi iz Srbije. Frilenseri u proseku zarađuju više od ljudi koji imaju jednog poslodavca. Prema podacima Pyoneer-a, prosečni frilenser radi 36 sati nedeljno pri čemu naplaćuje sat 21 američki dolar, što im daje godišnju bruto zaradu veću od 39.000 američkih dolara.\nProsečan broj godina frilensera iz našeg uzorka je 34 i među njima je 22 odsto žena. Polovina njih se bavi programiranjem, 20 odsto dizajnom i 10 odsto marketingom. Najveći deo njih — 40 odsto — rade kao frilenseri duže od pet godina, dok se 32 odsto ovim poslom bavi između tri i četiri godine. Najveći broj njih je u prethodnih šest meseci imao između dva i pet klijenata, 25 odsto njih je u ovom periodu radilo samo sa jednim klijentom, dok je više od šest klijenata imao svaki peti (20 odsto) frilenser koji se uključio u naše istraživanje. Najveći broj ispitanika radi kao preduzetnik (68 odsto), dok svaki četvrti frilenser nije registrovan. Kada je reč o klijentima, 40 odsto njih primarno radi sa onima iz SAD, 31 odsto njih iz Evrope, a 27 odsto njih radi sa domaćim klijentima. Tri četvrtine frilensera iz našeg uzorka zarađuje više od 1.000 evra mesečno, a čak 42 odsto više od 2.000 evra. Pre pandemije COVID-19, polovina domaćih frilensera nije imala promenu u prihodima u poslednjih godinu dana, dok je 35 odsto beležilo rast prihoda.\nUpitnik koji smo namenili tradicionalnim kompanijama koje posluju u Srbiji ukupno je popunilo 34 kompanije. Procenat kompanija koje su u potpunosti u domaćem vlasništvu je 44 odsto, dok je polovina kompanija u stranom vlasništvu. Konsultantskim i profesionalnim uslugama se bavi 24 odsto kompanija, 20 odsto se bavi industrijskom proizvodnjom, dok su ostali sektori bankarstvo i finansijska tržišta, trgovina, IT sektor i zdravstvo.\nViše od polovine kompanija se izjasnilo da je pandemija COVID-19 uticala negativno na prodaju proizvoda i usluga, a više od 30 odsto ispitanih kompanija još uvek ne može da proceni uticaj.\nViše od 80 odsto ispitanika smatra da digitalne tehnologije menjaju njihovu industriju umereno ili veoma intezivno. Više od 70 odsto ispitanih kompanija implementira jedan ili više projekata digitalne transformacije, a oko polovine njih imaju tim i zaposlene kojima je dodeljena odgovornost za proces digitalne transformacije, a samo osam odsto ima implementacioni plan za digitalnu transformaciju. Više od 70 odsto kompanija je bilo zadovoljno kako se odnose prema digitalnoj transformaciji i mišljenje im se nije promenilo usled novih okolnosti izazvanih pandemijom COVID-19, ali je više od polovine reklo da su projekti ubrzani, i kao razlog navelo okolnosti usled pandemije.\nDigitalna privreda u poslednjih nekoliko godina beleži konstantan i značajan rast na globalnom nivou, doprinoseći porastu zaposlenosti i povećanju životnog standarda. Ukoliko pogledamo ‘S&P 500’ indeks lako se može videti da tehnološke kompanije zauzimaju prvih pet pozicija, kao i da su njihove akcije porasle za gotovo pet biliona dolara od 2013. godine. Sa druge strane, broj startapa čija vrednost je veća od jedne milijarde dolara (tzv. unicorns), samo u Evropi je u prethodnoj godini iznosio 174. Ovi podaci donekle ukazuju na činjenicu da je tehnološki sektor pronalazio način da se brzo oporavi nakon ekonomskih kriza koje su se desile u poslednje dve decenije.\nKrah američkog bankarskog sektora s kraja 2007. godine izazvao je niz negativnih talasa i udara na svetsku ekonomiju. Pored toga, kriza 2009. godine, čiji je uzrok biološke prirode, tzv. „svinjski grip“, izazvan virusom H1N1, kreirao je dodatne negativne ekonomske posledice. Međutim, finansijski pokazatelji velikih tehnoloških kompanija, ukazuju na to da su one nakon pomenutih kriza beležile znatan rast i da je njihov oporavak bio nešto brži u odnosu na oporavak tradicionalnih kompanija u drugim industrijama i sektorima. Ako gledamo porast cena akcija od poslednje recesije 2009. godine, vidimo da je Apple porastao za skoro 900 odsto, Amazon više od 2.000 odsto, Microsoft 400 odsto, a Netflix, koji je tad tek nastajao, 5.000 odsto. Međutim, potrebno je napomenuti da je period odmah nakon krize bio veoma težak i nepovoljan za svaku od ovih kompanija.\nI za kraj, posledice pandemije COVID-19 kada je reč o zaposlenosti postaju sve evidentnije — samo u trećoj nedelji marta u SAD 3,3 miliona ljudi podnelo je zahtev za osiguranje od nezaposlenosti.\nOno što već sada znamo je da su usled pandemije COVID-19 najvrednije evropske digitalne kompanije, uključujući i startape, izgubile ukupno 383 milijarde evra u vrednosti od 31. januara ove godine, što je pad od čak 33 odsto. Pored toga, početkom aprila Statista je objavila da će rast globalnog tržišta tehnoloških usluga i proizvoda biti dva odsto u odnosu na prethodnu godinu i da je ovaj procenat niži za minimum jedan odsto zbog uticaja COVID-19. Takođe, procena je da će potrošnja za IT sektor u martu biti manja za 2.7 odsto u odnosu na isti period prošle godine.\nNasuprot ovim negativnim podacima treba istaći i činjenicu da velike tehnološke kompanije poseduju ogromne rezerve novca koje im mogu omogućiti ubrzani rast i ekspanziju nakon ovog perioda. Samo Apple ima 100 milijardi dolara rezervi koje su dovoljne za finansiranje celokupnog segmenta razvoja i istraživanja i kapitalnih ulaganja u naredne četiri godine, čak i ako njihova prodaja bude skoro pa nepostojeća. Ista je situacija i sa Alphabet, Microsoft, Facebook i Amazon, koji imaju gotovo 350 milijardi dolara u okviru svojih rezervi. Očekivanje je da bi upravo postojanje ovakvih rezervi moglo da pomogne u smanjenju uticaja COVID-19 na ove kompanije, a uzročno posledično i na sve kompanije koje su sa njima povezane. Takođe, uticaj COVID-19 nije isti u svim podsektorima digitalne privrede pa je razumevanje različitih efekata u ovom kontekstu neophodno.\nPored rizika i negativnih efekata koji su se pojavili u pojedinim podsektorima, postoje i podsektori u kojima je došlo do kreiranja novih prilika. Dealroom je na osnovu trenutno dostupnih podataka, očekivanja i predviđanja uspeo da klasifikuje podsektore u odnosu na uticaj koji će pandemija imati na njih. Prilike su mahom vezane za segmente telemedicina, alata za saradnju, video-igara i slično. Zanimljivo je da se predviđa ciklično negativan uticaj na frilensere uz strukturalno pozitivan uticaj koji se može očekivati na duži rok. Ono što se izdvojilo kao posebno važno je rad na daljinu, online komunikacija i internet trgovina.\nDakle, postoji niz digitalnih/tehnoloških podsektora koji beleže rast usled prilika koje su se ukazale tokom COVID-19 pandemije. Pozitivni primeri, upravo iz podsektora koji su navedeni gore su Zoom, Teladoc, Ocado. Tržišna kapitalizacija kompanije Zoom, čiji alat spada u podsektor online komunikacija od 31. januara porasla je za 77 odsto, dok je na primer Delivery Hero iz podsektora dostave hrane zabeležio pad od šest odsto. Interesantno je pomenuti da su se sa rastom popularnosti aplikacije Zoom, pojavili i članci u kojima se dovodi u pitanje sigurnost pomenutog rešenja. To je jedan pokazatelj koji govori o potrebama korisnika da online komunikaciju i svoj rad obavljaju u jednom sigurnom okruženju. Upravo zbog toga može se očekivati i pozitivan uticaj na digitalni podsektor koji se bavi sajber bezbednošću.\nOvi brojevi ukazuju da kompanije, čije su usluge i servisi dostupni milionima ljudi iz sigurnosti njihovih domova, beleže intenzivan rast. Sa druge strane, podsektori koji nemaju tu mogućnost ili priroda njihovih usluga nije „na daljinu”, kao što su turizam i nekretnine, nažalost, beleže značajne gubitke.\nSveobuhvatan zaključak je da su svi identifikovani rizici i prilike iznedrili potrebu za novim i inovativnim digitalnim rešenjima u novom ekosistemu koji je nastao preko noći. Sa jedne strane telemedicina, streaming, video-igre, internet kupovina, dostava hrane, kao i većina „softver kao servis” kompanija (SaaS) trenutno nadmašuju performanse tržišta, dok je kompanijama u drugim sektorima potrebna posebno targetirana i kreirana pomoć od strane države.\nSve ove oblasti su već krenule da se razvijaju i pre pandemije, ali su sada dobile na dodatnoj važnosti i njihova upotreba i razvoj su značajno ubrzani. Ovo može da donese i dosta pozitivnih efekata, poput toga da će veći broj privrednih subjekata digitalizovati svoju prodaju ili lance nabavke. S druge strane, zbog nepripremljenosti na ovako veliku promenu i intenzivnu upotrebu ili nepripremljenost sistema, može da se stekne i pogrešan utisak o vrednosti ovih tehnologija i benefitima koje donose. Npr. kompanije koje su odjednom prešle na rad na daljinu i nisu svoje procese optimizovale za to mogu sada da imaju loš utisak o ovakvom tipu rada.\nTreba imati na umu da ovih pet identifikovanih oblasti nisu na istom stepenu razvoja. Prve tri su bile značajno razvijene i pre pandemije, koja je dovela pre svega do inkrementalnog unapređivanja i proširivanja kapaciteta, kao što je slučaj sa npr. alatima za video-konferencije ili online platformama za učenje koje sada počinje da koristi mnogo veći broj korisnika.\nS druge strane, rad na daljinu i zdravstvo već doživljavaju korenite promene u kojima su digitalne tehnologije ključni igrač.\nRad na daljinu. Kao što smo već videli ovo je jedan segment koji je trenutno u porastu i evidentno je kako tehnologija utiče na profesionalni život pojedinaca, kao i koji segmenti su neophodni da bi rad na daljinu bio moguć.\nAlati — neophodni su sami tehnološki alati koji omogućuju efikasan rad od kuće (npr. za organizovanje video-konferencije)\nCybersecurity — neophodna je adekvatna zaštita kako bi podaci i komunikacija bili u potpunosti zaštićeni\nIT infrastruktura — neophodna je adekvatna IT infrastruktura (mreža, data centri, brzina protoka podataka, itd.)\nZdravstvo. Kao što smo već primetili digitalne kompanije imaju direktan uticaj na zdravstvenu industriju u borbi, praćenju, testiranju i tretiranju pandemije. Samo neki od primera primene tehnologije su sledeći:\nprimena veštačke inteligencije prilikom identifikovanja, praćenja i prognoza;\nprocesuiranje zdravstvenih zahteva;\nprimena dronova prilikom dostavljanja medicinske pomoći;\nupotreba robota prilikom dezinfikovanja površina, hrane, pribora;\npomoć prilikom razvoja lekova i medicinskih sredstava, kao što su maske;\nupotreba super kompjutera za razvijanje vakcine;\nprimena chatbot rešenja za širenje informacija itd.\nPo primeni inovativnih rešenja u borbi protiv pandemije COVID-19 izdvaja se Južna Koreja, koja je u ovaj sektor ulagala niz prethodnih godina. Na osnovu toga, sada je bila u mogućnosti da u rekordnom roku obuzda nagli porast broja obolelih.\nJoš jedna mera koja se tiče zaposlenih je važna domaćem digitalnom sektoru, a u pitanju je mera koju je država već uvela i koja se odnosi na davanje bespovratnih novčanih nadoknada po zaposlenom. Digitalnim kompanijama je ovo druga najvažnija mera, njih 56 odsto ocenilo ju je važnom, dok drugima nije bila od tolikog značaja, navelo ju je 40 odsto startapa i 27 odsto registrovanih frilensera.\nI ovde vidimo isti trend kao u prethodnom, što kompanije imaju veći broj zaposlenih, to im je ova mera važnija. Ujedno, jasno je zašto je ovom sektoru prioritetnije smanjenje poreza i doprinosa, jer on trenutno nosi veći finansijski trošak zbog velikih plata.\nZanimljivo je da je digitalnom sektoru i ova mera među značajnijim i da su ti procenti na sličnom nivou kod svih ispitanika. I stabilne digitalne kompanije i startapi i frilenseri su im dali važnost od otprilike 40 odsto, a ako posmatramo registrovane frilensere, onda je taj procenat još veći i iznosi 53 odsto.\nOvi podsticaji mogu biti raznovrsni i da podrazumevaju različite mehanizme, od poreskih oslobođenja, preko bespovratnih sredstava do subvencionisanja konkrentih aktivnosti, poput nastupa na stranim tržištima ili zapošljavanja novog kadra.\nKada je reč o frilenserima, njih 70 odsto navelo je odlaganje testa samostalnosti i produženje perioda amnestije kao jedan od podsticaja koji bi im značio.\nTreba imati na umu da, kao što se može pretpostaviti, važnost ovog podsticaja, na osnovu našeg istraživanja, opada u odnosu na broj klijenata koji su preduzetnici imali u prethodnih šest meseci. Tako potreba za uvođenjem ovog podsticaja postoji kod svakog ispitanog frilensera koji je u prethodnih pola godine radio sa jednim klijentom, dok je važan za 58 odsto onih koji su imali dva ili više klijenata u istom periodu.\nDodatno, kada se pogledaju potrebe frilensera koji imaju registrovano pravno lice, važnost ovog predloga se izjednačava sa potrebom za smanjenje poreza i doprinosa.


SAD označile iransku Revolucionarnu gardu kao 'stranu terorističku organizaciju'\nPredsednik Sjedinjenih Američkih Država Donald Tramp izjavio je danas da su SAD označile iransku Revolucionarnu gardu kao "stranu terorističku organizaciju", u okviru napora da povećaju međunarodni pritisak na Teheran.\nTakav potez Vašingtona je bez presedana, jer SAD do sada nikad nisu proglasile organ neke strane vlade terorističkim.\nTramp je rekao da se tim potezom "priznaje stvarnost" da je Iran država koja sponzoriše terorizam i da Revolucionarna garda aktivno učestvuje u tome, prenosi Beta pozivajući se na AP.\nDanašnjom odlukom Vašingtona uvode se sankcije kojima se zamrzava eventualna imovina Revolucionane garde u SAD i zabranjuje Amerikancima da posluju s tim entitetom.\nZvaničnici Trampove administracije naveli su da će taj korak dodatno izolovati Iran i jasno staviti do znanja da SAD neće tolerisati kontinuiranu podršku Teherana pobunjeničkim grupama i drugima koji destabilizuju Bliski istok.\nIran je zapretio da će se osvetiti zbog odluke Vašingtona.\nRevolucionarna garda je paravojna organizacija formirana u vreme Islamske revolucije u Iranu 1979. godine da brani novu vladu te zemlje. Odgovorna je jedino vrhovnom lideru Irana i deluje nezavisno od regularne iranske vojske.\nIran je odmah proglasio američku vojsku "terorističkom organizacijom" objavila je iranska državna televizija.


FoNet portal :: Pretraga / tagId=71080\nTag: punkt, Pogodaka: 11\nZaplenjeni dukati i novac\nCarinici su na kontrolnom punktu Merdare prema Kosovu sprečili pokušaj krijumčarenja 55 dukata "Franc Jozef", vrednih oko 44.000 evra, kao i 36.000 neprijavljenih evra, saopštila je danas Uprava carina.\nVakcinacija i na Megatrendu\nMegatrend univerzitet će tokom ovog vikenda, u saradnji sa ministarstvom zdravlja, Domom zdravlja Novi Beograd i institutom Batut, u svojoj zgradi otvoriti vakcinalni punkt, saopštio je danas direktor marketinga i pr sluzbe Univerziteta Aleksandar Milivojević.\nVakcinacija i u TC "Galerija"\nPunkt za vakcinaciju protiv kovida 19 otvoren je u tržnom centru "Galerija" gde građani mogu da se vakcinišu danas od 9 do 17, a od sutra od 12 do 20 časova, saopštila je gradska uprava.\nU šoping centru "Plaza" u Kragujevcu danas je otvoren punkt za vakcinaciju u kome će građani bez zakazivanja moći da prime jednu od tri vakcine protiv korona virusa.\nVakcinisani čuvaju sve\nVakcinacija je stvar odgovornosti i solidarnosti, pri čemu oni koji su se vakcinisali štite i sebe i one koji nisu vakcinisani, rekla je premijerka Ana Brnabić, koja je zajedno sa ministrom zdravlja Zlatiborom Lončarom danas obišla punkt za vakcinaciju u selu Jabučje u opštini Lajkovac.


Pripreme za primenu novog Zakona o borcu dosta kasne | VAmedia - info portal\n29/08/2020 29/08/2020 Нема коментара на Pripreme za primenu novog Zakona o borcu dosta kasne\nNije jasno kako će novi Zakon o borcu stupiti na snagu prvog dana sledeće godine, kada pripreme za njgovu primenu veoma kasne i ništa se ne sprovodi u delo, stav je Udruženja boraca ratova od 1990. godine Valjevo, saopšteno je na konferenciji za novinare u tom Udruženju.\n„Mnogi akti nisu doneti, pod znakom pitanja je popis boraca i izrada baze podataka, kao i način ostvarivanja statusa boraca. Na ovaj način, zakon je trenutno samo „mrtvo slovo na papiru“. Mnogi borci koji pune 65 godina života neće moći da ostvare borački dodatak, neće biti zdravstvene legitimacije za lečenje, uvećanog penzijskog staža i drugo. Predsednik Aleksandar Vučić bi morao preko medija da se upozna s tim da se na Zakonu ništa ne radi i da vidi zašto je to tako“, rekao je na konferenciji Ljubomir Bradić, predsednik UBR.\nBradić je potom ukazao na problem borca Gojka Arsenovića koji je, kako tvrdi, nelegalno zadužen enormnim računima za struju i sa porodicom već četiri godine živi u mraku, iako poseduje pravosnažnu sudsku presudu da nije dužan, a onda je ponovo pokrenut sudski postupak.\n„Elektrodistribuciji sam više puta prijavljivao da mi brojilo registruje ogromnu potrošnju struje, apa su me uputili da se ovratim nadležnima u EPS-u. To sam učinio ali su tek posle 14 meseci tehničari došli, skinuli brojilo i naknadno me obavestili da je bilo neispravno. Međutim, stigli su mi računi na 300 hiljada dinara. To nisam mogao da platim i odsekli su mi struju“, rekao je Arsenović.\nOn je dodao da se zbog toga obraćao ministarstvu i lokalnim vlastima, da su svi obećavali rešenje, ali i dalje sa osmočlanom porodicom, u kojoj je i dvoje maloletnih unučića, živi bez struje.\nTadić: Ako se želi dobro ovom gradu, svi moraju biti uključeni


Uskoro obnova Beogradske kapije na Petrovaradinu\nNovi Sad, 27. decembar, 2012 - Banca Intesa, Ministarstvo kulture i informisanja, Fond za kapitalna ulaganja Autonomne Pokrajine Vojvodine i Grad Novi Sad potpisali su Protokol o saradnji kojim je definisana realizacija projekta obnove Beogradske kapije na Petrovaradinu, jednog od tri pobednika na javnom konkursu koji je Banca Intesa sprovela u okviru projekta društvene odgovornosti „Mesto koje volim“.\nProjekat obnove Beogradske kapije izradio je Zavod za zaštitu spomenika kulture Grada Novog Sada kao institucija pod čijim protektoratom se nalazi ovaj objekat, a konzervatorski radovi će započeti na proleće 2013. godine. Radove će finansirati sve četiri potpisnice Protokola o saradnji u ukupnom iznosu od neto 35 miliona dinara, odnosno Ministarstvo i Banca Intesa po 10 miliona dinara, a Grad i Pokrajina po 7,5 miliona dinara.\n„Drago mi je što je ideja da se izvrši zaštita spomenika kulture dala ovako pozitivan efekat i nadam se da je ovo tek početak našeg zajedničkog delovanja i saradnje. Mi smo poklonili pažnju ideji o pomoći i podršci kulturno istorijskom nasleđu za neka buduća pokolenja, jer smatramo da je neophodno podjednako ulagati u osnovu delatnost, kao i u društvenu i socijalnu odgvornost. Pored Beogradske kapije na Petrovaradinu, radovi će biti sprovedeni i na obeležju Narodne biblioteke na Kosančićevom vencu u Beogradu, a već su uspešno okončani u okviru projekta rekonstruisanja gradskih bedema u Novom Pazaru“, rekla je Draginja Đurić, predsednica Izvršnog odbora Banca Intesa.


- Možemo da budemo zadovoljni sa prva dva seta, ali je tada utakmica u našim glavama bila gotova i usledilo je bespotrebno opuštanje i visoka prednost Češke, koju smo teškom mukom stigli i nekako uspeli da pobedimo. To ne bi smelo više da se događa - rekao je Terzić.\nNaše odbojkašice su u Varšavi savladale Češku sa 3:0 u setovima (25:19, 25:18 i 26:24) i ostvarile drugu pobedu na turniru evropskih kvalifikacija za Svetsko prvenstvo.\n- Ostaje nam da se pripremimo za naredne utakmice i da već u ovom krugu izborimo plasman na Svetsko prvenstvo - naglasio je Terzić.\nReprezentativka Brankica Mihajlović rekla je da joj je drago što je Češka pala u tri seta.\n- Ovo je bio kvalitetan protivnik. Najbolje moguće smo počeli, ali je usledio pad koncentracije, početničke greške koje ne bi smele da se dešavaju. Drago mi je što smo smogle snage da završimo utakmicu u tri seta.\nNjena saigračica Bojana Živković kazala je da je Srbija lepo počela kvalifikacije.\n- Češka je dobar protivnik i poremetila nas je u trećem setu, ali mi je drago što smo rešile meč u tri seta. Nadam se pobedi i u sledećoj utakmici sa Kiprom i tako do kraja - navela je Bojana Živković.\nSrbija će u sledećem kolu, u petak od 15.30 igrati protiv Kipra.


Udruženje radnika na internetu: Prvo da se otpiše retroaktivni porez, pa učešće u izradi zakona | Blok vesti\nUdruženje radnika na internetu saopštilo je da je dobilo poziv iz kabineta ministarke za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, za učestvovanje u radnoj grupi za izradu novog zakona koji bi prepoznao frilensere – osobe koje rade putem interneta. Predsednik Udruženja Miran Pogačar rekao je danas da su prihvatili poziv pod uslovom da Ministarstvo finansija odustane od oporezivanja za prethodnih pet godina.\n„Nezamislivo je da prihvatimo poziv koji smo dobili od Ministarstva za rad za izradu zakona o oporezivanju radnika na internetu, a da prethodno nismo završili pregovore sa Vladom Srbije o povlačenju predloga da nas Ministarstvo finansija oporezuje retroaktivno“, rekao je Pogačar agenciji Beta.\nPodsetimo, radnici na internetu protestovali su zahtevajući da se obustavi slanje rešenja za porez koji im stižu od oktobra, a kojima se traži plaćanje poreza na zarade retroaktivno poslednjih pet godina i zahtevaju pravedno zakonsko regulisanje njihovih statusa.\nPrevious articleRužić: Nema preteranog skoka broja zaraženih među učenicima, u četiri grada onlajn nastava i za osnovce\nNext articleVILANDER PONOVO “PECNUO” ĐOKOVIĆA: Samo su Rafa i Rodžer toliko strasni


Stanojević: “Nismo bili na nivou iz prve utakmice, ali su nam se neke stvari vratile”\nFudbaleri Partizana su večeras savladali ekipu Dunajske Strede sa 2:0 i tako se plasirali u treće kolo kvalifikacija za Ligu konferencija.\nAleksandar Stanojević, trener Beograđana, na pres konferenciji poslije utakmice je izjavio sljedeće:\n“Sigurno možemo biti zadovoljni sa prolazom, iako danas nismo bili na nivou iz prve utakmice. Vratile su nam se neke stvari iz prvog meča, gdje smo imali pet veoma izglednih šansi. Danas smo iz prve prilike postigli gol, čestitam svojim igračima, pokazali smo karakter i idemo dalje”.\nPartizan će u narednom kolu igrati protiv ruskog Sočija.\nPrethodni članakOčajno veče za grčke klubove, nakon AEK-a ispao i Aris\nNaredni članakLejkersi na pragu dovođenja zvijezde Vašington Vizardsa


Vujović: Sindikati će pomagati u procesu privatizacije - Biznis i Finansije\nHome\tVestiBiznis & Finansije\tVujović: Sindikati će pomagati u procesu privatizacije\nMinistar privrede i vršilac funkcije ministra finansija Dušan Vujović razgovarao je juče uveče sa predstavnicima sindikata preduzeća u restrukturiranju o problemima koji se odnose na uslove rada, isplate minimalnih zarada, socijalne programe, kao i overu zdravstvenih knjižica, saopštila je pres služba ministarstva.\nMinistar je obavestio predstavnike sindikata da je Ministarstvo privrede našlo rešenje za overu zdravstvenih knjižica. „Početkom sledeće nedelje, radnici svih preduzeća u restrukturiranju imaće overene zdravstvene knjižice i kontinuitet u zdravstvenoj zaštiti“, rekao je Vujović.\nOn je naglasio da Ministarstvo aktivno radi na iznalaženju rešenja za isplatu minimalnih ličnih zarada radnicima do konačnog rešenja za statusa preduzeća u restrukturiranju i da će u tom cilju Ministarstvo nastojati da rebalansom budžeta obezbedi sredstva za isplatu minimalnih zarada radnicima u ovim preduzećima.\nDogovor sa sindikatima je i da se prati isplata socijalnih programa, jer su socijalni programi nekim radnicima već isplaćeni, a Ministarstvo će rebalansom budžeta nastojati da obezbedi sredstva za ove potrebe. „Naš cilj je da u okvirima fiskalnih mogućnosti obezbedimo ono što možemo kako bi radnici preživeli ove teške trenutke. Apelujemo na druge nadležne institucije da u okviru svojih mogućnosti pomognu socijalno ugrožene kategorije radnika“, rekao je Vujović.\nTakođe, na sastanku je dogovoreno da predstavnici sindikata formiraju radnu grupu koja će aktivno pomagati u procesu privatizacije. „Našli smo načine da jedni druge razumemo i zajedno radimo na rešavanju problema. Moramo biti na istoj strani, jer u suprotnom šaljemo lošu poruku investitorima što nam značajno umanjuje šanse za njihov dolazak na naše tržište“, rekao je ministar.\nPredstavnik Samostalnog sindikata metalaca Srbije Zoran Vujović rekao je da su predstavnici sindikata zadovoljni sastankom i predloženim rešenjima i dodao da će sindikati zajedno sa Ministarstvom privrede raditi na iznalaženju rešenja koja su od egzistencijalnog značaja za sve radnike preduzeća u restrukturiranju. On je ponovio da su sindikati spremni da pruže svu potrebnu logistiku u procesu privatizacije.


Poskupljenje u proseku 8.000 dinara\nU većini gradova cene polaganja se neće menjati\n- Komercijalna cena jednog časa za B kategoriju trebala bi da bude 2.200 dinara, a u proseku je 1300 dinara u Srbiji. Nema više ljudi, intruktori ne želi da rade za malu platu i svi važu da li da ostanu u školi ili da voze kamion, gde su plate mnogo veće. Plata instruktora u Novom Sadu je veća nego instuktora na jugu zemlje i tu vam je razlika u cenama. Sa druge strane novosadske i subotičke auto-škole imaju nova vozila, svaki šest godina potrebno je menjati auto, a to košta između 20.000 do 30.000 evra. U Beogradu još neće biti poskupljenja zbog velike konkurencije gde jedni drugima spuštaju cene, a velikim brojem kandidata uspevaju da pokriju troškove - rekao je Mladen Rašeta iz Privredne komore auto-škola Srbije.


Marija Vučić | 28. jun 2018.\nZbog spornog gesta tokom utakmice, Džerdan Šaćiri i Granit Džaka kažnjeni su sa po 10.000 franaka, a kapiten Stefan Lihtštajner sa 5.000 franaka.\nUbrzo je jedan Albanac iz Njujorka pokrenuo crowdfunding kampanju preko interneta kako bi donacijama njihovih navijača i simpatizera iz celog sveta bio prikupljen potreban novac. Za domaće tabloide to je značilo da kaznu ovim fudbalerima plaća – albanska mafija.\nTako je Alo „navukao” svoje čitaoce senzacionalističkom naslovnom stranom od 27. juna na kojoj se tvrdi da je „AMERIČKI NARKO-DILER PLATIO KAZNU ŠIPTARIMA”. Tekst unutar novina, međutim, naslovljen je drugačije i nema nikakve veze sa tom prvobitnom tvrdnjom.\n„Narko-dileri platili kaznu za Džaku i Šaćirija\nAlbanska dijaspora u kojoj, naravno, ima i narko-dilera, rešila je da plati simboličnu kaznu za Džaku i Džerdana, mada ni njima samima to ne bi bio problem… Inače, inicijativu za plaćanje kazne pokrenuo je putem interneta Riland Reka, Albanac iz Njujorka, pa je suma od 20.000 franaka za dvojicu švajcarskih reprezentativaca sakupljena očas posla.”\nNe samo da nema nijedan argument ni dokaz za tvrdnje iz naslova, već se autor teksta više ni jednom rečju u tekstu ne osvrće na svoju glavnu tezu sa naslovne strane – da im je kaznu platio narko-diler. Jedino ime koje se spominje je ime izvesnog Rilanda Reke, Albanca iz Njujorka, ali se ne daje nijedan dokaz da je to čovek koji ima bilo kakve veze sa mafijom i trgovinom narkoticima.\nReka je 25. juna pokrenuo crowdfunding kampanju preko sajta GoFundMe.com, a potreban iznos novca je već premašen – do ovog momenta je više od 770 ljudi širom sveta doniralo ukupno oko 27.000 franaka.\n“Oni su doneli radost i sreću svim Švajcarcima i Albancima širom sveta… Ako Švajcarska fudbalska asocijacija ne prihvati novac, mi ćemo ga rado donirati u humanitarne svrhe po njihovom izboru”, stoji u pozivu pokretača kampanje.\nSvoju tvrdnju da su im kaznu platili narko-dileri, Alo je bezuspešno pokušao da potkrepi objašnjenjem da u albanskoj dijaspori “ima i narko-dilera”. Među više stotina ljudi koji su donirali novac, moguće je da ima i narko-dilera, ali je sigurno da ima i mnogih koji to nisu.\nPritom, narko-dilera i drugih kriminalaca nema samo u albanskoj, već i u srpskoj i svim drugim dijasporama. Izjednačavanje čitavog naroda sa jednom pojavom, ili pripisivanje jedne karakteristike celoj društvenoj grupi, predstavlja širenje stereotipa koje je zabranjeno Kodeksom novinara Srbije.\n„Novinar mora biti svestan opasnosti od diskriminacije koju mogu da šire mediji i učiniće sve da izbegne diskriminaciju zasnovanu, između ostalog, na rasi, polu, starosti, seksualnom opredeljenju, jeziku, veri, političkom i drugom mišljenju, nacionalnom ili društvenom poreklu”, navodi se u ovom dokumentu.\nOvakve neutemeljene izjave mogu se pročitati i u Informeru i Kuriru koji navodi da je novac sakupila albanska mafija, da su se „organizovali i pronašli rešenje da nađu 20.000 švajcaraca”. Gotovo identično kao i Alo, i Kurir navodi da će kaznu platiti „Albanci sa Kosova i Metohije, među kojima se nalaze ljudi koji se bave sumnjivim poslovima”. Ni ovaj tabloid nije dao nijedan argument za ove navode.\nPreuzeto sa raskikavanje.rs\nFudbalski meč između Srbije i Švajcarske u okviru Svetskog prvenstva odigran je 22. juna. Reprezentacija Srbije je izgubila rezultatom 2:1, a osim poraza deo javnosti u Srbiji je dodatno isprovociralo to što su fudbaleri švajcarske reprezentacije pokazali rukama simbol dvoglavog albanskog orla slaveći golove.\nUmesto suspenzije kojoj su se nadali domaći navijači, FIFA je Džaku i Šaćirija novčano kaznila zbog nesportskog ponašanja sa po 10.000 franaka, a kapitena Stefana Lihtštajnera iz istog razloga sa 5.000 franaka.\nOsim ove crowdfunding kampanje koju je pokrenuo Riland Reka, i albanski premijer Edi Rama otvorio je račun u banci koji nosi naziv „Ne boj se orla”, a u znak zahvalnosti prema sportistima “koji su priredili radost milionima Albanaca”.\nU akciju se uključio i ministar trgovine i industrije u kosovskoj vladi Bajram Hasani, koji je odlučio da donira svoju mesečnu zaradu od 2.000 evra.\nOsim švajcarske strane, nakon ove utakmice kažnjen je i Fudbalski savez Srbije sa 54.000 švajcarskih franaka zbog ponašanja navijača tokom utakmice – isticanja diskriminatorskih transparenata i ubacivanja predmeta na teren. Zbog izjava nakon utakmice sa po 5.000 franaka kažnjeni su predsednik FSS Slaviša Kokeza i selektor reprezentacije Mladen Krstajić.\nAlo Informer Lažne vesti Srpski telegraf\n← Obradović: Brnabić napravila privid primirja s medijima\nPrimer lažne vesti – fotografija Mesića sa rukama u obliku dvoglavog orla →


Petković: "Ne pretimo Sremu, pobedu dugujemo sebi" - Sportske.net\nPetković: "Ne pretimo Sremu, pobedu dugujemo sebi"\nDefanzivac Crvene zvezde koji je propustio prethodni meč zbog parnih kartona vraća se u tim za duel sa Donjim Sremom i poručuje da crveno-beli ne prete osvetom Pećinčanima već žele da pobedom ispoštuju same sebe.\nLider na tabeli u Jelen Superligi nanizao je devet uzastopnih pobeda u ligi, računajući i četiri u prolećnom delu sezone. Poslednji takmičarski meč Marko Petković gledao je sa tribina zbog suspenzije izazvane "parnim kartonima" ali su njegovi saigrači uspeli da ostvare minimalnu pobedu nad Radničkim iz Kragujevca.\n"Jako težak meč za gledanje. Utisak je da bi mi bilo mnogo lakše da sam igrao utakmicu. Hvala mojim saigračima na velikoj borbenosti koju su pokazali, kao i ostvarenoj pobedi. Upisali smo, što je najvažnije, nova tri boda, zadržali lidersku poziciju i okrećemo se novim izazovima" rekao je Petković.\nNakon izdržane suspenzije mladi reprezentativac Srbije vraća se na teren taman za duel sa Donjim Sremom koji će se igrati u Pećincima.\nUoči gostovanja ekipi koja se bori za opstanak svim igračima Crvene zvezde u sećanju je remi na "Marakani" koji je učinio da proslava jubileja "Marakane" na kraju izraste u veliko razočarenje.\n"Svima nam je u sećanju jesenji meč sa Donjim Sremom. Dozvolili smo im da nam pred 40 hiljada naših navijača i u danu kada smo slavili 50 godina od otvaranja Marakane, 'otkinu' dva boda u poslednjim trenucima. To je bio moj prvi susret u Zvezdi, sedeo sam na klupi i kao i svi nakon meča, osetio veliku nervozu i žal" kaže Petković.\nJesenas je na "Marakani" bilo 2:2 a kapiten mlade reprezentacije tvrdi da Pećinčanima ne treba pretiti osvetom već odigrati na pobedu radi sebe.\n"Ne pretimo im osvetom, jer smatram da prvenstveno zbog tog kiksa imamo dug prema nama samima i učinićemo sve da pobedom anuliramo i nadoknadimo izgubljeno jesenas" poručuje desni bek Crvene zvezde.\nUtakmica 20. kola JSL između Donjeg Srema i Crvene zvezde biće odigrana, po svoj prilici, na stadionu "Suvača" u Pećincima iako mnogi misle da je to loše rešenje sa čime se slaže i Marko Petković.\n"Voleo bih da to bude stadion koji može da primi što više navijača i na kome je odlična atmosfera. U prethodna četiri kola nas je gledalo 80 hiljada ljudi. Naši navijači su poznati po svojoj brojnosti i odanosti, tako da nam je želja da se meč odigra negde gde bi svi koji žele, mogli da dođu da nas bodre. Uostalom, fudbal se i igra zbog publike" zaključio je Petković.\nDuel Donjeg Srema i Crvene zvezde zakazan je za nedelju od 14 časova i 30 minuta a ostaje da se vidi da li će iz bezbednosnih razloga meč biti odigran na stadionu "Karađorđe" u Novom Sadu ili će crveno-beli prvi put u istoriji igrati u Pećincima.


Vesti 23.02.2016. - 19:57h\nGlasno podrigivanje na javnom mestu u Austriji je kažnjivo, a u to se početkom meseca uverio jedan bečki ugostitelj koji je, zbog podrigivanja dobio da plati kaznu u iznosu 70 evra!\nOn se na svom Fejsbuk profilu požalio da je dobio da plati kaznu zato što je glasno podrignuo na stanici Praterštern, a na njegovu nesreću u blizini se nalazio policajac koji je to čuo i ocenio da se radi o povredi Paragrafa 1. bečkog pokrajinskog-bezbednosnog zakona.\n"Vi ste 7.februara u 17.15 časova u 2.bečkom okrugu, Praterštern, prekršili zakon, odnosno javni red, glasnim podrigivanjem u blizini policajaca", navodi se u obrazloženju kazne, koju je prekršilac zakona dobio na kućnu adresu.\nU podužem tekstu kojim je pokušao da se opravda, Bečlija je napisao da je pojeo jedan kebab, kao i uvek malo ljući i sa lukom, i potom "izgubio kontrolu" nad sobom i podrignuo.\nPrema njegovim rečima, on je 20 metara od "mesta zločina", osetio ruku na svom ramenu, a kada se okrenuo video je policajca koji mu je saopštio da će podneti prijavu zbog kršenja javnog reda.\nNajpre nije bio siguran da li se policajac šali i poručio, preko socijalnih mreža "hvala što se brinete da naš kraj bude bezbedniji".


Budući energetski menadžeri u lokalnim samoupravama obučeni da koriste ISEM\nObjavljeno : 6.7.2016.\nU okviru obuke energetskih menadžera u lokalnim samoupravama koja je sprovedena na Mašinskom fakultetu u Beogradu, u periodu od 20. do 26. juna 2016. godine, prva grupa od 37 polaznika stekla je potrebna znanja za korišćenje Informacionog sistema za energetski menadžment (ISEM). Deo obuke za korišćenje ISEM-a obuhvatao je 2 sata teorijske nastave, 2 sata vežbe na računaru i 2 sata praktične provere znanja na računaru. Obuke su držali predstavnici Programa Ujedinjenih nacija za razvoj (UNDP), Maja Matejic i Dragan Urošević.\nInformacioni sistem za energetski menadžment (ISEM) je računarski program, odnosno internet aplikacija, koja služi kao osnovni alat za podršku sistemu energetskog menadžmenta u javnim i komercijalnim zgradama. ISEM je doniran Republici Srbiji u okviru projekta „Uvođenje sistema energetskog menadžmenta u javnim zgradama u Srbiji“, koji su u periodu od 2013. do 2016. godine zajednički sproveli Ministarstvo rudarstva i energetike Republike Srbije i UNDP. Nakon jednogodišnjeg testiranja u nekoliko pilot opština ISEM je prilagođen za upotrebu u Srbiji i propisan od strane Ministarstva rudarstva i energetike kao jedan od obaveznih alata za energetski menadžment u opštinama. Dalji razvoj softvera sprovodiće se u okviru projekta „Uklanjanje prepreka za promovisanje i podršku sistemu energetskog menadžmenta u opštinama u Srbiji“ koji će zajednički sprovoditi Ministarstvo rudarstva i energetike i UNDP, a u periodu od 2015. do 2020. godine. Projekat se finansira sredstvima Globalnog fonda za životnu sredinu i UNDP. Predviđeno je da se u okviru projekta izvrši nadgradnja ISEM-a, koja će uključuiti razvoj novih modula za komunalne usluge, kao i razvoj novih i usavršavanje postojećih funkcionalnosti u okviru modula za javne zgrade. Budući razvoj ISEM-a vršiće se na način da se obezbedi visok nivo kompatibilnosti sa ostalim softverskim alatima koje koristi Ministarstvo rudarstva i energetike.\nISEM je namenjen prvenstveno za praćenje i analizu podataka o potrošnji i troškovima za energiju, energente i vodu u javnim zgradama u nadležnosti lokanih samouprava, Pokrajine, odnosno Republike. Kao takav, ISEM će se koristiti za formiranje nacionalne baze o ostvarenoj potrošnji energije, energenata i vode u javnim zgradama. Ipak, bez obzira na osnovnu namenu, njegovo konceptualno rešenje je fleksibilno što omogućava da se jednako uspešno koristi i za zgrade u nadležnosti drugih institucija i organizacija, indirektnih budžetskih korisnika, komercijalne zgrade i zgrade javnih preduzeća.\nPolaznici obuke obučeni su da formiraju objekte i njihove korisnike, snabdevače i njihove energente, merna mesta, fakture za energiju i vodu i korisnike sistema na nivou objekata. Takođe, polaznici su obučeni da vrše unos različitih sporo i brzopromenljivih podataka u sistem.