Srbija jedna od najpopularnijih prekomorskih destinacija za Kineze\nPrema oceni kineskog turističkog magazina Vitrip, Srbija je za Kineze jedna od najpopularnijih prekomorskih destinacija.\nTuristička organizacija Srbije saopštila je da je priznanje po kome se naša zemlja preporučuje putnicima koje interesuju sadržaji iz kulture, kao i uživanje u životu, dodeljeno na zvaničnoj ceremoniji u Kini pred nekoliko stotina učesnika iz sveta turizma.\nNaša zemlja se tako našla u društvu Tajlanda, Fidžija, Tahitija, Filipina, Turske, Malezije, Japana…\nSve te destinacije potvrđuju geslo Vitripa da putovanja čine svet drugačijim, ocenio je ovaj prestižni magazin.\nOvakva priznanja nagoveštaj su da će Srbija, po završetku krize izazvane virusom kovid 19, ponovo moći da računa na veliko interesovanje turista iz Kine.\nPovezane temeSRBIJAturistička destinacijaturizam\nZa kulturno dobro proglašeno 720 knjiga\nRHMZ vremenska prognoza do 31. jula\nMinistarka Zorana Mihajlović razgovarala sa kompanijom iz Kine


U srijedu sjednica entitetskih vlada o poravnanju raspodjele sredstava od PDV-a – RTV BPK\nOva tačka dnevnog reda, koje su se odnosile na utvrđivanje koeficijenata i raspodjelu prihoda od indirektnih poreza za prethodne godine, skinuta je s dnevnog reda današnje sjednice Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje održane u Mostaru.\nU obrazloženje za skidanje navedeno je da je zakazan sastanak entitetskih vlada koje dogovaraju rješenja za konačna poravnanja.\nNačin raspodjele sredstava prikupljenih naplatom PDV-a predmet je dužeg spora, a entiteti su bili podnijeli i tužbe. Povlačenja tužbi najavljena su u decembru prošle godine, a sve u svrhu postizanja dogovora.\n“Mi sa ovim dogovorenim poravnanjem povlačimo tužbene zahtjeve i nadam se da ćemo nakon praznika, do kraja januara i to riješiti”, rekao je premijer RS-a Radovan Višković novinarima nakon decembarskog sastanka sa predsjedavajućim Savjeta ministara Zoranom Tegeltijom i premijerom FBiH Fadilom Novalićem.\nTad je kazao i da su blizu konačnog rješenja o poravnanju u vezi sa povratom PDV-a i da postoji dobra volja da se riješi to pitanje, dodajući da je RS, prema analizi koja je urađena, u plusu 32-33 miliona KM.


RK NOVI PAZAR - Stranica 3 - Sport - Otvoreni Forum - Novi Pazar\nTashke je hteo da kaze "novu sezonu" Dobar je RK ove godine.\nRK Novi Pazar posle 8 kola vodi u Drugoj ligi grupa Jug (iako se zove "Druga liga" ovo je zapravo treca liga). Iz 8 utkamica imamo maksimalan ucinak, tj. 8 pobeda sa gol razlikom 89.\nOvde mozete videti trenutnu tabelu.\nRukometaši Novog Pazara su sa 33:29 ostvarili novi trijumf u utakmici devetog kola Druge rukometne lige grupa Jug protiv ekipe Mokra Gora.\nOvo je bila deveta uzastopna pobeda rukometaša u jesenjem delu prvenstva. (o) (o) (o)\nRukometaši Novog Pazara gostuju Zaječaru, u derbiju 10. kola Druge lige – grupa Jug. Izabranici Jugoslava Ramića pokušaće da zabeleže i desetu uzastopnu pobedu i učvrste mesto na vrhu tabele.\nŽitorađa - Bane\nMokra Gora - Jastrebac\nVlasotince – Bor 2\nTrepča – Nišekspres Jugopetrol\nVodi Novi Pazar sa maksimalnih 18 bodova.\nUtakmica Zaječar – Novi Pazar igra se u nedelju, od 18 sati.\nNasi rukotasi su, na zalost, juce u Zrenjaninu izgubili od istoimene ekipe sa jednim golom razlike. Ovo je bio prvi poraz nasih rukometasa u ovoj sezoni.\nRukometaši Novog Pazara osvojili su titulu jesenjeg prvaka u Drugoj ligi-grupa Jug. Izabranici Jugoslava Ramića savladali su, u Hali sportova, Bor 2 sa 33:25, poluvreme 17:11, u derbi utakmici poslednjeg kola u prvom delu prvenstva. Bolji od ostalih u pobedničkom timu bili su Ikić, Vujisić, Hamidović, Saković i golman Jeremić, dok je u timu iz Bora odličnu partiju pružio efikasni Ristić.\nBane – Mokra Gora 32:25\nTrepča – Pirot nije odigrano\nNišekspres Jugopetrol – Zaječar 24:42\nTopličanin – Metalac 39:24\nJastrebac – Vlasotince 34:28\nSloga – Žitorađa nije odigrano\nJesenji prvak Novi Pazar je sakupio 24 boda, a sledi Sloga sa 20 i utakmicom manje. Bane je sedmi sa 15 bodova.\nU prvom prolećnom kolu, Novi Pazar u derbiju dočekuje Slogu iz Požege.\nCestitam nasim rukometasima na osvojenoj tituli jesenjeg prvaka (o) (o) (o)\nRukometaši Novog Pazara plasirali su se u šesnaestinu finala Kupa Srbije. Jesenji prvak Druge lige–grupa Jug savladao je, pred oko 500 ljubitelja rukometa na svom parketu, prvoligaški tim pančevačkog Dinama sa 26:25, poluvreme 15:12. Najistaknutiji u pobedničkom timu bili su Brunčević, Međedović i golman Jeremić. (o) (o)\nSledeći protivnik Novog Pazara u Kupu Srbije je superligaš Tarket iz Bačke Palanke. “Plavi” će protivnika dočekati u Hali sportova, sledeće subote.\nPrevnstvo se nastavlja u subotu,Novi Pazar igra pred domacom publikom sa drugoplasitanom ekipom Sloge.pobedom bi se ucvrstili na prvo mesto i insallah da konacno ove godine predjemo u drugu ligu koju po kvalitetu odavno zasluzujemo,ako ne i prvu.\nRk Novi Pazar-Sloga 20-16\nPrva pobeda u prolecnom delu sampionata i odlican start.Pobeda je jos vaznija jer je ostvarena protiv drugoplasirane ekipe. (o)\nRukometaši Novog Pazara savladali su, u Hali sportova, Topličanin iz Prokuplja sa 37:28, poluvreme 21:15, u utakmici 17. kola Druge lige-grupa Jug. (o) (o)\nNa tabeli smo prvi sa 32 boda,ispred Sloge koja ima 28 bodova\nNišekspres Jugopetrol – Novi Pazar\nNis Expres-Novi Pazar 21:29\nRukometasi su i ovo gostovanje rutinski resili u svoju korist i jos jednom dokazali da nisu zasluzili da se nadju u ovom rangu jer je danas(a verujem i u mnogim utakmicama)bilo smesno kako domaca ekipa nije ni u jednom trenutku bila ni blizu da makar smanju nase vodjstvo koje se kretalo oko 10 golova skoro tokom celog meca.\nMislim da je Bruncevic bio najefikasniji,Ikic standardno dobar,drugi strelac(i standardno nema kondicije ),sve u svemu,jos jedno rutinski odradjeno gostovanje.\nUtakmica u zubinom potoku je prekinuta nekoliko sekundi pre kraja gde su domaci navijaci i igraci fizicki nasrnuli ma igrace RK Novi Pazar.\nMedju lakse povredjenima je Bruncevic(kako mi javi jedan njegov dobar drug)\nNadam se da ce utakmica biti registrovana sluzbenim rezultatom 10:0 za Novi Pazar,sve ostalo bi bila bruka i ocita namera da se Novi Pazar spreci da udje u visi rang koji mu odavno pripada jer smo u ovakvoj ligi bolji od ostalih za klasu.\nRukometasi Novog Pazara novi su članovi Prve rukometne lige Srbije.\nOni su u meču 24. kola Druge lige-grupa Jug savladali kraljevački Metalac sa 20:35, poluvreme 8:19. "Plavi " su formalno bili gosti na ovoj utakmici, jer je ona odigrana u novopazarskoj Hali sportova.\nOvom pobedom ekipa Novog Pazara je i teoretski obezbedila prvo mesto dva kola pre kraja, jer ima četiri boda više od drugoplasirane Sloge iz Požege.\nPrekinuta utakmica 22. kola između Mokra Gora i Novog Pazara registrovana je službenim rezultatom 0:10 za goste.\nsada treba da se nadamo za sledecu sezonu direktan prolaz iz prve lige odmah u super ligu\nnego jedno pitanje mi smo pre neku nedelju pobedili crvenu zvezdu ali koju crvenu zvezdu ovu iz prve lige ili onu iz super lige\nE hajde sad mi obijanite. Sad ulazimo u prvu ligu, a to nije superliga. Moramo da cele sledece godine igramo u toj prvoj ligi i tek onda ako budemo u najbolje ulazimo u prvu ligu, jeli tako?\n@Jahja : Jeste,tako je,malu zabunu pravi to sto se prava prva liga zove super liga a druga liga se sada zove prva liga,kao i u fudbalu...\nKako znam u subotu će biti poslednja utakmica za ovu sezonu.\nDa li se zna gde će biti održana ta utakmica, je l u Pazaru ili u Boru?\nigra se protiv bora2 u bor mi i da izgubimo idemo sigurno dalje\nvala alahu sto na je dao ovako uspesnu sezonu\nHvala na odgovoru. Ma male su nam šanse da izgubimo, nadam se\nevo procitao sam da ce se posle zavska sezone igrati u hali sprtova rk novi pazar protiv reprezentacije srbije\nkao svecana dobrodoslica u prvu ligu


Direktorica škole kod Doboja kaznila učenicu jer za Dan državnosti nije došla u školu – Školski.ba\nOsim smanjenja vladanja s odličnog na vrlo dobro učenica je kažnjena i vaspitno-disciplinskom mjerom opomene odjeljenskog starješine.\nUčenici bošnjačke nacionalnosti Osnovne škole “Petar Kočić” u mjestu Sjenina Rijeka kod Doboja direktorica Bošnjakinja smanjila je vladanje zbog odsustva s pet časova 25. novembra kada je, kako je navela učenica, odsustvovala zbog obilježavanja Dana državnosti Bosne i Hercegovine, prenosi Klix.\nDokument koji se u večernjim satima počeo širiti društvenim mrežama protokolisan je 9. decembra, a u njemu je učenici četvrtog razreda OŠ “Petar Kočić” u povratničkom mjestu Sjenina Rijeka kod Doboja izrečena vaspitno-disciplinska mjera i smanjenje vladanja zbog odsustva od samo pet časova 25. novembra kada se obilježavao Dan državnosti Bosne i Hercegovine.\nU obrazloženju kojeg je potpisala direktorica škole Mevlida Dervišefendić, a koja se prema tvrdnjama roditelja u javnosti i lično zauzela za kažnjavanje učenice 4. razreda, stoji da je učenica svoje odsustvo sa nastave pravdala činjenicom da je taj dan imala pravo na odsustvo zbog obilježavanja Dana državnosti Bosne i Hercegovine.\nNadalje se navodi da uvidom u odredbe Zakona o vjerskim praznicima RS jasno i nedvosmisleno proizilazi da Dan državnosti BiH nije definisan kao vjerski i državni praznik u RS. Također se navodi da se u članu 2. navedenog zakona kao praznik osim Nove godine, Međunarodnog dana rada, Dan pobjede nad fašizmom i Dana uspostavljanja Opšteg okvirnog sporazuma za mir u BiH navodi i Dan Republike Srpske.\nOdluka će, kako je navela direktorica škole Mevlida Dervišefendić biti promijenjena kada dođe do pozitivnih promjena ponašanja kod učenika.\nDjevojčica oduševila sve odgovorom na pitanje šta je…\nNevjerovatna vožnja: Mačak Tedi borduje po snijegu


“Dan tradicije“ otvoren defileom u "Knezu"\n“Dan tradicije“ otvoren defileom u „Knezu“\nTanjug 15. septembra 2021. 13:44\nBEOGRAD – Prva manifestacija “Dan tradicije“, koju organizuju Dečji kulturni centar u Beogradu i Udruženje koreografa narodnih igara Srbije,počeo je danas, na Dan srpskog jedinstva, slobode i nacionalne zastave, svečanim defileom kroz Knez Mihailovu ulicu.\nPovorka je ispraćena sa velikim oduševljenjem prolaznika, koje je posebno raznežila pojava najmlađih članova ansambala u srpskoj narodnoj nošnji.\nOrganizatori ove manifestacije pozvali su sve zainteresovane da ovaj dan uveličaju, ako ne oblačenjem narodne nošnje, oživljavanjem svakodnevne garderobe elementima srpske tradicije, te su mnogi posetioci i učesnici na sebi imali jeleke, kecelje, košulje sa cvetnim vezovima, a osobe ženskog pola su u kose uplele crvene trake i na usne nanele crveni karmin.\nKako je najavljeno, u centralnom programu manifestacije učestvovaće glumci, pevači, dečji horovi i folklorni ansambli.\nPored toga, tokom glavnog programa biće upriličena i dodela nagrada pobednicima konkursa “Biraj Srbiju“, kroz koji su deca i mladi imali prilike da dočaraju prirodne lepote, kulturu i tradiciju Srbije,\nOdloženo suđenje za prvu otmicu „zemunskog…


Pored izložbe devet umetnika koji su učestvovali na prošlogodišnjoj akademiji koja je postavljena u galeriji “Selo” Doma kulture, zainteresovani posetioci mogu videti i same slikare ovog saziva kako rade svakog dana do četvrtka uveče u prostoru galerije Tiske akademije akvarela, takođe u Domu kulture.\nGovoreći o Tiskoj akademiji akvarela, Edita Zerebelji Tenji rekla je da je ove godine pozvano jedanaest učesnika, a da se pozivu odazvalo deset, što je ona i procenila kao realan kapacitet Doma kulture. Ona je posebno naglasila i da je i ovogodišnji saziv Akademije međunarodnog karaktera budući da okuplja goste iz Srbije, ali i inostranstva.\nPosebno je interesantno da učesnici Tiske akademije ostavljaju primerke svojih radova Domu kulture po završetku rada ove slikarske kolonije. “Imamo 252 akvarela u fundusu i stalnoj postavci. Svake godine, broj je sve veći jer poslednjih godina praktikujemo da zahtevamo po dva rada od učesnika, treći rad ostaje sponzorima i donatorima. Broj nije tako popmezan kao što se dalo očekivati jer se ranije ostavljao samo jedan rad. Često nas pitaju šta se dešava sa tim slikama i zašto one ne mogu da se prodaju. Od svakog učesnika po jedna slika visi u galeriji Tiske akademije akvarela, to je stalna postavka, a sa ostalim slikama pravimo putujuće izložbe. Bila je na maloj turneji po Kosovu, proputovala je Vojvodinu, ovih dana ćemo početi pregovore i sa galerijama u Nišu i okolini” rekla je Zerebelji Tenji. Ona je dodala i da je Tiska akademija jedinstvena po tome što ne vezuje autore temama već ih pušta da slikaju prema sopstvenom doživljaju i utisku Novog Bečeja, Tiskog keja i reke Tise i, upravo ta raznolikost tematika, omogućava da putujuće izložbe Tiske akademije budu prihvaćene i van granica Novog Bečeja.\nOgnjeslav Kostović\t3 duševno oboleli\t21 Kafana\t1 Duško Letić\t42 Vranjevo\t28 Karolj Folkman\t1 Obzorja na Tisi\t28 Potiska Vila\t15 Slano kopovo\t4 Paulina Sudarski\t12 Jelena Pauljev\t6 Crveni krst\t9 Antifašizam\t17 Dragan Rauški\t3 Poezija\t49 Agneš Đukičin\t2 Dizači tegova\t13 Goran Dobožanov\t28 Biserno ostrvo\t5 Matejski brod\t3


Spasimo muziku u Srbiji: Radnici u muzičkoj industriji na ivici egzistencije! – 24sata online\nSpasimo muziku u Srbiji: Radnici u muzičkoj industriji na ivici egzistencije!\n8. Okt, 2020\nu MUZIKA, VESTI\nSpasimo muziku u Srbiji!\nPandemija je promenila stvarnost u celom svetu i udarila na sve segmente našeg društva. Ipak, ubedljivo najviše stradala je muzička scena! Gotovo svi koncerti i festivali su otkazani. Muzički događaji prvi su ukinuti početkom marta i još nisu počeli sa radom ni u približno punom kapacitetu. Pad prihoda je šokantnih 100%.\nMuzika predstavlja izuzetno veliki deo naših života, ipak, retko ko kada ode na koncert ili festival razmišlja o broju ljudi, kako onih na sceni, a pogotovo iza nje, koji mesecima i godinama naporno rade kako bi projekat uspeo. Procene Privredne komore Srbije govore da u našoj zemlji desetine hiljada ljudi žive od manifestacija. Izuzetno mali procenat od ovog broja su oni poznati javnosti koji nisu među najugroženijima. Nažalost, apsolutna većina radnika u muzičkoj industriji je zajedno sa njihovim porodicama, dovedena na ivicu egzistencije, sa nimalo optimističnim prognozama za mesece koji dolaze.\nSve vodeće evropske zemlje prepoznale su ovaj ogroman problem i donele posebne ekonomske mere kako bi pomogle muzičkoj industriji. Najbolji primer je Nemačka koja je za pomoć kreativne i kulturne industrije namenila fond od čak 50 milijardi evra, dok je Velika Britanija za spas svoje muzičke, kulturne i manifestacione industrije izdvojila preko 1.5 milijardi funti. Francuska, Italija i druge zemlje opredelile su stotine miliona evra u iste svrhe.\nU našoj zemlji donesen je paket ekonomskih mera, što naravno pozdravljamo, ali problem je što je on podjednako obuhvatio sve privredne grane, kako one koje su pogođene 100%, tako i one čije poslovanje je samo delimično smanjeno, pa čak i one čije je poslovanje pospešeno tokom pandemije, poput farmaceutske industrije. Da bi ekonomske mere mogle da se nazovu uspešnim, neophodno je da se donese specijalan paket mera koji bi posebno podržao najugroženije grane i razdvojio ih od drugih koje su neuporedivo manje ugrožene. Kada se desi poplava, obnavljaju se one kuće koje su nastradale, a ne podjednako i netaknuti soliteri.\nTakođe, tražimo od Kriznog štaba jednake kriterijume za sve!\nAko još od maja mogu u punom kapacitetu da rade tržni centri, restorani, kafići, teretane, akva parkovi i drugi zatvoreni objekti, onda mora da se iznađe način da proradi i muzička industrija. Ako prosečan tržni centar dnevno primi preko 10.000 ljudi u zatvorenom prostoru, akva park preko 5.000, ako se u ugostiteljskim objektima širom Srbije svakodnevno okupljaju stotine hiljada ljudi, onda može i mora da se iznađe način da ponovo ožive koncerti i festivali.\nNe smeju da se ponavljaju apsurdne situacije u kojima se tokom leta na koncertima i festivalima nije smelo okupiti više od deset ljudi, dok se u obližnjim ugostiteljskim objektima zabavljalo njih više stotina.\nMuzičari su uvek bili među prvima kada je u pitanju prikupljanje pomoći. Krajnje je vreme da i naša država, poput većine drugih, prepozna značaj muzičke industrije i ne dozvoli njeno potpuno gašenje.\nInicijativa za život domaće muzičke scene, koja stoji iza ovog proglasa, traži hitan sastanak sa Vladom Republike Srbije i Kriznim štabom kako bi se precizirale urgentne mere neophodne za opstanak muzičke scene u Srbiji!\nOvaj proglas je inicijativa pokrenuta od grupe pojedinaca, dugogodišnjih radnika na domaćoj muzičkoj sceni, a do sada su je podržali većina najvećih manifestacija i organizatora događaja u Srbiji, kao i drugih aktera srpske muzičke scene.\nTagovi: muzikapandemija koronavirusaPrivredna komora SrbijeSpasimo muziku\n"Sivo, sumorno nebo" Stigla jesen, tmurno, kišovito i vetrovito! Evo kakvo nas vreme očekuje sledeće nedelje\nDR BELOJEVIĆ: “Srbija nije na pustom ostrvu, trend opadanja će doći i kod nas”\nOTVARA SE NAJSKUPLJI MUZEJ NA SVETU: Ulaz – 600 evra!\n12 meseca ranije


Dodik: Srbija postaje garant bezbednosti svih Srba - Infobrif\nDodik: Srbija postaje garant bezbednosti svih Srba\nObjavljeno 19.10.2019. u 17:31 poslednja izmena 19.10.2019. u 17:32\nSrpski član Predsedništva BiH Milorad Dodik izjavio je da Srbija postaje garant za bezbednost svih Srba gde god da se nalaze i da je današnja vojna vežba u Batajnici pokazala da je vojska dobro organizovana, opremljena i pod čvrstom upravom, prenosi N1.\nDodik je nakon vojne vežbe, kojoj je prisustvovao u društvu predsednika Srbije Aleksandra Vučića i premijera Rusije Dmitrija Medvedeva, rekao da raduje prikazana organizovanost, opremljenost i odlučnost Vojske Srbije, što pre 10 godina nije bilo moguće, javlja Srna.\n„Srbija u vremenu koje dolazi postaje garant za bezbednost svih Srba gde god da se nalaze. To je i predsednik (Srbije Aleksandar Vučić) govorio, da se više neće desiti ‘Oluja’, i mi tu čitamo poruke i za našu bezbednost“, rekao je Dodik za ATV.\n„Oni koji ne žele da daju tu slobodu oni su spremni da upotrebe silu. I zbog toga moramo da imamo na umu da se naša policija osposobi i da sa prijateljima razvijamo različite modele saradnje“, rekao je Dodik.\nPredstojeći sastanak u Beogradu sa premijerom Rusije Dodik je okarakterisao kao saradnju u kontinuitetu, te dodao da će današnji razgovori biti usmereni razvoju za pristup gasovodu „Turski tok“.\n„Ranije smo predsednica Republike Srpske i ja potpisali sporazum sa ‘Gaspromom’. Naravno da smo uslovljeni čekanjem da Srbija to završi, odnosno da preko Bugarske dođe u Srbiju, a onda će doći red i na nas“, rekao je Dodik.\n„Nešto smo rešili oko Bijeljine, ali primarni gasovod mora da pređe Drinu i da se gradi prema Banjaluci“, rekao je Dodik i dodaje da će biti i razgovora o Rafineriji.\nDodik je najavio da će tražiti da i Republika Srpska na neki način ima korist od posebnog ili specijalnog sporazuma koji će Rusija ubrzo potpisati sa Srbijom o slobodnoj trgovini.\n„Tražiću za Republiku Srpsku i robu iz Srpske“, rekao je Dodik i najavio da će tražiti da se ubrzaju određene investicije, poput investicije u Zvorniku u vezi sa komprimiranim gasom, kako bi se što pre dobio jeftiniji energent.\n„Svakako to nije bez pritisaka u vezi sa NATO-om i našom odlučnošću da to ne prihvatimo. Kada bi se Godišnji nacionalni program (ANP) aktivirao, znamo da ne bi bilo moguće da računamo na podršku i ovo što smo danas videli ovde bilo bi samo na razglednici“, rekao je Dodik.\nIzvor N1\tSrna\nBiHMilorad DodikNATORepublika Srpskarusijasrbija\nFruška gora: U šumi pronađeno beživotno telo


Opozicija kritikuje Vučića i Vladu zbog krize sa Makedonijom\nBeta 24. avgusta 2017. 12:00\nOpozicioni poslanici republičkog parlamenta danas su kritikovali predsednika Srbije Aleksandra Vučića i Vladu zbog dešavanja vezanih za Makedoniju i ocenili da je to što se dešavalo neobična diplomatska praksa.\n„Bilo bi dobro da nam nadležne službe kažu o čemu se radi a ne da se nagadja“, rekla je novinarima u Skupštini Srbije članica poslaničkog kluba „Nova Srbija – Pokret za spas Srbije“ Sanda Rašković Ivić.\nOna je dodala da ima utisak da sve što se desilo pokazuje političku nezrelost domaćeg establišmenta.\nRašković Ivić je i rekla da bi umesto nagadjanja bilo bolje da je vlast sama sazvala nadležne skupštinske odbore kako bi poslanike upoznale sa tim što se desilo.\nSamostalni poslanik Jovan Jovanović, koji je i bivši ambasador, ocenio je da se u konkretnom slučaju radi o neuobičajenoj diplomatskoj praksi.\nOn je dešavanja izmedju Srbije i Makedonije uporedio sa situacijom sa oslikanim vozom koji je krenuo ka Kosovu i onda vraćen.\nPrema njegovim rečima, u pitanju je nepotrebno stvaranje tenzija koje je suprotno diplomatskoj praksi.


Home / VESTI / RESEARCH RAPORTS / Primenjivost evropskih principa dobre javne uprave u Republici Srbiji\nGlavni cilj istraživačkog rada je utvrđivanje nivoa spremnosti struktura javne uprave da se identifikuju i prihvate evropski principi dobre javne uprave, da se njima rukovode u daljem poslovanju, kao i da učenjem i dobrom praksom dalje razvijaju postojeće evropske modele uprave prilagođavajući ih sopstvenim potrebama u evropskim okvirima.\nEvropski principi dobre javne uprave su načelno primenjivi ali je istraživanje zaključilo da njihova primenjivost zavisi od stepena ispunjenosti preduslova i uslova za realizaciju u praksi. Sistem utvrđivanja stepena ispunjenosti u većini slučajeva je neodređena kategorija, dok u slučaju merenja korupcije i odgovornosti postoji potreba za njihovim daljim razvijanjem odnosno prilagođavanjem novonastalom stanju. Imajući u vidu proces tranzicije, koji određuje aktuelni sistem javne uprave kao privremeni tranzicioni-prizmatični sistem, opšti je zaključak da ne raspolažemo realnim i potpunim snimkom stanja u kojem se trenutno nalazi javna uprava u Republici Srbiji.\nU osnovi problema adekvatne reforme javne uprave Republike Srbije je razumevanje i usvajanje vrednosnih odrednica kao fundamentalnih činilaca procesa evropeizacije. Što je veći stepen razumevanja i internalizacije evropskih vrednosti na kojima se temelje evropski principi dobre javne uprave, veći su izgledi za uspešnom realizacijom reformskih koraka i dostizanja krajnjeg cilja evropskih integracija. Međutim, bez prisustva političke volje odnosno iskrene rešenosti i posvećenosti da se deklarativno i praktično preduzmu svi neophodni koraci koje ovakav proces iziskuje, ne može se govoriti o zadovoljavajućem stepenu primenjivosti evropskih principa dobre javne uprave.\nPored već navedenih koraka u ranije pomenutim strateškim dokumentima, zaključuje se da bi se izglednost uspešnog reformskog procesa mogla povećati sa uvrštavanjem sledećih aktivnosti u listu reformskih mera:\nDefinisanje modela javne uprave ka kojem se teži u cilju ispunjavanja preduslova i uslova za realizaciju evropskih principa dobre javne uprave;\nUsaglašavanje i povezivanje reformi javne uprave i obrazovanja sa tržištem rada i modernim tehnologijama;\nUtvrđivanje adaptabilnih matrica za merenje i praćenje ispunjenosti preduslova i uslova za ostvarivanje evropskih principa dobre javne uprave;\nKontinuirano praćenje i upoređivanje sa najboljim primerima iz prakse kod drugih zemalja kandidata odnosno država članica EU koje su imale ili imaju sličnu startnu poziciju u reformisanju javne uprave;\nIzrada i dosledna primena komunikacione strategije koja je podjednako orijentisana ka državnim službenicima i ka krajnjim korisnicima javnih usluga;\nKontinuirano razvijanje i prilagođavanje obrazovnog plana i programa za potrebe javne uprave u tranziciji;\nUspostavljanje rigoroznih mehanizama radi obezbeđivanja nesmetanog sprovođenja reforme javne uprave ali i osiguranja održivog ishoda reformskog procesa.\nPreuzmite celokupnu studiju\nOgnjen Mirić - Unapređenje operativnog i strateškog planiranja u Republici Srbiji


Afera piralen: Hiljade puta više kancerogenog ulja nego što je dozvoljeno | Novine Toronto\nAfera piralen: Hiljade puta više kancerogenog ulja nego što je dozvoljeno\nNa prostoru šest firmi koje posluju u krugu banjalučke poslovne zone "Incel" i na čak 21 lokaciji otkrivene su znatno veće količine veoma opasnog i kancerogenog ulja piralen, a na pojedinim mestima ima ga hiljade puta više nego što je dozvoljeno pravilnikom, objavio je banjalučki portal Srpskainfo.\nU tekstu se navodi da prosečna izmerena vrednost piralena na kontaminiranim lokacijama iznosi skoro 110 miligrama po kilogramu, što je, kako se ističe, veoma visok i opasan nivot.\nTo znači da piralena u proseku na svim lokacijama ima za 500 puta više nego što je dozvoljeno, stoji u tekstu.\nAnalizu zemljišta uradio je Institut za zaštitu i ekologiju Republike Srpske, po nalogu Grada Banjaluka.\nPrema tom izveštaju, piralena na dubini do 25 centimetara ima po nekoliko hiljada puta više, ali ga ima i do pola metra u zemljištu.\nPrema pravilniku Republike Srpske dozvoljeno je da ima 0,2 mg/kg piralena u zemlji.\n"Međutim, graničina maksimalna vrednost piralena u Srbiji i drugim zemljama u okruženju je deset puta manja i iznosi 0,02 miligrama u kilogramu", naveo je neimenovani sagovornik portala.\nU ovom izveštaju se navodi da je najveća koncentracija piralena nađena na području nekadašnje "Energane" i to kod zemljišta koje je uzorkovano na dubini od 25 centimetara kod kontejnera sa otpadnim bakarnim kablovima i bilo ga je više od 600 miligrama po kilogramu.\nNađena je ista količina i na mestu gde se nekad nalazio transformator.\nPrema izveštaju, piralena nema previše na dubinskim iskopima, ali stručnjaci upozoravaju da je svaka količina iznad dozvoljene opasna i da se zemljište mora što pre sanirati.\nUz zagađenje piralenom, na lokacijama u "Incelu" veoma je prisutan i visok nivo teških metala, a posebno su izraženi kadmij, olovo, nikl, bakar i živa.\nU izveštaju se navodi da Institut ne garantuje da na lokacijama na kojima je detektovan piralen u površinskom sloju ne postoji zagađenje i u donjim slojevima zemljišta.\nDa bi se dobila prava slika zagađenja zemljišta u "Incelu" potrebno je uraditi još veštačanja, dodaje se u tekstu.\nVeoma je bitno da se uradi analiza podzemnih voda, kao i analiza zemljišta u dubinskom sloju, ali i analizu kvaliteta vazduha u "Incelu".\nIz Gradske uprave Banjaluka, ali i Ministrstva za prostorno uređenje i ekologiju RS nisu želeli dostaviti analizu zemljišta u "Incelu" i tako upozoriti građane u kojima firmama se nalaze opasne materije, stoji u tekstu portala Srpskainfo.


Radnici spašavaju fabrike od njihovih vlasnika - Zenicablog\nRadnici spašavaju fabrike od njihovih vlasnika\nRadnici spašavaju fabrike od njihovih vlasnika- Vidimo da je porasla cijena koksa na 60-ak dolara po toni i danas, kada treba maksimalno da proizvodimo, oni nemaju obrtnih sredstava da se uloži u nabavku koksujućeg uglja, da bismo podigli proizvodnju i da nam kupci ne bi otkazali ugovore, kaže predsjednik Sindikata.\n– Poslije protestnog skupa ispred upravne zgrade GIKIL-a, kada smo saopštili rezultate jučerašnjih pregovora sa dijelom Uprave i ministrom Srđanom Mićanovićem, nisu bili zadovoljni i jedan dio radnika je ponovo izašao na put Tuzla-Doboj i blokirao saobraćaj, potvrdio je za Žurnal Mirsad Imamović.\n– Šta nas je dodatno iritiralo kod Uprave, jeste što vidimo da je porasla cijena koksa na 60-ak dolara po toni i danas, kada treba maksimalno da proizvodimo, oni nemaju obrtnih sredstava da se uloži u nabavku koksujućeg uglja, da bismo podigli proizvodnju i da nam kupci ne bi otkazali ugovore, kaže predsjednik Sindikata.\n– Jučer smo tražili sastanak sa predstavnicima Vlade TK, koji pokušavamo dogovoriti godinama. Ne želim da krivim ni ovu ni prethodnu Vladu, sve zajedno su podjednako krive za ovo stanje u kompaniji. Tražili smo sastanak sa njima kao jednim od osnivača, jer je drugi osnivač u Londonu. Oni su to izbjegavali svih ovih mjeseci, da bi nam jučer ministar industrije, energetike i rudarstva dao obećanje da bi to trebalo da se desi u naredna tri ili četiri dana, kaže Imamović i dodaje da radnici tim odgovorom nisu bili zadovoljni.\n– Danas u kontaktu sa premijerom i ministrom, koji imaju sjednicu Vlade na kojoj je stavljena tačka dnevnog reda “Problem GIKIL”, dobili smo čvrsto obećanje da će sutra imati sastanak u Vladi TK sa dijelom Vlade i sa članovima Uprave GIKIL-a, da vidimo šta i kako dalje. Ovdje je očito da trebaju obrtna sredstva, a da se osnivači naduravaju, kaže Imamović.\n– Ovi protesti su spontani i izražavaju akumulirano nezadovoljstvo radnika, a sve se dešava na ovaj način, jer nemamo sagovornika da pokušamo izaći iz ove krize. To su razlozi protesta – jer ljudi vide da im se gasi radno mjesto, da će ostati bez posla, a znamo da ova kompanija egzistira više od 60 godina, kaže Imamović.\n– U cilju zaštite radničkih interesa Vlada TK će podržati upravu GIKIL-a u njihovim namjerama da brzo omoguće obrtna sredstva te u skladu sa dosadašnjom praksom, održe kontinuitet isplate plata do 25. u mjesecu. Kako isplata plate još uvijek ne kasni ministar Mićanović je radnike pozvao da svojim aktivnostima ne blokiraju rad drugih preduzeća, saopšteno je nakon razgovora ministra industrije, energetike i rudarstva Srđana Mićanovića i savjetnik premijera Miralema Nuhanovića sa predstavnicima Sindikata.\n– Država i državne institucije, prije svega Poreska uprava, inspekcije i druge institucije moraju više djelovati u ovoj kompaniji, jer ovdje je ipak 1000 radnih mijesta direktno uključenih u proizvodnju. Pored toga, blizu deset hiljada ljudi zavisi od ovog kombinata, jer, na primjer, samo Željeznice Federacije ostvaruju oko 30% svoje proizvodnje samo preko GIKIL-a. To vuče za sobom jedan lanac. Mi znamo da je ovdje kriminala previše, a da niko, ko bi time trebao da se bavi, ne sprječava to, tvrdi Imamović.\n– Nažalost, ni nakon niza sastanaka sa predstavnicima GSHL-a, koja je zajedno sa „KHK“ osnivač GIKIL-a, kompanija GSHL nije pokazala namjeru za ispunjenje ugovorom preuzetih obaveza, saopšteno je iz Ureda za zajedničke poslove kantonalnih organa Tuzlanskog kantona nakon protesta radnika GIKIL-a krajem marta.\n– Na tom sastanku, organizovanom u cilju zaštite imovine „KHK“ u GIKIL-u, bili su prisutni advokat, notar te stručni revizor a „KHK“ je dokazao da su stvarni udjeli u GIKIL-u 70 posto „KHK“ i 30 posto GSHL. Tom je prilikom donesena odluka o isključenju GSHL iz GIKIL-a, stoji u saopštenju Vlade TK\nTagovibih cijena eu fabrike privatizacije radnici vlasnici


Martonji: Priznavanje Kosova nije uslov za put ka EU – Nadlanu.com\nMartonji: Priznavanje Kosova nije uslov za put ka EU\nObjavljeno 1. jula 2011. / 00:12:10\nMinistar spoljnih poslova Mađarske Janoš Martonji, povodom okončanja mađarskog predsedavanja EU, izjavio je da priznavanje Kosova nije uslov za pristupanje Srbije EU, ali da dobrosusedski odnosi jesu.\n“Podsećam da su visoki predstavnici Saveta EU, kao i Komisija, potvrdili da priznavanje Kosova ne predstavlja uslov za napredak procesa integracija Srbije. Međutim, EU je koherentna kada traži da zemlje na putu prijema odrzavaju dobre odnose u susedstvu i aktivno učestvuju u regionalnoj saradnji”, rekao je Martonji za “Večernje novosti” od petka.\nOn je ocenio da je Srbija u poslednje vreme postigla značajne rezultate, kao što je odgovor na upitnik EU, hapšenje haškog optuženika Ratka Mladića, što može da da “podsticaj procesu integracija zemlje”.\n“Mislim da je veoma važno da Vlada Srbije i nadležne vlasti nastave, sa istom posvećenošću i istom odlučnošću koje su pokazali do sada, globalne reforme i već zapoceti dijalog Beograda i Prištine, imajući u vidu da Srbija treba da ima inicijativu u regionalnoj saradnji”, rekao je mađarski ministar.\n“Ako su svi ovi uslovi ispunjeni, Komisija će, po mom mišljenju, dati pozitivno mišljenje u oktobru, a države članice će, takođe, podržati davanje statusa kandidata, što bi moglo da dovede do početka pretprijemnih pregovora u predvidivom roku”, dodao je Martonji, čija zemlja 1. jula Poljskoj predaje predstavajuće mesto EU.\nBEOGRAD, 1. jula 2011. (Beta)\nIzabrane nove zvezde modnih pista\nDjoković danas protiv Conge za finale i prvo mesto\nDo narednog leta Srbija dobiti datum pregovora


Štrajk rudara odgođen za 5. oktobar – Informer\nŠtrajk rudara Federacije Bosne i Hercegovine koji je bio najavljen za ponedjeljak, 26. septembra, odgođen je za 5. oktobar, potvrdio je Feni predsjednik Sindikata rudara BiH Fikret Berbić nakon današnjeg sastanka Štrajkačkog odbora.\nBerbić je istakao da je Odbor odlučio odgoditi štrajk za 5. oktobar uz poziv Vladi FBiH da do 29. septembra organizira sastanak s predstavnicima rudara na kojem bi eventualno bio riješen preostali zahtjev rudara – povećanje cijene rada.\n“Mi ne odustajemo od ovog zahtjeva i istrajat ćemo u njemu”, kazao je Berbić.\nOd štrajka u ponedjeljak, 26. septembra nisu odustali jedino predstavnici Rudnika “Kakanj”. Štrajk kakanjskih rudara će, po najavama, početi simbolično u pet do 12 sati ispred sjedišta Vlade FBiH.\nU petak, 23. septembra, u Zgradi Vlade FBiH održan je zajednički sastanak vladinih predstavnika, među kojima je bio premijer Nermin Nikšić, te članova menadžmenta Elektroprivrede BiH, sindikalista i menadžmenta osam rudnika koji su u koncernu s tom kompanijom.\nDogovoreno je da od 1. januara 2012. mjesečni iznos rudarskog toplog obroka, kao i regresa za godišnji odmor, bude isti kao i uposlenicima Elektroprivrede BiH te da budu ubrzana investiciona ulaganja u rudnike, koja su u toku, radi unapređenja radnih uvjeta u rudnicima.\nU međuvremenu će se raditi na zajedničkom kolektivnom ugovoru čije će odrednice dogovarati predstavnici Federalnog ministarstva energije, rudarstva i industrije, Elektroprivrede i rudnika.\nBudućim kolektivnim ugovorom trebale bi biti riješene satnice, koju rudari sada traže u iznosu od 3,20 KM, (trenutno prosječno iznosi oko 2,40 KM), te omogućiti da one budu i korigovane u rudnicima u skladu s njihovim poslovnim rezultatima ponaosob, rečeno je na sastanku.


U ovoj godini 'bez napada na novinare u Crnoj Gori i njihovu imovinu'\nPredstavnici medija u Crnoj Gori\nGlavni pregovarač Crne Gore sa Evropskom unijom (EU) Aleksandar Drljević kazao je da u Crnoj Gori ove godine nije bilo registrovanih krivičnih djela na štetu novinara ili njihove imovine, koji bi se odnosili na njihov profesionalni rad.\nGovoreći u utorak u Skupštini na okruglom stolu "Mediji i medijski ambijent u Crnoj Gori", koji je organizovao Odbor za evropske integracije, Drljević je precizirao da je u prošloj godini od četiri predmeta napada na novinare tri okončana pravosnažnim presudama, dok je u jednom predmetu pokrenut krivični postupak.\n"Ipak, dosadašnji rezultati ne treba da nas uljuljkaju, već ih treba shvatiti kao solidan temelj na kojem ćemo s podjednakom posvećenošću nastaviti s izgradnjom medijskog ambijenta u skladu s najvećim evropskim standardima i demokratskim vrijednostima", poručio je Drljević.\nAleksandar Drljević je istakao da je savremeno demokratsko društvo nezamislivo bez slobode izražavanja i slobode medija.\n"Monopoli vladajuće Demokratske partije socijalista (DPS) i njenog vrha, zarobljenost institucija, a posebno pravosudnog sistema i endemska korupcija, ne mogu biti povoljan ambijent za razvoj profesionalnih medija i medijskih sloboda", kazala je novinarka Milka Tadić Mijović.\n"Taj ambijent objašnjava i apsurd, da sa jedne strane pregovaramo sa EU već sedam godina, a druge u istom tom periodu indeks medijskih sloboda opada konstantno u Crnoj Gori i to najviše u regionu", ocijenila je Mijović.\nTadić Mijović je saopštila da je Crna Gora jedna od rijetkih zemalja u Evropi koja u istoriji na izborima nikada nije promijenila vlast.\n"Od 1945. godine njom neprikosnoveno vlada jedna ista stranka -komunistička, koja je 1990. godine prošlog vijeka samo promijenila naziv. Dakle, ovdje suštinski nikada nije srušen Berlinski zid jer cjelokupnim sistemom i dalje upravlja jedna partija", kazala je Mijović.\nS druge strane, Milka Tadić Mijović je naglasila je da su u Crnoj Gori nekažnjeni ostali "gotovo svi napadi" na novinare.\n"Oni se intenziviraju još od 2004. godine, kada je ubijen Duško Jovanović, i bilo ih je na desetine. Od tada je bilo svega. Brutalnog prebijanja, pokušaja ubistva kao u slučaju koleginice Olivere Lakić, novinarke dnevnika 'Vijesti', eksplozija pred kućama novinara i pred redakcijama, paljenja automobila, a jedan naš kolega Jovo Martinović proveo je u zatvoru gotovo godinu i po", kazala je Tadić Mijović i dodala da "nalogodavci napada na novinare nijesu odgovarali pred zakonom".\nPalmer u Podgorici o tri prioriteta SAD na Zapadnom Balkanu\nPredsjednik Savjeta Radio Televizije Crne Gore (RTVCG) Ivan Jovetić je, govoreći o medijskom ambijentu i promjenama u Javnom servisu, kazao da je novi Savjet osmislio dokument kojim su definisali da RTVCG "mora biti partijski apolitična".\n"Namjerno smo koristili taj termin. A kako će to ići u praksi - to ostaje da vidimo. Naše je bilo da u ovom trenutku definišemo platformu", saopštio je Jovetić.\nGovoreći o medijskom ambijentu, predsjednik skupštinskog Odbora Slaven Radunović iz Demokratskog fronta (DF) je ocijenio da u Crnoj Gori "fali sloboda" i to zbog činjenice da se vlast nije mijenjala decenijama.\n"Kad je RTVCG u pitanju, imam nekog razumijevanja jer oni su samo odsjaj iz ogledala čitave situacije u društvu. To je naša realnost. Nama fali sloboda. Crnoj Gori najviše što fali, fali sloboda", smatra Radunović.\nOkrugli sto o medijskim slobodama u Crnoj Gori, koji je održan u crnogorskoj Skupštini pred Odborom za evropske integracije, posvećen je pregovaračkom procesu sa EU i to: poglavljima 10 - Informatičko društvo i mediji i 23 - Vladavina prava i temeljna prava.


Kriminalna akcija tajkuna Vojina Lazarevića i Rudnap grupe: pljačka radnika Minel Kotlogradnje i otimačina imovine ovog preduzeća\nFabričke kapije na meti mafije\nDržavu ne interesuje šta se dešava sa preduzećima koja su privatizovana. Radnici u preduzeću Minel Kotlogradnja, mesecima ne primaju plate, a pitanje je da li im se uplaćuju i doprinosi. Na drugoj strani većinski vlasnik, Rudnap, veštim mahinacijama dolazi do građevinskog zemljišta vrednog između 30 i 50 miliona evra, a deo nekretnina zalaže za kredite koje ne vraća i tako obezbeđuje sebi još preko 20 miliona evra. O svemu ovome piše nam grupa zaposlenih u Minelu Kotlogradnji\nFabrika Minel Kotlogradnja je osnovana pre šest decenija i bavi se izradom i isporukom termoenergetske opreme. Najveći korisnici opreme su uglavnom javna preduzeća kako Republike Srbije tako i zemalja iz okruženja i industrijske energane. Privatizacija fabrike desila se 2006. godine metodom javne aukcije, gde je jedini prisutni kupac bio iz kompanije Rudnap. Ukratko ćemo pokušati da Vam napišemo ko i kako je kupio i šta je nameravao da uradi, o čemu ste i pisali 2009. godine u Vašem listu.\nKako je lokacija fabrike gledano infrastrukturno blizu centra i blizu reke a tu je i veza preko pančevačkog mosta sa ostatkom Evrope, vlasnik je na 6,5 ha nameravao da napravi veliki stambeno poslovni objekat, gde je vrednost gradskog građevinskog zemljišta između 30 i 50 miliona evra. Fabrika je kupljena za oko 1,8 miliona evra, pa se lako može zaključiti šta je krajnji cilj vlasnika. Postoje indicije da je na ime fabrike uzet kredit od Fonda za razvoj od pet miliona evra, kao i da je realizovana naplata od TE Ugljevika od otprilike četiri miliona evra. Dopis gde se može sagledati šta je sve fabrika uradila u proteklih nekoliko godina je dostavljen lično tadašnjoj ministarki energetike Zorani Mihajlović.\nIz priloženog je mogla videti da je ogroman posao odrađen u proteklom periodu, ali kakva korist od toga kad fabrika danas jedva opstaje, a sve zahvaljujući izuzetno lošoj organizaciji, kreditima i hipotekama i sve to iz perioda od 2006. do 2013. godine. Ali to nije sve, jer je odmah krenulo otpuštanje tadašnjih zaposlenih na ime tehnološkog viška, a na njihovo mesto su zapošljavani novi ljudi bliski vlasnicima, koji su samo gledali svoje interese.\nNa žalost, ti novodošli su bili bez iskustva, a postavljani su na rukovodeće pozicije i time su uništili kredibilitet fabrike. Sagledavajući period, unazad tri godine, u fabrici je sve krenulo kao po nekom oprobanom i loše (ali za nekog itekako dobro) smišljenom scenariju. Blokada računa više od godinu dana 2013. i 2014. godine, primanje minimalca u 2014. skoro šest meseci, a vrhunac je situacija u 2015. kada su zaposleni, počev od sedmog meseca, primali sve manje i manje novca i tako došli na ivicu gole egzistencije.\nTrenutno smo u zaostatku gotovo osam zarada počev od jula 2015, a iako je u obavezi po zakonu o radu, poslodavac nije zaposlenima dao Isplatne liste za mesece za koje nije isplaćena zarada. Inspekcija rada je u dva navrata dolazila u fabriku po pozivu sindikata i naložila poslodavcu da isplati zaradu i da zaposlenima u skladu sa zakonom dostavi obračunske liste. Na žalbu poslodavca drugostepeni organ Inspekcije rada je poništio odluku i sve vratio na početak, jer Inspektor rada koji je bio u fabrici nije ispoštovao zakonsku proceduru po rečima gospodina Gorana Markovića, načelnika u istoj službi.\nPa i pored toga, zaposleni bliski rukovodstvu fabrike, dobili su obračunske liste i uspeli da naplate svoja potraživanja. Osim toga, iako poslodavac tvrdi da su uplaćeni doprinosi za PIO za 2013. i 2014. postoji određena sumnja među zaposlenima po tom pitanju.\nFabrika trenutno ima oko 140 zaposlenih koji redovno dolaze na posao. Generalni direktor nema adekvatan odgovor kada ga zaposleni pitaju za konkretne postupke koje će preduzeti za izlaz iz ovako teške situacije.\nNapominjem da je fabrika ušla u Unapred pripremljen plan reorganizacije (UPPR) u aprilu 2015, sa ciljem da se naknadno, sa grejs periodom od godinu ili dve dana, pokuša rešiti problem nagomilanih dugovanja iz perioda do 2013.\nRukovodstvo fabrike je nekim potencijalnim poslovima i milionskim iznosima koji nisu realizovani uspelo da obmane Institucije ove države i da iznađe načina da omogući da fabrika uđe u UPPR. Logično da je na loše stanje u fabrici posredno uticalo i to što nije realizovan ni jedan od potencijalnih ugovora kao i obmanjivanje zaposlenih po pitanju novih navodnih, milionskih ugovora.\nTu su dugovanja prema dobavljačima, bankama, državi ali i prema zaposlenima (deo zarada iz perioda decembar 2009. - maj 2010, kao i razlika do pune zarade iz 2013. za februar, mart i maj).\nIstičemo i to da je 2008. na skupštini akcionara inicijativom većinskog vlasnika osnovana takozvana ćerka firma Minel Kotlogradnja Real Estate (ova firma imala je samo jednog zaposlenog, pa je očigledno čemu je namenjena), koja je korišćena da se stavljanjem hipoteka i do sedmog reda uzimaju krediti od banaka. Kako su banke tako izdašno davale novac, to je posao za sud i policiju da istraži.\nPoznata proceniteljska kuća ''COLIER'' je tada procenila vrednost novoosnovane firme Minel Kotlogradnja Real Estate na 21,3 mil evra. Kako većinski vlasnik kompanija Rudnap nije vraćao kredite koje je uzeo i koristio, Real Estate je kao hipotekarni jemac-platac bankrotirao prošle godine, a sve to znači da je Minel Kotlogradnja ostala bez infrastrukture koje je posedovala skoro šest decenija.\nPo svim ovim pitanjima zaposleni su se obraćali Inspekciji rada (od jula 2015.), Agenciji za borbu protiv korupcije, a skoro je naš predstavnik bio u kabinetu premijera (kod gospodine Miomira Đorđevića). Napominjemo da su se zaposleni samoorganizovali i od 07.03.2016. ne dozvoljavaju rukovodstvu fabrike da ulazi u fabriku, da su novinari RTS-a 10.03.2016. posetili fabriku i da je data izjava po svim navedenim pitanjima sa ciljem da Poslodavac izvrši isplatu zarada za pomenuti period i da dostavi svim zaposlenima isplatne liste.\nZaposleni su samim okupljanjem i obustavom rada odlučni da istraju do ispunjenja zahteva, ali ih rukovodstvo svaki dan bombarduje nekim obećanjima, a tu su i pretnje otkazima, tako da je pitanje kako će se sve ovo završiti.Takođe, rukovodstvo fabrike pokušava da izoluje sindikalce kako bi ih naveo da se u ime zaposlenih izjasne ili eventualno navedu na priznanje postojanja štrajka, čime bi sebi potpisali otkaz.\nFabrika je, po rečima predsednika Nadzornog odbora Slobodana Babića predviđena za rušenje u ovoj godini i za eventualnu selidbu na drugu lokaciju. U sklopu poznatih dešavanja obavestili smo novine Politiku, Danas, Informer, Kurir i TV Prva da nam izađu u susret i objave ovaj tekst, ali sve je ostalo samo na obećanjima.\nStiče se utisak ili bolje reći sigurni smo, obilazeći institucije ove države, da i sadašnju i bivšu vlast, a izgleda i sindikate više interesuju javna preduzeća i fabrike koje su ostale neprivatizovane, a da privatni sektor i zaposlene u njima, ostavljaju na milost i nemilost poslodavcima.\nA 1. Jeftinim podvalama do najskuplje lokacije\nTabloid je 2009. najavio da će Minel-Kotlogradnja, koji je poslovao u sastavu Rudnap grupe, čiji je generalni direktor bio Igor Smiljković (sin nekadašnjeg Miloševićevog prvoborca Radoša Smiljkovića), a predsednik Upravnog odbora veliki mešetar energentima Vojin Lazarević, biti jeftino predata u ruke tajkuna. Tako se i desilo: vrednost akcija Minel-Kotlogradnje na Beogradskoj berzi veštački je smanjena sa 500 dinara po akciji (15.10.2007) na 201 dinar (21.01.2008).\nPre ove "akcije", Rudnap grupa je kupila za oko 2,5 miliona evra plac 50 kilometara daleko od Beograda za iseljenje Minel-Kotlogradnje, pa je na taj način put do dolaska do atraktivne lokacije na Karaburmi obezbeđen veštom manipulacijom zakonskim propisima i jeftinim podvalama mimo volje 1.240 malih akcionara od kojih je većina otišla u penziju (na tu okolnost je Lazarevićeva grupa i računala). Nije pokazana ni volja države da se interesuje za sudbinu ove gradske lokacije gde će cena kvadratnog metra bivati sve veća.\nNa sednici Upravnog odbora Rudnap grupe, Minel Kotlogradnja AD održanoj 27. juna 2008. jedna od tačaka dnevnog reda bila je i "...Odluka o odobrenju posla, sticaja i raspolaganja imovinom veće vrednosti-prenos prava svojine na uknjiženim građevinskim objektima, sa prenosom prava korišćenja gradskog građevinskog zemljišta u kompleksu Uralska ulica broj 3. Beograd, na 100% zavisno privredno društvo osnivača Minel-Kotlogradnja-Real Estate, DOO Beograd, ili pod drugim odgovarajućim nazivom, a saglasno pozitivnim propisima".\nPrevedeno na srpski jezik, Vojin Lazarević i njegova grupa, u jednoj tački dnevnog reda postaju vlasnici atraktivne lokacije u vlasništvu Minel-Kotlogradnje, prisvajaju prava na više desetina miliona evra vredno gradsko građevinsko zemljište, osnivaju firmu sa privremenim imenom, Minel-Kotlogradnja Real Estate, na koju će se ta imovina voditi, pa će i to ime menjati u skladu sa "pozitivnim propisima".


ZAKON O ORUŽJU I MUNICIJI UNSKO-SANSKOG KANTONA: Novim Zakonom najviše su nezadovoljne lovačke organizacije\nNovi Zakon o oružju i municiji Unsko-sanskog kantona ("Sl. glasnik Unsko-sanskog kantona", br. 15/2021), koji je stupio na snagu prije nekoliko mjeseci, u potpunosti bi mogao ugasiti airsoft sport, koji je sve popularniji u ovome kantonu, kažu ovdašnji zaljubljenici u taj sport.\nU prilog navode intervenciju pripadnika policije USK, koji su nedavno, tokom druženja airsoftera u Velikoj Kladuši, napisali više prekršajnih naloga u iznosu od hiljadu maraka za nekoliko učesnika.\nInače, radi se o sportu koji je u stvari simulacija vojnih aktivnosti, a u njemu se koriste replike naoružanja koje izbacuju tvrde kuglice od plastike.\n"Tačno je da je Policijska stanica Velika Kladuša postupala u skladu sa zakonom te procesuirala veći broj lica koja su posjedovala replike dugog naoružanja. Građani koji dobiju prekršajne naloge mogu platiti novčanu kaznu ili pravdu potražiti na sudu, što je jedna od mogućnosti", kaže Adnan Beganović, portparol policije USK. Prema njegovim riječima, vlasnici lažnog oružja koje se koristi tokom ovog sporta moraju takvo naoružanje prijaviti policiji, a ukoliko to ne urade, podliježu zakonskim sankcijama.\nFuad Duraković, predsjednik Airsoft kluba "Otpisani" iz Bužima, ističe kako su zakonske odredbe koje regulišu ovu oblast u USK nelogične, te da ne postoje niti u jednom drugom kantonu u Federaciji BiH.\n"Samo se u ovome kantonu replike koje koriste airsofteri tretiraju kao oružje C kategorije koje je potrebno prijaviti policiji. Osnovali smo klub i željeli da sve bude legalno, ovo je zabava i sport koji okuplja mlade i odvlači ih od poroka današnjeg društva, ali čini se da je nepoželjan u Unsko-sanskom kantonu. Mislim da je ovo kraj airsofta na ovim prostorima", ukazao je Duraković.\nInače, pomenuti Zakon o oružju i municiji USK proizveo je brojne kontroverze u ovdašnjoj javnosti, iako predstavnici vlasti tvrde da je on usklađen s evropskim standardima.\nNajviše primjedaba se odnosi na izuzetno stroge i visoke novčane kazne, a novim zakonskim propisima najviše su nezadovoljne lovačke organizacije u ovome kantonu. Iako je ministar unutrašnjih poslova USK Nermin Kljajić ranije najavljivao kako će kroz promjene zakona doći do određenih izmjena i ublažavanja sankcija, to se još nije desilo.\nIZVOR: Vebsajt Nezavisne, Zlatan Čekić, 04.02.2022.


Horoskop DA ili NE? Zašto je astrologija astrolAgija? | MediaPress\nRepertoar Cineplexx Niš bioskopa od 13. do 19. maja - 23 minuta pre\nBritanska Endava otvorila predstavništvo u Novom Sadu: Četvrta lokacija u Srbiji na kojoj kompanija zapošljava IT stručnjake - 51 minuta pre\nDa li ima smisla čitati ili verovati u horoskop odgovoriće prof. dr Dragan Gajić, redovni profesor PMF-a u Nišu, 7. oktobra u 18:00h u Narodnoj biblioteci „Stevan Sremac“.\nProfesor Gajić će na predavanju govoriti o razlozima zbog kojih se astrologija ne može tretirati kao nauka i zbog čega su njena predviđanja jedna od najvećih obmana u istoriji civilazacije. Biće reči i o društvenom kontekstu zbog kojeg astrologija u savremenom svetu opstaje i pored naučnih argumenata koji je diskredituju.\nPredavanje organizuje Astronomsko društvo „Alfa“ uz podršku Centra za promociju nauke Beograd i Narodne biblioteke. Prof. dr Dragan Gajić, redovni profesor na Departmanu za fiziku Prirodno-matematičkog fakulteta u Nišu. Magistrirao je i doktorirao na Fizičkom fakultetu u Beogradu, u oblasti teorijske fizike plazme. Njegov pionirski rad u ovoj oblasti doprineo je da se, uz pomoć Astronomskog društva ”Alfa”, ostvari svestrana i plodna saradnja sa drugim srodnim organizacijama u zemlji i inostranstvu. Zahvaljujući njegovom angažovanju i radu njegovih saradnika, kao deo Laboratorije za astrofiziku, na Prirodno – matematičkom fakultetu je formirana je Astronomska opservatorija. Time su Prirodno-matematički fakultet i Univerzitet u Nišu postali značajan i nezaobilazan centar astronomije u Srbiji.\nTag:Astronomsko društvo „Alfa“Centar za promociju nauke Beogradnarodna biblioteka stevan sremac nisPredavanjeprof. dr Dragan GajićZašto je astrologija astrolAgija?


Mrkić: Srbija nezadovoljna odlukom EK da pozove Kosovo — Radio Velkaton : Radio Velkaton\nRadio Velkaton > Region > Mrkić: Srbija nezadovoljna odlukom EK da pozove Kosovo\nMrkić: Srbija nezadovoljna odlukom EK da pozove Kosovo\nSavjetnik za spoljnu politiku predsjednika Srbije Ivan Mrkić izrazio je nezadovoljstvo Srbije odlukom Evropske komisije da na predstojećoj donatorskoj konferenciji za pomoć Srbiji i BiH nakon katastrofalnih poplava učestvuje i samoproglašeno Kosovo.\n“Rekao sam /šefu Delegacije EU u Beogradu/ Majklu Devenportu i organizatorima konferencije iz okruženja francuskog predsjednika Olanda da ne treba pozivati Kosovo, jer ono ne može ni samo sebi da pomogne”, rekao je Mrkić.\nPrema pisanju lista “Politika”, organizatori skupa očigledno nisu uvažili mišljenje Beograda koji je iritiran pozivanjem Prištine na donatorsku konferenciju u Briselu 16. jula.\nList navodi da je u Evropskoj komisiji rečeno da će Kosovo predstavljati ministar spoljnih poslova Enver Hodžaj, te da će on i njegov saradnik sjediti iza table na kojoj će uz ime Kosova stajati i zvjezdica koja, prema sporazumu Beograda i Prištine iz 2012. godine, označava poseban tretman Kosova.\nU fusnoti koja za nju upućuje piše “bez prejuduciranja stavova prema statusu i u skladu sa Rezolucijom 1244 i mišljenjem Međunarodnog suda pravde o kosovskoj deklaraciji o nezavisnosti”.\nSkupom u Briselu 16. jula predsjedavaće šef francuske diplomatije Loran Fabijus, komesar EU za proširenje Štefan File, kao i premijer Slovenije Alenka Bratušek. Osim država koje će dati donacije, na konferenciji će biti i predstavnici poslovnih krugova, kao i međunarodnih organzicija.


Ministar Bogdanović razgovarao sa predstavnikom OEBS Harlemom Dezirom o unaprjeđenju medijskog zakonodavstva\nDatum objave: 09.10.2018 08:17 | Autor: MKU\nMinistar kulture Aleksandar Bogdanović razgovarao je sa predstavnikom OEBS za slobodu medija Harlemom Dezirom.\nSastanku su prisustvovali šefica Misije Crne Gore pri OEBS ambasadorka Slavica Milačić, šefica Misije OEBS u Crnoj Gori ambasadorka Mariz Davije i generalni direktor Direktorata za medije u Ministarstvu kulture Željko Rutović.\nNa sastanku je razgovarano o unaprjeđenju medijskog zakonodavstva u Crnoj Gori.\nMinistar Bogdanović je izrazio posebno zadovoljstvo što je u prilici da se sretne sa gospodinom Dezirom u povodu organizovanja dvodnevne OEBS konferencije posvećene slobodi medija, a koja će, kako je naglasio sa sigurnošću doprinijeti promociji značaja navedenog pitanja u Crnoj Gori.\nPredstavnik OEBS, Harlem Dezir se interesovao za napredak Crne Gore u oblasti medija i naveo da međunarodne organizacije pažljivo prate sve aktivnosti koje se u Crnoj Gori preduzimaju.\nMinistar Bogdanović je informisao gospodina Dezira o izmjenama dva medijska zakona koje su u toku i naglasio da su u radnim grupama koje su izradile navedene tekstove učestvovali predstavnici državnih institucija, medijske zajednice, nevladinih organizacija i medijski eksperti, te da je uvjeren da smo zajedno došli do kvalitetnih i sveobuhvatnih zakonskih rješenja.\nPosebno je razgovarano o modelu izbora članova savjeta Radio televizije Crne Gore koji je predložen u novom tekstu Zakona i pitanju samoregulacije medija u Crnoj Gori. Ministar Bogdanović je takođe informisao i da je izrada Akcionog plana za implementaciju preporuka JUFREXa, kojom koordinira Ministarstvo kulture, u finalnoj fazi.\nBilo je riječi i o napadu na novinarku Oliveru Lakić, pri čemu je ministar Bogdanović informisao gospodina Dezirea da su državne institucije Crne Gore, zajedno sa bezbjednosnim, tužilačkim i pravosudnim organima ozbiljno posvećene ovom problemu i rade sve kako bi se slučaj rasvijetlio do kraja.


Srbija pobedom okončala turneju po Kaliforniji ! - Vaterpolo vesti\nPočetna » Nacionalna selekcija » Srbija pobedom okončala turneju po Kaliforniji !\nSrbija pobedom okončala turneju po Kaliforniji !\nSerija mečeva između selekcija SAD i Srbije završena je u noći između nedelje i ponedeljka na plivalištu Univerziteta Stanford, a pred mnogobrojnom publikom srpski tim zabeležio je i četvrtu pobedu, ovaj put rezultatom 16:11 (3:2, 5:5, 4:1, 4:3). Ekipa se u ponedeljak vraća u Srbiju, a već u subotu putuje u Ujedinjene Arapske Emirate gde će se održati Superfinale Svetske lige. Na Stenfordu, kao i na Berkliju dan ranije timovi su imali pun sastav od 15 igrača, pa su svi imali priliku da igraju, a u pobedi šampiona Evrope istakao se nekadašnji kapiten Partizana i novi član Egera Miloš Ćuk sa 4 gola. Po dva su dodali Duško Pijetlović, Slobodan Nikić, Andrija Prlainović i Dušan Mandić dok su se po jednom u strelce upisali Stefan Mitrović i Živko Gocić. Ceo meč na golu je bio Gojko Pijetlović i zabeležio deset uspešnih intervencija.\nTurneja po Klaiforniji koristila je srspkom timu kao uvod u sezonu nacionalnih selekcija, a u četiri meča sa domaćinom zabeleženo je isto toliko pobeda. Ipak, pravi izazovi dolaze u Dubaiju i Budimpešti gde će se od 17. jula igrati prvenstvo Evrope.


Potvrđena zabrana posete lekara Ratku Mladiću - 14.11.2017, Sputnik Srbija\nPotvrđena zabrana posete lekara Ratku Mladiću\nSekretarijat Haškog tribunala potvrdio je danas da su, prema preporuci medicinskog osoblja Tribunala, zabranjene sve posete optuženima u pritvorskoj jedinici, pa... 14.11.2017, Sputnik Srbija\nvesti, hag, republika srpska (rs), ratko mladić, haški sud\nSekretarijat Haškog tribunala potvrdio je danas da su, prema preporuci medicinskog osoblja Tribunala, zabranjene sve posete optuženima u pritvorskoj jedinici, pa i Ratku Mladiću, te je predložio da se posete lekara odlože do posle izricanja prvostepene presude Mladiću koja je zakazana za 22. novembar.\n31 Avgust 2017, 20:46\nU svom dopisu predsedniku Tribunala Karmelu Ađijusu, Sekretarijat je ukazao da je 9. novembra razgovarao sa Mladićevim braniocem o utvrđivanju datuma posete dva lekara iz Srbije, ali da je neposredno pred taj sastanak dobio pismo od medicinskog osoblja pritvorske jedinice kojim se traži da se ne dozvole posete bilo kom pritvoreniku pre izricanja dve preostale presude u Tribunalu (od kojih je jedna Mladiću).\nPismo je takođe poslato Mehanizmu za krivične sudove, koji se stara o pritvorenicima u pritvorskoj jedinici UN u Sheveningenu.\n„Medicinsko osoblje je izrazilo svoju zabrinutost da bi dozvola bilo kakve posete lekara u ovom stadijumu, u kontekstu drugih relevantnih faktora, ’mogla da ugrozi zdravlje pritvorenika‘ i ’mogla da zaista šteti zdravlju pritvorenika‘“, naveo je Sekretarijat.\nKada je u pitanju Mladić, Sekretarijat je nakon toga, kako je naveo, zatražio od dva nezavisna medicinska eksperta koji su nadgledali Mladićevo zdravlje proteklih nekoliko godina, procenu razumnosti preporuka lekara iz pritvorske jedinice.\nSekretarijat je dobio odgovor od jednog eksperta koji smatra da je u pogledu Mladića, prihvatljiva i razumna procena „da se ne dozvole posete pre izricanja zakazanih presuda“.\nNa osnovu svega navedenog, Sekretarijat je predložio da se poseta lekara Mladiću zakaže za kasnije datume koji su ranije predloženi odbrani.\nOdbrana: Mladićevo stanje loše\nMladićev sin Darko juče je rekao Tanjugu da je dobio usmeno obaveštenje da je glavni lekar u pritvorskoj jedinici Pol Falke zabranio posete lekara Mladiću jer bi one bile štetne po njegovo zdravlje.\nAdvokati Ratka Mladića prošle nedelje su tražili od Tribunala da pokrene postupak protiv Falkea za nepoštovanje suda, tvrdeći da opstruira posete srpskih lekara Mladiću u pritvorskoj jedinici, ali je taj zahtev Tribunal odbio.\nOdbrana Mladića smatra da je njegovo zdravstveno stanje jako loše jer je pretrpeo više moždanih udara, ali da to lekari Tribunala kriju.\nIzricanje prvostepene presude Mladiću zakazano je za 22. novembar.


Ceca u Prilepu oborila rekod sa Ušća : Crveni tepih\nSvetlana Ražnatović vratila se pre nekoliko dana sa Kipra, gde je odmarala i odmah je krenula s poslom. Ona je bila glavna zvezda ovogodišnjeg “Bir festa” u Prilepu. U nedelju je pred oko 130.000 ljudi održala koncert koji će cela Makedonija dugo pamtiti, poput nastup od pre nekoliko godina u Strugi.\nOvoga puta, Ceca se na bini pojavila negde oko 22.30 časa u tirkiznoplavoj toaleti i pevala svoje najveće hitove pred prepunim gradskim trgom. Publika je stigla iz celog regiona. Koncert koji je trajao oko sat i 45 minuta, započela je najvećim hitom sa poslednjeg albuma “Lepi grome moj”, a zatim je usledio dobro poznat koncertni repertoar koji su ispratile pesme “Manta, manta”, “Koža pamti”, “Volim te”… Pred dobro zagrejanom i euforičnom publikom, koja ju je u Makedoniji dugo čekala, nastup je završila baladom “Da li to ljubav pravi od nas slabiće”, a na bis je otpevala neizbežnu staru narodnu “Zajdi, zajdi”.


Odložen Međunarodni filmski Festival „Srpski Holywood“ u Mutnju – GM Press\nOdložen Međunarodni filmski Festival „Srpski Holywood“ u Mutnju\nRedakcija 30 jula, 2020\t0 Komentara\nOvog leta propustićemo još jedan filmski događaj. Zbog nepovoljne epidemiološke situacije u zemlji, otkazan je 9. Međunarodni filmski festival „Srpski Hollywood“ u Mutnju, koji je trebalo da se održi 1. i 2. avgusta. Od 2011. godine, ovde se organizuje nacionalni, ali od ovog leta i međunarodni filmski festival koji je naišao na odličan odziv publike i učesnika iz celog sveta.\nIvan Jakovljević, organizator Međunarodnog filmskog Festivala Srpski Holywood\nNa žalost, publike i posetilaca, zbog trenutne situacije morali smo da otkažemo filmski festival ispod natpisa „Srpski Holywood“u selu Mutanj planiran za početak avgusta. – rekao je za GM PRESS Ivan Jakovljević, organizator Međunarodnog filmskog festivala „Srpski Holywood“ i dodao – događaj smo samo odložili, festival će se održati online 26. i 27. septembra kako bismo ispoštovali brojne autore koji su se prijavili za festival. Ove godine smo imali oko 600 prijava iz čitavog sveta, što je u odnosu na prošlogodišnjih 400 znatno više, pa sam kao organizator festivala veoma zadovoljan jer smo privukli toliku pažnju.\nNeobično mesto ispod poznatog natpisa koji noću svetli na Rudniku i vidi se sa puta ka Beogradu zainteresovalo je brojne filmejkera i ljubitelje filma iz čitavog sveta, a publika će na zvaničnom sajtu Filmskog festivala uskoro imati priliku da pogleda izbor najboljih filmova koji će ove godine biti prikazani online. Reč je o eksperimentalnim, dugometražnim, kratkometražnim, dokumentarnim, naučno-fantastičnim i drugim žanrovima nezavisnih filmova koje promoviše Međunarodni Filmski festival, bazirajući se na kvalitetu i autentičnosti.\nPlanirani Muzički festival na kome je trebalo da nastupe bendova iz Beograda; „Moussaka“, „Crno dete“ i drugi, takođe se otkazuje, na žalost brojne publike Filmskog festivala.\nOstaje da se nadamo da će sledeće godine, deseti jubilarni Međunarodni filmski festival biti održan pod sjajem zvezda srpskog „Holywooda“, gde posetioci u bioskopu na otvorenom uživaju u filmovima i u neverovatnoj energiji mesta, odakle se vidi Šumadija i najveći broj avgustovskih zvezda padalica sa drugog platna.\nDo tada, na brdu čekaju adrenalin ljuljaška, Čkaljin vajat i krčma u planini.\nTags: Ivan Jakovljević, Međunarodni filmski Festival, Srpski Holywood\nPet novih potvrđeno pozitivnih lica\nRadovi u Solunskoj ulici obavljaju se prema planu


Savo Manojlović zarad publiciteta ugrozio zdravlje građana?! – Gerila\nGerila > Društvo > Savo Manojlović zarad publiciteta ugrozio zdravlje građana?!\nobjavljeno na Jul. 02, 2020 u 8:31 pm\nProtest “Sačuvajmo naš parkić” održan je juče, a organizator tog protesta Savo Manojlović svesno je pozvao građane na svojim društvenim mrežama uprkos pandemiji koronavirusa i merama Kriznog štaba za suzbijanje pandemije.\nPrekršen je dogovor sa predsednikom opština Čukatica Srdjanom Kolaricem i gradonačelnikom Beograda da neće biti upada u @NasParkic\nVečeras u 19h protest ugao Požeške i Valjevska pic.twitter.com/BHlO6GZHoU\n— Savo Manojlovic (@SavoManojlovic) July 1, 2020\nDok će se večeras u 19 časova odlučivati hoće li se grad Beograd staviti u karantin, Manojlović je na protestu okupio stotinak ljudi i njihovo zdravstveno stanje doveo u opasnost.\nMnoge organizacije otkazale su protestne aktivnosti i performanse usled pandemije pa je tako i Građanski otpor koji je preuzeo subotnje šetnje na protest pre par meseci pozvao ali napomenuo da se građani pridržavaju preventivnih mera.\nProtestno okupljanje juče osudili su mnogi građani Banovog Brda tako nam je i M.J. koja je išla na proteste “Sačuvajmo naš parkić” ovaj provela kod kuće.\n“Žao mi je zbog svega što rade sa tom zelenom površinom ali ovakvo okupljanje kada imamo jednu ovakvu situaciju je u potpunosti nepromišljeno”, rekla je M.J.\nPodsećamo da je Savo Manojlović predsednik Udruženja za zaštitu ustavnosti i zakonitosti, predao brojne peticije Narodnoj skupštini na razmatranje, zalagao se za ukidanje rijaliti programa i učečstvovao i govorio i na nekim od protesta 1 od 5 miliona, a kasnije Bojkot.\n“Manojlović se isprofilisao u sklopu tog Parkića iako je i sam svestan da nema zakonskih osnova da tu ostane taj parkić. Meni je jako žao zbog toga ali jednostavno nije u pravu. Mora da pomeri svoj ego i želju za popularnošću sa strane”, rekao je naš sagovornik koji je odlučio da ostane anoniman, a koji je opozicioni kolega Manojlovića.\nSituacija u Novom Pazaru malo bolja


Malo pojeftinjenje tek posle Uskrsa - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Malo pojeftinjenje tek posle Uskrsa\nPoslednjih mesec dana jaja poskupela i do 60 odsto\nMalo pojeftinjenje tek posle Uskrsa\nJedno jaje na Kalenić pijaci juče je moglo da se kupe po ceni od 14 do 18 dinara. Samo na jednoj tezgi, ona najsitnija, koštala su 13 dinara. Pre mesec dana cena ove namirnice, bar na pijacama, kretala se od osam do 12 dinara, a informacije o razlozima poskupljenja od gotovo 60 odsto, koje stižu do prodavaca, ali i šire javnosti su oprečne. „Neverovatno je da su cene toliko otišle za manje od mesec dana. Ljudi manje kupuju, a najavljuju nam da će od nedelje jaje biti i 20 dinara“, kaže jedan od prodavaca na Kaleniću.\n0Piše: Lj. Bukvić 22. marta 2012. 18.50\nJedni tvrde da su jaja poskupela zbog toga što je velika hladnoća tokom februara „pokosila“ živinu i tako nanela muke manjim proizvođačima, drugi naglo poskupljenje jaja vide kao scenario „velikih igrača“ na tržištu.\nDirektor Srbokoke iz Jagodine Miroljub Stojanović kaže za Danas da su cene još pre mesec dana počele da rastu zbog velikog minusa i poteškoća koje su živinari imali kako bi sačuvali kokoške.\n– Bilo je velikih problema, voda je smrzla zbog velike hladnoće, ljudi nisu mogli da obezbede vodu za živinu, proizvodnja je bilo znatno smanjena – ističe Stojanović. Tamo gde dođe do smanjenja proizvodnje, dolazi i do povećanja tražnje, ali bi stanje na tržištu jaja, napominje naš sagovornik, moglo da se stabilizuje već za desetak dana.\n– Poslednjih četiri ili pet dana već je primetno da cene stagniraju, to je bitno. Potražnja je takođe stagnirala i mi već imamo od pet do 10 odsto niže cene, naravno, govorim o cenama koje nudimo veleprodajama. Potrošači će to osetiti za desetak dana – naglašava Stojanović. Iz Privredne komore Srbije stabilizaciju proizvodnje i cene jaja očekuju za dve do tri nedelje, taman na vreme za Uskrs. Iako je svake godine tradicionalno potražnja u aprilu, pred ovaj praznik, izuzetno velika, nema sumnje da će cene ove godine smanjiti broj ofarbanih jaja na trpezama u Srbiji. „Tek posle Uskrsa možemo da očekujemo da će cene neznatno pasti, pre toga se to neće desiti. Ove trenutne cene su u stvari realne“, tvrdi za Danas jedan od većih proizvođača jaja u Srbiji. On kaže da razloge poskupljenja ne treba tražiti samo u jakoj zimi, već i tome što je poslednjih godina mnogo toga poskupelo, dok su jedino jaja već godinama držala istu cenu. „Suncokretova sačma je sa 13 poskupela na 21 dinar, sojina sačma je do skoro bila 35, sada je 41 dinar. Jaja koja mi proizvodimo su 2007. koštala 10 dinara i ta cena se zadržala do ove godine“, ističe naš sagovornik. On podseća da je jaje osamdesetih godina koštalo koliko i „jedna Politika“, a da se sad za cenu te dnevne novine može kupiti nekoliko jaja.\nOsim toga, situacija na tržištu je takva da je veliki broj živinara propao tokom poslednjih godina, a najbolja potvrda tome, naglašava on, jeste i to što se trenutno 10 velikih farmi bezuspešno prodaje.\nSituacija sa jajima ni u okolnim zemljama, tvrdi ovaj proizvođač iz Beograda, nije ništa bolja nego kod nas. Jaja su u Bugarskoj 25 dinara, Rumuniji isto, a poskupljenja su zakačila, tvrdi naš sagovornik, i BiH, Crnu Goru, Hrvatsku. „Ljudi su navikli da je jaje jeftino i da mu se cena ne menja. Ove trenutne cene su u stvari realne. Da vam ne pričam kakav je i koliko traje proces proizvodnje jaja, od odgajanja pileta do trenutka kada vam se to isplati prođe i godinu i po dana“, tvrdi on i dodaje da pojeftinjenje, ali ne veće od 10 odsto, može da se očekuje tek posle Uskrsa. Podsećanja radi, poskupljenje jaja pred ovaj praznik gotovo da je poslovično, mada se pre tri godine dogodio izuzetak. U sred trenda poskupljenja, na nedelju dana pred Uskrs, Maksi lanac plasirao je taj proizvod po ceni koja je i za 40 odsto bila niža od pijačne. Svi su bili prinuđeni da spuste cene. Takav potez, međutim, ove godine se ne očekuje.\nIako ne postoje precizni podaci, prema procenama stručnjaka, u Srbiji ima četiri miliona koka nosilja, a ukupno se proizvede od 1, 2 do 1,4 milijarde komada jaja na godišnjem nivou. Više od 90 odsto proizvodnje nalazi se na malim, sitnim i srednjim farmama, pa nije ni čudo što je usled nepovoljnih vremenskih okolnosti većina njih bila primorana da trajno ili privremeno prekine da posluje. Veliki proizvođači drže tek nešto više od deset odsto tržišta, a među njima su najuticajniji Agroživ iz Žitišta, koji je sada u vlasništvu Srbijagasa, kao i Eko organik lajf (bivši Krmivo produkt) koji je već četiri godine u vlasništvu kompanije Svislajon Takovo. Potrošnja jaja u Srbiji u poslednjih 15 godina pala je sa 200 na približno 120 komada godišnje po glavi stanovnika, što znači da u EU prosečno godišnje pojedu 80 jaja više nego mi.\nPapović: Država da reaguje\nPredsednik Nacionalne asocijacije potrošača Srbije Goran Papović kaže za Danas da poskupljenje jaja pred Uskrs „nije ništa novo“.\n– To rade svaki put pred Uskrs, kao opravdanje koriste to što je poskupelo gorivo i što su prinosi slabiji. Ono što sada treba država da uradi jeste da uvede ekstra profit, i da uđe u magacine da se vidi ko koliko jaja ima, odakle su. Inspekcija bi trebalo da krene u kontrolu – ističe Papović.


Udovičić u Apatinu i Somboru: Uključiti što više dece u sportske aktivnosti - biznis24.rs\nUdovičić u Apatinu i Somboru: Uključiti što više dece u sportske aktivnosti\nVlada Srbije izdvojila je dodatnih 1,2 milijarde dinara za sport, a 309 klubova značajno će unaprediti rad, rekao je ministar omladine i sporta Vanja Udovičić prilikom obilaska Apatina i Sombora, i dodao da je veoma važno što više dece uključiti u školski sistem sporta.\nUlaganje u sportsku infrastrukturu moguća je uz zajednički rad lokalnih samouprava, resornog pokrajinskog sekretarijata i ministartva, ocenjeno je prilikom obilaska Tehničke škole sa domom učenika u Apatinu, OŠ „Nikola Vukićević“ i FK „Radnički 1912“ u Somboru.\n“Kada pogledate, sa prošlom godinom to je direktna pomoć od 2,3 milijarde dinara,a sa tih 20 miliona evra smo odlučili da vrlo značajno unapredimo naš sport. Cilj nam je da do kraja ove godine jedna četvrtina svih fiskulturnih sala širom Srbije dobije novu opremu i nove rekvizite. Moram da pohvalim rad čelnika RK Apatin sa kojim sam danas razgovarao, a koji su iz sportskog motiva za samo godinu dana obnovili istorijat ovog kluba. Sombor može da bude primer drugim opštinama i gradovima kako sa dobrom voljom i jasnom vizijom može da se uradi mnogo, a meni je za svaku pohvalu štosmo ovde u „FK Radnički“, koji za svu decu omogućava da se deca besplatno bave sportom i to bez članarine“, kazao je Udovičić.\n“Opština Apatin ima aktivan sportski savez sa preko 30 klubova,koji su aktivni i pokušavamo da im pomognemo, a naš prioritet je da nastavimo dalja ulaganja. Dodeljujemo i stipendije, a stipendiramo i 150 studenata iz naše opštine“, napomenula je predsednica opštine Apatin Dubravka Korać.\n“Ono što bih naglasio je da u FK „Radnički 1912“ preko 300 naših mališana besplatno trenirra i imaju sve uslove koje nemaju ni neki prvoligaški klubovi, ulažemo i ulagaćemo i dalje u unapređenje sporta na teritoriji našeg grada“, rekao je gradonačelnik Sombora Antonio Ratković.\nGrad Sombor za omladinu i sport iz budžeta izdvaja oko 5,5 odsto, dok su sportski klubovi u opštini Apatin ove godine dobili 10 miliona dinara, a naredne je planirano 16 miliona.\n“Mi smo u toku ove godine kroz naš konkurs opredelili 1,5 miliona dinara za jedan teren u Bloku 112 u Apatinu, a reč je o basket terenu i u narednom periodu očekujemo mnogo veća ulaganja u školski sport“, kazao je pokrajinski sekretar za sport i omladinu Dane Basta.\nApatina · dece · dinara · dodao · dodatnih · izdvojila · klubova · milijarde · ministar · obilaska · omladine · Prilikom · rekao · Sistem · školski · Sombora · sport · sporta · Srbije · što · Udovičić · uključiti · unaprediti · Vanja · važno · veoma · više · vlada · značajno\nU Kikindi obeležen Svetski dan sladoleda\n#KAFAKODKUĆE: Kafa je uvek prilika da se sa nekim bolje upoznate ...\nIZJAVA DANA: Zašto Miša Majić nije “podoban” za predsednika\nNadareni matematičari i internacionalna matura (AUDIO)


HomePolitikaKancelarija za KiM: Optužbe protiv Save Janjića skretanje pažnje sa ugroženosti Visokih Dečana\n11/04/2021Redakcija BALKAN TVPolitika, Vesti0\nKancelarija za Kosovo i Metohiju Vlade Srbije saopštila je da optužbe protiv igumana manastira Visoki Dečani Save Janjića nemaju nikakvo utemeljenje i da su smišljene kako se „zamaskirala prava istina o ugroženosti (tog) svetog mesta“.\nPrištinski portal Reporteri je danas preneo saopštenje Saveta za zaštitu ljudskih prava i sloboda, tamošnje nevladine organizacije koja je tražila da se protiv Janjića pokrene istraga zbog ratnih zločina.\nU saopštenju prištinske organizacije civilnog društva, koje su preneli domaći mediji, dodatno se navodi da treba sprovesti istragu „o manastiru Dečani i mogućoj umešanosti Save Janjića u kršenje ratnih zakona i humanitarnog prava“.\nKancelarija za KiM je ocenila da se takvim optužbama dodatno crta meta na čelo igumana Dečana, da se taj manastir proglašava legitimnom metom, „jer joj se osporava njen duhovni i verski značaj i uloga“.\n„Od trenutka kada je organizacija ‘Evropa nostra’ svrstala manastir Visoki Dečani na listu sedam najugroženih lokaliteta u 2021. godini, ne prestaju pokušaji Prištine da relativizuje ovo činjenično i dokazima potkrepljeno stanje. Niti su Visoki Dečani sami sebe granatirali, niti je otac Hariton sam sebi odsekao glavu 1999. godine“, navodi se u saopštenju vladine kacelarije.\nTa državna institucija je takodje ocenila, kako je okarakterisano, pokušaje Kosova da se samoproglasi oazom multikulturalnosti i verske tolerancije „apsurdnim“, navodeći da se tamo svakodnevno beleže incidenti o kojima je obaveštena i Evropska unija, kao i sve relevantne medjunarodne institucije.


Sud pravde EU zaštitio pirate koji postavljaju filmove na Jutjub - CdM\nMuzika film i TV Jutjub neće da otkrije IP adrese\nSud pravde EU zaštitio pirate koji postavljaju filmove na Jutjub\nJutjub, čiji je vlasnik kompanija Gugl, nije u obavezi da preda elektronske ili IP adrese korisnika, koji na ovaj veb sajt nelegalno postave film i time prekrše autorska prava, saopštio je Sud pravde EU.\nSlučaj se našao pred sudom u Luksemburgu nakon što je jedan sud u Njemačkoj zatražio preporuku u vezi sa time šta video platforme moraju da urade u borbi protiv filmske piraterije. Povod je bio slučaj u vezi sa njemačkim filmskim distributerom Konstantin film ferlajh.\nOva kompanija zatražila je od Jutjuba i Gugla da joj dostave elektronske adrese, telefonske brojeve i IP adrese korisnika koji su 2013. i 2014. godine nelegalno postavili na Jutjub filmove “Mrak film 5” i “Parker”.\nGugl i Jutjub su odbili da to učine, pa je Konstantin film predao slučaj sudu, koji je presudio u korist pomenutih kompanija i samim tim zaštitio pirate. Ovo ne znači da će najpopularnija mreža za objavljivanje videa tolerisati objavljivanje sadržaja, koji krše autorska prava i gasiće naloge koji se budu bavili takvim stvarima. Ipak, jasna je zabrinutost vlasnika autorskih prava da bi ovakvo rješenje moglo da poveća broj nelegalno objavljenih sadržaja na Jutjubu i da ih od gašenja takvih kanala dijeli samo Jutjub sposobnost da to učini pravovremeno, prenijele su svjetske novinske agencije\nTagsfilmovi Jutjub Luksemburg pirati Sud pravde EU


Preduzetnik mora da bira između poreza i plate\n20/03/2014 | 22:47\nApsurd poslovanja u Srbiji je da u ukupnom broju onih koji ne plaćaju poreze i doprinose, najviše duguju oni koji bi trebalo sami sebi da ih i uplaćuju, a čak 69 odsto neplatiša je među samozaposlenima.\nTo su uglavnom preduzetnici: taksisti, zanatlije, muzičari, umetnici, koji su se samozaposlili, pokazuje istraživanje Unije poslodavaca Srbije, a direktor ovog udruženja Dragoljub Rajić smatra da je razlog za ovako veliki broj neplatiša što njihovi prihodi nisu dovoljni da im obezbede normalna primanja, jer su zahvatanja države previsoka.\nPrema našim podacima među dužnicima za poreze i doprinose je čak 69 odsto onih koji sami sebe zapošljavaju, preduzetnici koji sami obavljaju delatnost ili osobe koje su jedine zaposlene u svojoj firmi, kaže Rajić.\nRazlog koji najčešće navode je da iz poslovanja ne uspevaju da prikupe dovoljno prihoda kako bi sami sebi uplatili poreze i doprinose i neto zaradu.\nPreduzetnici objašnjavaju da, kada saberu sve dažbine i druge troškove poslovanja, kao i činjenicu da čekaju po tri do šest meseci da naplate potraživanja, mesecima kasne sa uplatom poreza i doprinosa, ili uspevaju da redovno uplate obaveze, ali im ne ostaje i dovoljno novca da sebi isplate neto zaradu.\nPročitajte i>>>Parafiskalno `cepkanje` srpske privrede\nVreme bi bilo da se konačno izvrši reforma celokupnog poreskog i parafiskalnog opterećenja preduzetnika i lica koja se samozapošljavaju i da se njihova opterećenja legalnog poslovanja spuste.\nU suprotnom, ovako ne postoji nijedan iole racionalan razlog zašto bi se neko samozaposlio i osnovao firmu ili preduzetničku radnju na svoje ime, kada na taj način on ne može sebi da obezbedi ni osnovnu egzistenciju.\nOpterećenja svakog ko sam sebe zaposli treba da budu minimalna, jer time taj pojedinac skida sebe sa „državne brige“ i nije potrebno da prima socijalnu pomoć, a ako razradi svoj posao, on će tada zaposliti i još nekoga.\nLek za rešavanje ogromne nezaposlenosti i istovremeno suzbijanje sive zone ne leži u davanju milionskih subvencija pojedinim kompanijama, nego u smanjenju nameta na rad i ostalih nepotrebnih troškova poslovanja, tvrdi Dragoljub Rajić.\nSAD, Nemačka i Japan `gaje` milijardere\nFitch snizio kreditne izglede Rusije na negativne


Kanadska istrazivačka firma Medgold Resources koja je ranije nagovestila da je u južnoj Srbiji, na samoj granici sa Bugarskom i Makedonijom, pronašla odlične indikatore da se u tom kraju nalaze bogata nalazišta plemenitih metala, sada je i potvrdila te rezultate, pišu Novosti.\nVarhelji doneo i novi paket bespovratne pomoći Srbiji od EU\nBeograd -- Vlada Srbije i Evropska unija potpisale su sporazum o finansiranju u vrednosti od 138,55 miliona evra.Novi paket bespovratne pomoći namenjen je projektima u oblasti ekonomije, nauke, vladavine prava i upravljanja.\nSporazum su, u prisustvu predsednika Srbije Aleksandra Vučića, potpisali ministarka za evropske integracije Jadranka Joksimović i evropski komesar za susedsku politiku i proširenje Oliver Varhelji.Ranije danas, Joksimovićeva je rekla da Srbija kao zemlja koja pristupa EU ima pravo na IPA fondove i da u proseku svake godine dobije oko 200 miliona evra bespovratnih sredstava.\n"To je IPA za 2019. godinu u vrednosti od 138, 5 miliona evra. Pored ove podrške za 2019-tu godinu, za Srbiju su predviđena sredstva za IPARD- podsticaj poljoprivredi - 40 miliona evra, podršku organizacijama civilnog dsrustva - pet miliona evra i za sprecijalne mere - kao odgovor na migrantsku krizu - 27.5 miliona evra. Time ukupna podrška Srbiji iz budžeta EU za 2019. godinu iznosi 211 miliona evra. Od 138,5 osnovnog paketa imaćemo 76, 5 miliona za lokalni ekonomski razvoj i podsticaj, inovativnim preduzećima, malim i srednjim preduzećima", naglasila je ona.\nIstiče da će značajan deo novca biti usmeren na pravosuđe i borbu protiv korupcije i organizovanog kriminala - oko 18 miliona evra, kao i za prevenciju i reagovanje u vanrednim situacijama - oko 10 miliona evra i reforme u brojnim oblastima u vezi sa procesom prstupanja EU i učešća u proramima EU - oko 34 miliona evra.\nU saopštenju Delegacije EU u Srbiji navodi se da je predviđeno da se sudijama, tužiocima i istražiteljima pruži podrška u vidu savetodavnih misija u kojima će učestvovati stručnjaci iz država članica EU.\nPaketom su obuhvaćena i sredstva za obuku državnih službenika, usklađivanje zakonodavstva sa standardima EU, kao i za ekspertizu za usvajanje najboljih evropskih praksi u oblasti upravljanja za šta će biti izdvojeno 18 miliona evra.\nDeo sredstava biće usmeren i za učešće u programima kao što su naučni program Horizont i obrazovni program Erazmus+, a za to je namenjeno oko 15,8 miliona evra. Takođe, predviđena je i pomoć od 10 miliona evra u slučaju prirodnih katastrofa kao što su poplave, zemljotresi... U proteklih 10 godina EU je Srbiji donirala više od 2,5 milijardi evra sa ciljem da je podrži u dostizanju evropskih standarda.


Nova pravila na internetu neće mimoići ni Srbiju | Ekspres.net\n-Trenutno je Direktiva prošla kroz Evropski parlament, treba tek da prođe kroz Savet. Postoji mogućnost da se pojedine zemlje u Evropskoj uniji poput Nemačke usprotive. Tamo su uveliko protesti, ali smatram da postoji mala verovatnoća da se ova uredba ne usvoji – kaže za “Blic” Đorđe Krivokapić, docent na Fakultetu organizacionih nauka i osnivač SHARE fondacije.\nDo same primene, kako ističe Krivokapić, doći će pod uslovom da sve države daju saglasnost. Potom, nastupa period od dve godine kada svaka država članica donosi poseban zakon koji će biti u skladu sa Direktivom, ali će postojati i neusaglašenosti od države do države. Tako, zakonodavne promene možemo očekivati najranije na proleće ili leto 2021. godine.\n– Srbija je pregovaračkim poglavljem o pristupanju Evropskoj uniji na određeni način uslovljena da svoje zakone prilagodi onim evropskim, pa bi s tim u vezi trebalo da se Direktiva i na nas odnosi, bar što se tiče zakona – objašnajva Krivokapić.\nS druge strane, moramo biti svesni da će do promena doći i ranije, bez obzira na promene zakona i da one zavise od velikih kompanija poput Fejsbuka, Jutjuba, Gugla koje će i ranije implementirati direktivu, pa se to može posredno odnositi i na nas, što je druga varijanta.\nSve velike kompanije se nalaze u Americi, pa još nije do kraja jasno kako će se one prilagoditi novim evropskim zakonima.\n– Na koji način će oni tretirati evropsko zakonodavstvo, to je upitno. Jedna kompanija može da razvije posebnu uslugu za Evropu, a posebnu za ostatak sveta, dok neka druga može svoja pravila da ujednači za ceo svet – kaže Krivokapić.\nPrema njegovim rečima kod nas nije zabeležen nijedan slučaj gde su su velike internet korporacije obraćale pržnju na srpsko zakonodavstvo.\nSrbija je većinom nevidljiva za njih, tako da u nekom kontekstu Srbija bi mogla da ostane van cele priče o zaštiti autorskih prava na internetu.\nRegulative su do sad podrazumevale da tek nakon što se nešto objavi na internetu, sam autor ili kompanija prijave sadržaj i onda se procenjuje da li taj sadržaj treba da se ukloni sa društvene mreže i interneta uopšte.\nTo je takozvano “pravilo od oslobođenja odgovornosti posrednika”. Međutim, sada bi stvari mogle da budu drugačije.\n– Autorska prava bi po ovoj Direktivi trebalo da se gledaju pre samog objavljivanja. Filteri će biti ti koji neće propuštati sve. To bi trebalo da budu određeni algoritmi koji bi bili implementirani na mreže i koji bi kontrolisali da li je nešto protivzakonito ili nije – kaže Krivokapić.\nKroz filtere bi trebalo da prođe sve: od fotografija, spotova, inserata iz filmova, do citata, ali i animiranih mimova, što bi značilo da korisnici neće moći da objave nijedan sadržaj bez dozvole vlasnika.\nKrivokapić navodi i da u pomenutom zakonu o autorskim pravima postoji 15 izuzetaka kada neko na internetu može da koristi neki sadržaj bez saglasnosti autora dela – među prvima je tu sloboda parodije i kritike koja podrazumeva da sadrži određeno delo koje se parodira ili kritikuje.\n– Ono što je pitanje jeste kako će algoritmi umeti da prepoznaju kontekst, parodiju, pa postoji mogućnost da budu zabranjivani i sadržaji koji pripadaju pomenutim izuzecima – priča Krivokapić.\nIpak, na kraju ove priče ostaje jedno otvoreno pitanje, a to je pitanje zaštite privatnosti, koje bi ovim mogla da bude dodatno narušena na internetu.\n– Da bi algoritmi mogli efikasnije da obavljaju svoj posao, velike kompanije će verovatno tražiti dodatne podatke od nas, na primer da li smo novinar ili umetnik ili će procentiti da smo neko ko ima maliciozne namere da zaradi od same podele sumnjivog sadržaja na internetu – objašnjava Krivokapić i zaključuje da bi time zaštita privatnosti podataka, odnosno GDPR, time dodatno bila narušena.\nTags autorska pravaDirektiva o autorskim pravima na internetuĐorđe KrivokapićfejsbukGDPRGuglinternetJutjubprivatnostsrpsko zakonodavstvozakonzaštita privatnosti\n“FEJSBUK” I “GUGL” PROTIV REGULATIVE: Evropski parlament podržao reformu autorskih prava na internetu Google gasi mrežu Google+ Kubanski hoteli dostupni Amerikancima KRAĐA PODATAKA Internet Explorer meka za hakere


Kosovski ministar Enver Hoxhaj u razgovoru sa sirijskim opozicionarima, Priština, 26. april 2012.\nUkoliko u Siriji aktuelni režim bude svrgnut ta zemlja će verovatno priznati Kosovo, rečeno je u četvrtak u Prištini, tokom razgovora zvaničnika Kosova i sirijskih opozicionara.\nNakon razgovora ministra spoljnih poslova Kosova Envera Hoxhaja sa predstavnicima sirijske opozicije, šef te delegacije Amar Abduhamid je izjavio da bi, ukoliko bi opozicija vladala Sirijom, veoma brzo došlo do priznanja Kosova.\n„Smatram da će nakon današnjeg sastanka i uopšte nakon ove posete i na osnovu naše saradnje koja je sada počela, priznanje nezavisnosti Kosova biti broj jedan na našoj agendi. Naravno da ne možemo govoriti u ime sirijskog naroda zato što smo mi savetnici različitih političkih grupa na terenu...Ali, realnost je ta da je Kosovo u jednoj dobroj poziciji da dobije podršku sirijskog naroda, i to zahvaljujući ovim sastancima. Ovo je dobar početak ojačavanja odnosa između Kosova i sirijskog naroda“, kazao je Abduhamid, koji je inače 2005 godine bio primoren da emigrira u Merilend zbog antirežimskih aktivnosti.\nSa druge strane, ministar Hoxhaj izjavio je da će Kosovo „na različite načine pomoći Siriji u izgradnji demokratske države, u kojoj će se poštovati prava i sloboda čoveka.“\n„Niko nije mogao da zaustavi tok istorije kada je u pitanju Kosovo. Nije ne može da zaustavi ni tok istorije u kojem će Sirija ubrzo postati demokratska zemlja i u kojem će trenutnom režimu doći kraj. Mi, kao Ministarstvo spoljnih poslova, podržavamo ovu zemlju“, kazao je Hoxhaj.\nDjengizkhan Hašo, aktivista i član Saveta nacionalne skupštine Kurda, kazao je da dešavanja na Kosovu koja su dovela do nezavisnosti zemlje predstavljaju nadu za budućnost sirijskog naroda.\n„Do pre nekoliko godina ništa niste imali, dok danas razgovaramo sa ministrima, predsednicom i tako dalje. Ovo nas čini optimistima i sigurni smo da će i promene u Siriji doneti demokratiju i slobodu. Nadamo se da će do toga doći sa što manje vojnika, oružja i slično“, kažao je Hašo.\nSirijska delegacija inače boravi na Kosovu na poziv Kluba za spoljnu politiku, a prisustvovaće i konferenciji na temu „Sirija i lekcije sa Kosova“.


Selaković u Skoplju o saradnji dve zemlje- Blitz RS - Vesti\nSelaković je naglasio da je ove godine, zbog kovida 19, Republika Severna Makedonija jedina država regiona u kojoj se za srpsku manjinu organizuje proslava dana Svetog Save i Svetosavska akademija, navodi se u saopštenju Miinistarstva spoljnih poslova.\n„To je bio razlog susreta sa predsednikom Pendarovskim, koji je protekao u toploj, prijateljskoj i prazničnoj atmosferi“, dodao je ministar spoljnih poslova.\nŠef srpske diplomatije je dodao da je bilo reči i o tome šta dve države mogu da učine na poboljšanju položaja pripadnika nacionalnih manjina, kako u Srbiji, tako i u Severnom Makedoniji.\n„Zahvaljujem predsedniku Pendarovskom na predusretljivosti, na želji da se održi jedan ovakav sastanak, i na nama je da negujemo dobrosusedske odnose sa Severnom Makedonijom“, kazao je Selaković.\nNa sastanku je, kako je dodao, bilo reči i o produbljivanju ekonomske saradnje, te značaju inicijative „Otvoreni Balkan“.\nSastanku sa predsednikom Severne Makedonije su, osim ministra Selakovića, prisustvovali i predsednica Republike Srpske Željka Cvijanović i predstavnici srpske zajednice u Severnoj Makedoniji.\nMinistar Selaković će se večeras u Skoplju obratiti i na Svetosavskoj akademiji u Makedonskom narodnom teatru povodom Nacionalnog praznika Srba u Severnoj Makedoniji.


Miljanić: Izbor TS biće najvažnija odluka parlamentarne većine – Portal Luca\nMiljanić: Izbor TS biće najvažnija odluka parlamentarne većine\n“Bilo je važnije koga je trebalo procesuirati nego da li je prekršen zakon. Zarobljena tužilaštva često su obesmišljavala rad Uprave policije, o čemu svjedoči niz apsurdnih odluka poslije efikasnih policijskih akcija”, kazao je Miljanić\nNajavljeni izbor Tužilačkog savjeta (TS) biće jedna od najvažnijih, ako ne i najvažnija odluka parlamentarne većine, ocijenio je generalni sekretar Građanskog saveza Civis, Zoran Miljanić.\nOn je kazao da CIVIS pozdravlja najavu predsjednika Skupštine Alekse Bečića i ostalih predstavnika parlamentarne većine da će do kraja godine biti kompletiran TS.\n“Vladajuće stranke o tome su razgovarale i očigledno je da je postignut kompromis. Izbor TS jedna je od najvažnijih, ako ne i najvažnija odluka parlamentarne većine”, kazao je Miljanić agenciji MINA.\nU Civisu smatraju da je TS trebalo i ranije da bude kompletiran, na šta su, prema riječima Miljanića, više puta ukazivali.\n“Ali cijenimo da ni sada nije kasno da se krene u taj posao, koji je prvi korak ka oslobađanju zarobljenih institucija od kojih su neke nedopustivo dugo u vd stanju”, rekao je Miljanić.\nOn je ocijenio da efikasna država podrazumijeva efikasnost i samostalnost sve tri grane vlasti, a da su u Crnoj Gori do sada na rukovodećim pozicijama u tužilaštvima bili pojedinci čije su odluke najviše zavisile od volje političara.\n“Bilo je važnije koga je trebalo procesuirati nego da li je prekršen zakon. Zarobljena tužilaštva često su obesmišljavala rad Uprave policije, o čemu svjedoči niz apsurdnih odluka poslije efikasnih policijskih akcija”, kazao je Miljanić.\nOn smatra da će slobodne institucije značiti i povećanje njihove efikasnosti, a konstituisanje TS omogućiće da se izabere Vrhovni državni tužilac i da se obave neophodne kadrovske promjene u ostalim tužilaštvima, počev od Specijalnog pa nadalje.\n“Da smo imali slobodna i efikasna tužilaštva ne bi bilo nedodirljivih pojedinaca i ne bi u fiokama godinama ili decenijama bili zarobljeni predmeti visoke korupcije, kao što su „Limenka“, „Telekom“ ili „Kamp Zlatica“”, rekao je Miljanić.\nOn je naveo da očekuje da će promjene koje su najavljene omogućiti da se riješe ti i brojni drugi slučajevi vezani za korupciju na najvišem nivou.\n“Smatram da i sada u tužilaštvima imamo dosta nekorumpiranih profesionalca, koji će dati doprinos efikasnom radu i afirmaciji prava i pravde na koju predugo čekamo”, zaključio je Miljanić.


Prezentacija ekspedicije Albanska golgota u zaječarskom muzeju | Za media\nPrezentacija ekspedicije Albanska golgota u zaječarskom muzeju\n09.02.2016 - 08:15\nU galeriji Narodnom muzeju u Zaječaru u sredu 10. februara, od 14 časova će biti priređena prezentacija ekspedicije Albanska golgota 100 godina kasnije. O tome šta su preživeli na svom putu, decembra prošle godine, govoriće zaječarskoj publici alpinisti Marko Nikolić, Nemanja Nešković, Nenad Mitrović i Marko Marković.\nNa Rtnju kod Boljevca održan prvi "Vertikalni kilometar"\nJošt Lapajne iz Slovenije i Ivana Milić iz Atletskog kluba Niš pobednici su prvog Vertikalnog kilometra u Srbiji koji je održan na planini Rtanj na teritoriji opštine Boljevac, a čiji je organizator bila Srpska skajraning asocijacija. Ova trka spada u jednu od najtežih, jer staza mora imati 1000 metara uspona i ne sme biti duža od pet kilometara. Sneg, koji je prekrio stazu trke, osim što je...Više\nPročitaj više o Na Rtnju kod Boljevca održan prvi "Vertikalni kilometar"\nPrezentacija ekspedicije "Albanska golgota 1915-2015"\nEkspedicija Albanska golgota 100 godina kasnije, je decembra 2015. godine ponovila put srpskog naroda i vojske tokom...Više\nU Narodnom muzeju u Zaječaru biće otvorena izložba "Beogradska mitropolija i srpski duhovni prostor (1804-1918)",...Više


Potpredsednik Vlade Republike Srbije i ministar unutrašnjih poslova dr Nebojša Stefanović prisustvovao je danas primopredaji 20 vatrogasno-spasilačkih kamiona i 60 terenskih vozila Sektoru za vanredne situacije, koje je Ministarstvo unutrašnjih poslova nabavilo u cilјu unapređenja uslova rada vatrogasaca-spasilaca.\nMinistar je, u Nastavnom centru „Makiš“ nakon uručenja vozila poručio da je, zahvalјujući ekonomskom napretku naše zemlјe i odgovornoj politici predsednika i Vlade Srbije, Ministarstvo unutrašnjih poslova ušlo u kontinuiran proces nabavke vozila i opreme za pripadnike Sektora za vanredne situacije.\n„Pre samo nekoliko godina situacija u SVS-u izgledala je veoma teško. Ne kažem da su danas svi problemi rešeni, imamo još mnogo toga da uradimo, ali mi je drago što mogu da vidim da svake godine ulažemo novu energiju i sredstva, kako bi SVS bio opremlјen najbolјim mogućim vozilima koje MUP može da nabavi“, rekao je Stefanović.\n„Ukupno je od početka 2019. godine Ministarstvo unutrašnjih poslova nabavilo 46 vatrogasno-spasilačkih kamiona, 185 terenskih vozila, 19 kombi vozila i 54 putnička vozila za sve organizacione jedinice Sektora za vanredne situacije“, objasnio je Stefanović i istakao da zahvalјujući nabavkama u prethodnim godinama, lјudi koji uz policajce rade najteži posao u Srbiji, sada imaju pristojnu i adekvatnu opremu da odgovore na sve izazove.\nStefanović je rekao da je nabavlјeno i 2.350 kompleta novih interventnih uniformi koje će od danas imati svaki vatrogasac-spasilac u Srbiji.\n„Ove uniforme su izradili domaći proizvođači u skladu sa najvišim svetskim standardima za zaštitu od plamena i toplote. Drago mi je što sam čuo od lјudi koji će ih nositi da su zadovolјni“, rekao je ministar.\n„Mogu da kažem da ja očekujem da će taj period tek da dođe. Hoću da se zahvalim Predragu Mariću i celom timu SVS-a zato što su ogromnim radom, u vremenima kada ovaj Sektor nije bio ovako opremlјen, dali svoj maksimum da građani Srbije ne osete bilo kakav nedostatak. Oni su svojom hrabrošću nadoknadili to što nisu imali najbolјu opremu. Trudiću se kao ministar da takva situacija sa opremom više nikada ne bude u SVS-u“, poručio je Stefanović i dodao da su vatrogasci-spasioci u ovoj godini imali 34.057 intervencija i da su njihovim radom i ogromnom hrabrošću spasene su 1.322 osobe.\n„Želim da se zahvalim gradonačelniku Beograda i njegovom timu na donaciji. Reč je o najsavremenijim motorima izrađenim isklјučivo za policijske potrebe, koji dobro štite policajce koji njima upravlјaju. To je za nas veoma važna donacija, jer time olakšavamo rad saobraćajne policije i pružamo mogućnost da građani u Beogradu, u saobraćaju, budu još sigurniji“, rekao je ministar.\nGradonačelnik Beograda Zoran Radojičić istakao je da je za Beograđane izuzetno važno da vatrogasna služba i policijske snage budu opremlјene najbolјom mogućom opremom.\n„Time se povećava bezbednost građana i sigurnost Beograda, što se naravno u krajnjoj instanci odražava na bolјi kvalitet života. Kao gradonačelnik Beograda izuzetno sam zadovolјan saradnjom koju imamo sa vatrogasnom službom, saobraćajnom policijom i generalno policijom i verujem da će se ona i u narednom periodu nastaviti“, rekao je Radojičić.\n„Siguran sam da ćemo i u sledećoj godini svi zajedno, i lјudi iz MUP-a na čelu sa ministrom Stefanovićem i lјudi iz Grada Beograda, dati doprinos da građani Beograda i cele Srbije budu još zadovolјniji, srećniji i sigurniji“, zaklјučio je Radojičić.


petak, 13 Decembar 2019 18:00\nUmrežavanjam organizacija civilnog društva uz uključivanje i pojedinaca dobija se snažan pokretač pozitivnih promjena u društvu, koji efikasnije, brže i vidljivije dovodi do poboljšanja stanja unutar određenih sektora – jedan je od zaključaka konferencije “Dani dijaloga civilnog društva“ održane u Sarajevu.\nViše od 50 predstavnika organizacija civilnog društva (OCD) iz Bosne i Hercegovine, kao i zemalja okruženja, razmijenili su iskustva o uticaju i snazi umrežavanja OCD i istakli da jako i ujedinjeno civilno društvo može uticati na političke odluke koje ne idu u prilog građanima.\nGoran Forbici iz CNVOS-a Slovenija ukazao je na potrebu da civilno društvo uključi sve aktere čije interese zastupa u proces zagovaranja i u svoje aktivnosti.\n– Ovaj skup je pokazao važnost sektorskog umrežavanja, solidarnosti, profesionalnog rada i zagovaranja koje se s jedne strane zasniva na ekspertizi, a sa druge strane na “pričanju priča običnih građana“ – rekao je Forbici.\nResursni centar za bh. civilno društvo u EU integracijama uspostavljen je u sklopu projekta Evropske unije s ciljem unapređenja djelovanja i razvoja civilnog društva u BiH, kako bi postale kompetentan i nezavisan partner u procesu evropskih integracija. Aktivnosti resursnog centra usmjerene su na povećanje povjerenja građana u rad organizacija civilnog društva, te na jačanje umrežavanja i kohezije organizacija unutar jednog sektora.\n– Bitno je da se unutar jednog sektora što više organizacija udruži kako bi zajednički istupali prema javnosti i institucijama vlasti, jer ćemo na taj način postizati bolje rezultate – izjavio je Denis Telić, projekt menadžer Resursnog centra.\nIvona Gvozdenović, projektni menadžer u Nacionalnom Konventu o EU, platforme koja zastupa stavove građana u procesu evropskih integracija u Srbiji, istakla je važnost učešća civilnog društva u donošenju odluka, te značaju njihovog horizontalnog i vertikalnog umrežavanja.\n– Mi kao članica Konventa, okupljamo više od 700 organizacija civilnog društva i koordinišemo rad radnih grupa koje obuhvataju 35 pregovaračkih poglavlja. Što je veće uključivanje civilnog društva u proces donošenja odluka, kvalitativno doprinosi tom procesu, upućujući konstruktivne kritike i dajući preporuke zasnovane na znanju i najrazličitijim ekspertizama civilnog sektora – izjavila je Gvozdenović.\nDani dijaloga civilnog društva organizovani su u okviru projekta “Resursni centar za bh. civilno društvo u EU integracijama“ koji finasira Evropska unija u vrijednosti od 500.000 eura, a provode Centri civilnih inicijativa (CCI) i Agencija za saradnju, edukaciju i razvoj (ACED), saopšteno je iz CCI-a.