Alternativa za ekološku taksu: Otpad ne mora biti državni posao - Impuls\nObjavljeno: Četvrtak, 26 Januar 2017 13:00\nNačin na koji se naplaćuje ekološka taksa predstavlja „trn u oku“ ne samo privredi, već i borcima za očuvanje životne sredine. Poslovnoj zajednici smeta što mali broj kompanija plaća ovaj namet i još su, pri tom, izložene nelojalnoj konkurenciji onih koji zbog neplaćanja takse mogu jeftinije da plasiraju svoje proizvode i usluge. Osim toga, neke lokalne samouprave oslobađaju pojedina preduzeća ove naknade bez utvrđenih kriterijuma, dok sa druge strane, kako kaže ministarka državne uprave i lokalne samouprave, u nekim mestima ekološku taksu „podižu retroaktivno, reketirajući privrednike“. Privredu, kao i ekologe, dodatno brine to što javnost nije upoznata sa tim kako se koriste sredstva naplaćena po ovom osnovu.\nIako je taj iznos u državnoj kasi relativno mali, problem je ogroman, budući da će usklađivanje regulative iz oblasti zaštite životne sredine biti „najskuplje“ pregovaračko poglavlje za Srbiju u procesu pristupanja EU, sa procenom da će troškovi biti najviši u sektoru voda (5,6 milijardi evra), upravljanja otpadom (2,8 milijardi evra) i saniranja industrijskog zagađenja i buke (1,3 milijarde evra). Procenjuje se da u Srbiji postoji više od 4.000 neuređenih deponija, koje samo državnom budžetu nanose gubitak od oko 100 miliona evra. Uz to, Srbija nema dovoljno ne samo finansijskih, već ni kadrovskih kapaciteta za rešavanje ovog problema, niti postoji koordinacija između države i lokalnih samouprava.\nPrivreda je, sa svoje strane, predložila izmene pojedinih zakona iz oblasti zaštite životne sredine, poput Zakona o ambalaži i ambalažnom otpadu, a jedan od najnovijih predloga je i da kompanije preuzmu brigu o upravljanju posebnim tokovima otpada, kako bi se smanjila količina nagomilanog otpada i značajnije podstaklo recikliranje. Oko ove inicijative, u Odboru za životnu sredinu Američke privredne komore u Srbiji (AmCham) okupilo se dvadesetak multinacionalnih, američkih i domaćih preduzeća, kaže Dragan Lupšić, predsednik pomenutog odbora i direktor za odnose sa javnošću, komunikacije i pravne poslove Coca Cola HBC Srbija.\n„Termin ekološka taksa se koristi za različite vrste naknada koje kompanije plaćaju u cilju zaštite životne sredine. Najčešće se odnosi na naknadu za upravljanje posebnim tokovima otpada, kao, na primer, za elektronske i električne proizvode, baterije i akumulatore, ulja, gume i slične proizvode. To je, inače, naknada koja predstavlja najveći izdatak za kompanije, a jedan od načina da se ona smanji je uvođenje i primena sistema produžene odgovornosti proizvođača za posebne tokove otpada, poput onog koji već postoji i funkcioniše za ambalažni otpad”, kaže Lupšić. On pojašnjava da produžena odgovornost podrazumeva obavezu proizvođača i uvoznika da angažuju operatere za sakupljanje, razdvajanje i dalje upravljanje ambalažnim otpadom.\nRealizacija ove ideje zahteva da se u izmene regulative aktivnije uključi privatni sektor, koji ima odgovarajuće domaće i međunarodno iskustvo u ovoj oblasti, ističe Dragan Dilparić, potpredsednik Odbora za životnu sredinu AmCham, nadležan za te poslove u kompaniji Gorenje. Aktuelna regulativa, koja se odnosi na posebne tokove otpada, ne sadrži princip produžene odgovornosti, što u praksi znači da proizvođači nisu odgovorni za otpad koji nastaje kada njihovi proizvodi izađu iz upotrebe. Posledice toga su visoke naknade, selektivna naplata i netransparentan i nenamenski način trošenja prikupljenih sredstava, upozorava Dilparić.\nUpravo zbog takve situacije, dodaje, „predlog za uvođenje principa produžene odgovornosti ima široku podršku poslovne zajednice u Srbiji, kao i najvećih obveznika plaćanja naknade koji produkuju 35% ukupne količine ovih proizvoda, i po osnovu naknade za to uplaćuju ukupno oko 10 miliona evra godišnje. Našim predlogom ostavljen je izbor kompanijama da se uključe u sistem produžene odgovornosti, ili da, kao i do sada, uplaćuju naknadu u budžet. U svakom slučaju, naknada za proizvode koje plasiraju na tržište mora biti obaveza svih kompanija”.\nTako bi se, prema rečima Dilparića, mogao rešiti problem sa naplatom takse, koju trenutno plaća samo 20 odsto obveznika. „Kompanije koje uredno izvršavaju svoje obaveze, prinuđene su da povećaju cene i do 15%, što ih dovodi u neravnopravan položaj u odnosu na kompanije koje te obaveze ne plaćaju. Sistem za koji se zalaže Odbor za životnu sredinu AmCham-a sprečio bi nelojalnu konkurenciju, jer bi postojala efikasnija kontrola naplate, a uz to privreda bi bila manje opterećena naknadama. Za državu je lakše, efikasnije i jeftinije da kontroliše pet do šest kolektivnih operatera, nego preko 5.000 kompanija. Takođe, važno je istaći i da se konkurencija najbolje kontroliše među sobom, udružena u kolektivne šeme”, smatra sagovornik B&F-a.\nJeftinije i za građane\nEU je sa primenom sistema produžene odgovornosti proizvođača započela još početkom 90-ih godina prošlog veka, a rezultat toga je da sada veliki broj zemalja članica reciklira između 60 i 70 odsto ambalažnog otpada, ukazuje Lupšić. „U Srbiji je ovaj proces počeo 2010. godine, a za šest godina postignut je cilj od 38 odsto. Procenjuje se da nas do kraja godine očekuje ispunjenje cilja od 44 odsto recikliranog ambalažnog otpada, a dalji prostor za unapređenje uvek postoji”. Lupšić podseća da je Coca-Cola jedan od osnivača Sekopak-a, prvog operatera za upravljanje ambalažnim otpadom u Srbiji, a plan ove kompanije je da do 2020. reciklira najmanje 40% svoje ambalaže na tržištu širom sveta. U Srbiji već reciklira više od 96% otpada koji nastaje u proizvodnji.\nLupšić smatra da se u primeni predloženog rešenja možemo ugledati na praksu koja u Srbiji već funkcioniše kada je reč o ambalažnom otpadu. Preduzeća koja plasiraju ambalažu na tržište imaju tri opcije: da samostalno upravljaju otpadom, da ovu obavezu prenesu na kolektivnog operatera, ili da državi plate naknadu za neispunjenu obavezu. Većina kompanija se odlučuje za drugu opciju, koja u jednom lancu objedinjuje sve zainteresovane strane – sakupljače, reciklere, javna komunalna preduzeća, lokalne samouprave, operatere i same kompanije. Radi napretka u ovoj oblasti, kao primer mogu poslužiti i prakse u razvijenim zemljama. Američka državna agencija za zaštitu životne sredine, recimo, objavljuje vodič za kompanije iz proizvodnih i uslužnih delatnosti, u kojem su navedeni načini za reciklažu i koristi koje ona donosi, počev od smanjenja troškova odnošenja otpada i nekih poreskih olakšica, do odgovornosti prema samoj životnoj sredini i zajednici, navodi Lupšić, uveren da će takav trend doći i kod nas.\nDilparić, pak, sa stanovišta delatnosti u kojoj posluje Gorenje, kaže da bi u mašinskom sektoru produžena odgovornost podrazumevala udruživanje proizvođača i uvoznika u kolektivne šeme, koje u ime i za račun proizvođača ispunjavaju zakonsku obavezu. To obuhvata kompletan proces od finansiranja upravljanja otpadom (sakupljanje, transport, skladištenje, tretman, edukacija, podizanje javne svesti o važnosti ovog pitanja, itd.), do odgovornosti za ostvarivanje postavljenih ciljeva koje je država definisala. Ona je i aktivan partner u podizanju javne svesti u ovoj oblasti, uz intenzivno učešće civilnog sektora, obrazovnih i naučnih institucija. „Zahvaljujući edukaciji i kampanjama, poput one ’staro za novo’, građani mogu postati aktivni partneri države u rešavanju ove problematike“, uveren je Dilparić, „što bi im obezbedilo značajnu korist. Naime, smanjenje takse bi uticalo i na pojeftinjenje proizvoda, pa time i na povećanje kupovne moći građana, što bi se povratno odrazilo i na rast obima proizvodnje“.


Nikada nećemo zaboraviti zločine u Vukovaru - Žene u crnom\nŽene u crnom će 18. novembra 2018. godine organizovati mirovnu akcju Vukovar – ubijanje jednog grada, u Knez Mihailovoj ulici (ispred Ruskog cara) u Beogradu, od 17h do 18h. Dana, 19. novembra aktivistkinje Žena u crnom će prisustvovati komemoraciji u Vukovaru.\nPovodom 27 godina od pada Vukovara, podsećamo da je: 25. 8. 1991. godine napadom JNA iz vazduha, sa zemlje i Dunava, počeo „pakao Vukovara“. 19. septembra 1991. veliki broj Beograđana, bacajući cveće pred tenkove, ispratio je Prvu gardijsku oklopnu diviziju JNA u rušilački pohod na Vukovar. Kao jedan od najsramnijih događaja u istoriji Beograda, prekriven je zavetom ćutanja i poricanja!\nVukovar je 1991. bio punih 87 dana pod opsadom JNA i paravojnih srpskih formacija. Tokom opsade Vukovara počinjen je ratni zločin urbicida i kulturocida – uništeno je istorijsko jezgro grada; Vukovar je postao simbol varvarskog uništavanja gradova u ratu... Ubijeno je više 1000 civila, ranjeno je više od 25000 ljudi, dok je više hiljada bolesnih i ranjenih zarobljenika i zarobljenica prošlo kroz logore u Srbiji. Za zločine urbicida, za osnivanje logora, ubijanje i mučenje hrvatskih zarobljenika/ca u Srbiji još uvek niko nije odgovarao, što ukazuje na kontinuitet nekažnjivosti.\nI ove godine obratili smo se nadležnim institucijama (opštinama Zrenjanin i Žitište na kojima se nalazili logori) sa zahtevom da se na mestima stradanja i mučenja u logorima Stajićevo i Begejci postave spomen-ploče, što bi bio doprinos procesu obnove poverenja i pomirenja, kao i uvažavanje dostojanstva žrtava tih logora i njihovih porodica. Naši zahtevi nisu uslišeni, što ukazuje na nedostatak političke volje i moralne odgovornosti u odnosu na zločine počinjene u naše ime. Ovom prilikom podržavamo zahteve trojice hrvatskih građana iz Vukovara koji su ove godine tužili državu Srbiju zato što su bili zatočenici logora Stajićevo i Begejci.\nŽene u crnom će nastaviti sa zalaganjem za pravedno i primereno kažnjavanje svih počinilaca ratnih zločina počinjenih od strane srpskih oružanih formacija pred sudovima Republike Srbije. Istina o zločinima počinjenih u ratovima devedesetih godina prošlog veka ne sme da bude sahranjena zajedno sa žrtvama, a njihovi inspiratori, organizatori i izvršioci ne smeju da izbegnu moralnu, političku i krivičnu odgovornost. To je preduslov pravednog mira i regionalne stabilnosti.\nBeograd, 17. novembar 2018.\nuz podršku Fonda za humanitarno pravo, Beograd


Porast broja pacijenata na Infektivnoj klinici u Beogradu - Sputnjik Srbija\n06:00 23 Septembar 2020\n10:19 15.06.2020 (osveženo 15:54 15.06.2020) Preuzmite kraći link\nZamenica direktora Klinike za infektivne i tropske bolesti Ivana Milošević rekla je da je u toj ustanovi smešteno 60 bolesnika, a 40 je zaraženo kovidom 19.\nOna je kazala da među njima ima i težih pacijenata.\n„Jedan je na mehaničkoj ventilaciji — na respiratoru, a drugi na neinvazivnoj mehaničkoj ventilaciji, sa potencijalnom potrebom za respiratorom“, pojasnila je Miloševićeva za RTS.\nPrema njenim rečima, u petak je bio značajan skok broja pregledanih, ali da nije bio veliki broj primljenih bolesnika.\n„Sada se među pregledanima nalaze i oni koji suštinski nemaju veze sa novim virusom korona, nego su poslati zato što je neko tako posumnjao. Drugo, značajan je broj bolesnika koji imaju lakšu kliničku sliku“, rekla je ona.\nDr Ivana Milošević navodi da su se mnoge ustanove isključile iz kovid sistema i da se sada svi bolesnici leče na Infektivnoj klinici ili na VMC Karaburma.\n„Prema tome, jako je dobro da nemamo veliki broj hospitalizovanih, jer ne postoji rizik da se premaši kapacitet za prijem ovih bolesnika“, zaključila je Miloševićeva.


Potpisan sporazum o približavanju EU-a i Srbije - Kozarac.ba\n30. Aprila 2008.\nEvropska unija i Srbija potpisale su u utorak prvi sporazum o približavanju EU-a i Srbije, s nadom da će na srbijanskim općim izborima 11. maja osigurati pobjedu proevropskih snaga nad nacionalistima.\nSlovenski ministar vanjskih poslova Dimitrij Rupel, čija zemlja predsjedava EU-om, evropski povjerenik za proširenje Ollie Rehn i potpredsjednik Vlade Srbije Božidar čelić potpisali su tekst Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju (SSP) pred srbijanskim proevropskim predsjednikom Borisom Tadićem.\nJedan po jedan i ostali ministri vanjskih poslova EU-a potpisli su sporazum, javio je AFP.\nNa zahtjev Holanđana i Belgijanaca SSP, prvi korak prema priključenju Evropskoj uniji, ostat će ipak bez ikakvog učinka dok ne bude potpune saradnje Beograda s Međunarodnim sudom za bivšu Jugoslaviju (ICTY) u Haagu i hapšenja bivšega vojnog vođe Srba u BiH Ratka Mladića.\nVijeće ministara Evropske unije donijelo je u utorak u Luxembourgu odluku da SSP sa Srbijom odmah po potpisivanju praktično automatski bude stavljen izvan snage sve do ispunjenja uvjeta pune saradnje s ICTY-em.\nSporazum je potpisan nakon dvije i po godine pregovora, ali i u okolnostima potpune podijeljenosti političkih snaga u Srbiji o tome da li je poslije nelegalnog proglašenja nezavisnosti Kosova trebalo bez dodatnih razgovora s Unijom staviti potpis na taj dokument.\nPrije potpisivanja SSP-a prisutnima su se obratili predsjedavajući Vijeća ministara EU-a Dimitrij Rupel, evropski povjerenik za proširenje Ollie Rehn, visoki predstavnik EU-a za vanjsku politiku i sigurnost Javijer Solana, kao i predsjednik Srbije Boris Tadić te potpredsjednik Vlade Srbije Božidar čelić.\nSvečano obilježena 65. godišnjica Bitke na Neretvi


Takmičenje za najbolju tehnološku inovaciju – RADIO COOL OPOVO\nTakmičenje za najbolju tehnološku inovaciju.Davne 1998. godine, dvojica profesora sa Fakulteta tehničkih nauka u Novom Sadu (Vojin Šenk i Miroslav Despotović) zaključila su da je osnivanje Naučno-tehnološkog parka u Novom Sadu najbolji način da se zaustavi odliv mozgova, i unapredi istraživački rad na univerzitetu, nastavni proces i saradnja s privredom, dakle sve tri najznačajnije delatnosti na jednom univerzitetu. U to ime su pokrenuli niz projekata koji su trebali da vode do osnivanja ovog parka, između ostalog i jedan Tempus projekt na tu temu.\nU okviru ovog projekta došlo se do saznanja da je svaki Naučno-tehnološki park u svetu osnivan odozgo, tako što su prvo pravljene zgrade a zatim traženi stanari za njih, neslavno propao. S druge strane, najveći deo onih koji su osnivani da okupe visokotehnološke kompanije koje su već osnovane u okviru univerzitetskog kampusa, imao je veliki uspeh. Zato je kao prvi korak ka osnivanju parka dogovorena promocija preduzetništva u oblasti visokih tehnologija, a prof. Despotović je predložio da ona krene na isti način kao na Univerzitetu Šalmeš u Geteborgu (Švedska), takmičenjem za najbolju visokotehnološku biznis ideju.\nTakmičenje je uz pomoć nemačke agencije za tehničku saradnju (GTZ, danas GIZ) počelo da se organizuje 2003. godine kao projekat Fakulteta tehničkih nauka iz Novog Sada. Cilj takmičenja bilo je promovisanje preduzetničke klime na Univerzitetu u Novom Sadu i pomoć potencijalnim i postojećim high-tech preduzetnicima, koji su spremni i sposobni da sopstvene ideje i invencije pretoče u tržišno valorizovane inovacije. Od 2005. godine, takmičenje počinje da se realizuje pod pokroviteljstvom ministarstva zaduženog za nauku i tehnološki razvoj i prerasta u nacionalno takmičenje. Od 2007. u takmičenje se uključuje resorno ministarstvo Republike Srpske, pa timovi timovi iz Republike Srpske počinju da prolaze edukaciju, kao i timovi iz Srbije.\nTakmičenje je od početka zamišljeno kao škola visokotehnološkog preduzetništva mnogo više nego kao instrument određivanja ko je najuspešniji – to ionako tržište radi najbolje. Zato se svake godine organizuju sve noviji i zanimljiviji treninzi, namenjeni sticanju onih veština koje istraživačima najčešće nedostaju: kako privući investitore, kako se prilagodini kupcu, kako naći novu primenu za svoju tehnologiju, kako kreativno rešiti problem, kako opisati, predstaviti, prodati, zaštititi svoj proizvod.\nTimovi su se u periodu 2005-2021. takmičili u različitim kategorijama. Pored glavne – Realizovane inovacije, brojne inovacije su prijavljivane u kategorijama Inovativne ideje, Potencijali, Energetska efinasnost, Najbolja srednjoškolska inovacija itd. Oblasti kojima pripadaju inovacije su mnogobrojne. Tradicionalno najzastupljenije su energetika, informaciono-komunikacione tehnologije i mašinstvo, ali iz godine u godinu srećemo odlične inovacija iz poljoprivrede, medicine, ekologije, voda i mnogih drugih. Polazeći od pretpostavke da pojedinac ne može samostalno da postigne mnogo, osnovno pravilo NTI je da pravo učešća imaju samo timovi, kojih je do sada na takmičenju bilo 3.159 koji su obučavani na 465 treninga iz oblasti izrade marketing plana i biznis plana, zaštite intelektualne svojine, veštine pregovaranja i prodaje itd.\nU organizacionom timu su se od 2003. nalazili i Milica Radić (sada Mušicki), zadužena za rad sa recenzentima i Viktorija Bojović (sada Petrov), kao trener. 2005. uključio se Dragan Povrenović, prvo službeno, kao državni sekretar u Ministarstvu nake i zaštite životne sredine, a od 2007. kao jedan od dva koordinatora, sa Vojinom Šenkom (prof. Despotović je nažalost preminuo početkom 2006). Od 2005. kao stalni trener u timu je i Vesna Rašković (sada Rašković Depalov), a od 2010. i priključio se i Vladimir Nikić, zadužen za komunikaciju s takmičarima i javnošću.\nU širem timu su još i treneri Đorđe Ćelić, Dušan Dobromirov i Jelena Borocki, kao i Marija Stanču Mirosavljev koja je sa Brankom Drobnjak zadužena za organizaciju događaja. Tokom svih ovih godina, u timu su bili i Branislav Ristić kao kompjuterski guru, Jasmina Jocić, kao komunikator s takmičarima, Aleksandra Sudarević (sada Đukić) kao organizator događaja i mnogi drugi koji su u NTI bivali uključeni duže ili kraće. Šta reći. Radom i entuzijazmom svih ovih ljudi, NTI polako počinje da menja stanje svesti u Srbiji, i utiče na to da ona postaje zemlja u kojoj nada nije umrla, već naprotiv jača iz dana u dan. Znajući da je samo kamičak u velikom mozaiku, organizacioni tim nastoji da taj kamičak, izglačan i sjajan, stoji čvrsto i na pravom mestu, očekujući da će i čitava slika koju mozaik moderne Srbije oslikava konačno pokazati i stanovništvu Srbije i Republike Srpske i čitavom svetu jedno novo lice, moderno, uspešno, pobedničko.\nPingback: Revolucionarni bestseler Ziga Ziglara „Vidimo se na vrhu“ –\nPingback: Zorani Arunović zlato na Svetskom kupu u Rio de Žaneiru –


EU izdvojila preko 1,6 miliona eura za izgradnju Kantonalnog suda u Bihaću\n(BIHAĆ/SARAJEVO, 27.02.2019.) – Nova zgrada Kantonalnog suda, površine oko 2.300 m² u skladu s najvišim standardima, otvorena je danas u Bihaću. Objekat je izgrađen zahvaljujući finansijskim sredstvima za predpristupnu pomoć Evropske unije.\nKantonalni sud je do sada dijelio zgradu sa Opštinskim sudom u Bihaću gdje su uslovi bili loši, prvenstveno zbog nedostatka prostora. Izgradnjom novog objekta, stvoreni su kvalitetniji uslovi za efikasan rad i brže procesuiranje predmeta. Pristup novoj zgradi prilagođen je i potrebama osoba sa invaliditetom. Visoki novo iskorištenosti energije postignut je ugradnjom odgovarajućih izolacionih materijala i naprednih sistema grijanja/hlađenja te instaliranjem solarnih kolektora.\nZa izgradnju nove zgrade Kantonalnog suda u Bihaću, Evropska unija je osigurala sredstva u iznosu od preko 1,6 miliona eura kako bi se unaprijedili radni uslovi na sudu koji je pored ostalog nadležan i za procesuiranje teških krivičnih djela sa područja Unsko-sanskog kantona.\nŠef Delegacije EU i specijalni predstavnik EU u BiH ambassador Lars Gunnar Wigemark naglasio je važnost projekta kao dio šire pomoći EU vladavini prava u BiH. „Ovaj objekat je namijenjen potrebama građana Unsko-sanskog kantona, kako bi imali efikasnije pravosuđe. Naravno, ljudima koji će ovdje raditi nije dovoljno da samo dobiju novi objekat, pa smo upravo zato proširili svoju pomoć na aktivnosti modernizacije kompletne opreme, a sve s ciljem poboljšanja transparentnosti i efikasnosti rada suda,” rekao je ambasador Wigemark.\nPredsjednica Kantonalnog suda Fata Nadarević se zahvalila Evropskoj uniji i Vladi Unsko-sanskog kantona na podršci i naglasila da su uposlenici ovoga suda dobili evropske uslove rada kakve do sada nisu imali. „Obzirom na ovakve uslove rada i ozbiljnost uposlenika ovog suda prema radu, možemo očekivati da će građani Unsko-sanskog kantona svoja prava pred sudom ostvarivati u razumnim rokovima, što je cilj svakog nosioca pravosudne funkcije“, rekla je Nadarević.\nU sklopu projekta “Unapređenje efikasnosti u pravosuđu” koji je realiziralo Visoko sudsko i tužilačko vijeće BiH (VSTV BiH) u periodu 2011-2016, a finansirala SIDA, obezbijedjena je projektna dokumentacija. Namještaj za novi objekat finansirala je vlada Norveške.\nPredsjednik VSTV-a BiH Milan Tegeltija istakao je da tokom proteklih 14 godina, od svog osnivanja 2004. godine, VSTV BiH kontinuirano radi na izgradnji efikasnog pravosuđa za BiH, koje je u skladu sa evropskim standardima. „U centru naše pažnje uvijek su građani Bosne i Hercegovine koji trebaju, i zaslužuju, pravosuđe koje će uspješno zaštiti njihova ljudska prava i osnovne slobode i omogućiti im da se osjećaju jednakim pred zakonom i pravosudnim institucijama“, rekao je Tegeltija.\nVlada Unsko-sanskog kantona (USK) obezbijedila je zemljište i odgovarajuće dozvole neophodne za izgradnju jednog ovakvog objekta, osigurala priključke na gradsku infrastrukturu te finansijska sredstva za uređenje okolnog prostora.\nPremijer Unsko-sanskog kantona, Mustafa Ružnić je istakao da Vlada USK kontinuirano ulaže u pravosuđe i radi na tome da uposlenicima svih pravodsudnih institucija osigura neometani rad. “Poruka koju danas šaljemo jest da stvaramo najbolje uslove za rad pravosudnog sistema. Da bi pravosuđe funkcionisalo efikasno i u skladu s evropskim standardima sudovi moraju imati uvjete za rad. Tako je izgradnja ove zgrade važna za Bihać, za Unsko-sanski kanton i za sudije i za građane podjednako“, rekao je Ružnić.\nOvaj projekat je dio šire pomoći Evropske unije za izgradnju, rekonstrukciju i modernizaciju tužilaštava i sudova širom BiH u okviru podrške na jačanju vladavine prava u zemlji. Europska unija je, do sada, za izgradnju i rekonstrukciju sudova i tužilaštava uložila preko 20 miliona eura.


Aerodrom Tuzla: Prilazna svjetla uskoro u funkciji, u martu cetiri nove linije\nHome » News Archive » Infrastructure News » Aerodrom Tuzla: Prilazna svjetla uskoro u funkciji, u martu cetiri nove linije\nMeđunarodni aerodrom Tuzla (MAT) krajem marta 2017.godine proširuje lepezu usluga s četiri nove linije sa kompanijom Wizz Air, potvrdio je Feni direktor Međunarodnog aerodroma Tuzla Rifet Karasalihović.\nPutnici će s tuzlanskog aerodroma tako pored postojećih destinacija moći putovati i u Keln, Nurnberg, Friedrichshafen i Bratislavu, a po riječima Karasalihovića za ove destinacije je već puštena prodaja karata.\nKarasalihović podsjeća, da je u protekloj godini ovaj aerodroma opslužio 311.128 putnika, naglasivši da je u ovoj godini planirano povećanje, odnosno predviđeni broj na godišnjem nivou je 480.000 putnika.\nTvrdi i da je sve spremno za puštanje u rad prilaznih svjetala na ovom aerodromu, ali da se čeka da se riješe postojeći imovinsko-pravni problemi.\n"Vršimo probna ispitivanja u saradnji s avio kompanijama, te kada se riješe problemi imovinske prirode, moći ćemo dobiti i građevinsku dozvolu, a ubrzo nakon toka krenuti u realizaciju puštanja u rad pristupnih svjetala, nadam se u što skorije vrijeme", kaže Karasalihović.\nFlight check koji je odrađen 29. decembra 2016. godine pokazao je, da su svi tehnički uvjeti za puštanje pristupnih svjetala i pripreme zadovoljavajući i po svim međunarodnim propisima.\nKarasalihović napominje da je planom rada MAT-a za 2017. godinu predviđena rekonstrukcija i proširenje putničkog terminala, što bi, kako tvrdi, ubuduće omogućilo da ovaj aerodrom opsluži i do 700.000 putnika na nivou godine.\nU ovoj godini planirano je i upošljavanje novih zaposlenika, shodno potrebama nesmetanog rada tuzlanskog aerodroma.


Više sredstava za bezbednije saobraćajnice pored škola -\n21.02.2020. Ninoslav Miljković Društvo Ostavi komentar\nSve je više prihoda od kazni za nepoštovanje saobraćajnih propisa, koji će biti iskorišćeni za finansiranje projekata koji će doprineti unapređenju bezbednosti saobraćaja na putevima opštine Aleksinac. Najnovijom izmenom programa, koji je u sredu usvojen na telefonskoj sednici Opštinskog veća opštine Aleksinac, Savetu za bezbednost saobraćaja u 2020. godini na raspolaganju bi trebalo da bude skoro 10,5 miliona dinara. Planirana sredstva koja bi se ostvarila u ovoj godini iznose osam miliona, a ostatak su sredstva preneta iz prethodnih godina.\nNajviše novca biće izdvojeno za uređenje zona škola, preko 5,5 miliona, zatim za nabavku opreme za jedinicu saobraćajne policije PS Aleksinac, 950.000 hiljada, auto-sedišta za decu, pola miliona dinara, i za obeležavajuće prsluke, 420.000 dinara. Značajna stavka u planu za ovu godinu je i izrada projektne dokumentacije za kružni tok za koju je će biti izdvojeno 600.000 dinara.\nOve izmene u Programu korišćenja sredstava za finansiranje unapređnja bezbednosti saobraćaja na putevima opštine Alekinac za 2020. godinu su već objavljene u opštinskom službenom listu, a očekuje se da usvojenu odluku na telefonskoj sednici Veće potvrdi i na prvom redovnom zasedanju.\nPrevious Post:Odštampana autobiografija dr Milana Pecića – glavnog lekara u „Gradu smrti”\nNext Post:Uskoro kasting „Teatra 91” za nove glumce


Konkurs za stipendije za učešće na konferenciji „Individualizam u dobu tribalizma” u Pragu - stipendija - Infostud | NajStudent.com\nKonkurs za stipendije za učešće na konferenciji „Individualizam u dobu tribalizma” u Pragu\nEkonomija, bankarstvo i finansije, Mediji i komunikacije, Političke nauke, Sociologija, Preduzetništvo, Filozofija, Književnost\n„Ajn Rend Institut” iz Kalifornije finansira stipendije studentima osnovnih i master studija koji žele da prisustvuju konferenciji „Individualizam u dobu tribalizma”.\nStipendije pokrivaju troškove registracije, smeštaja i puta na studentsku konferenciju u Prag, Češka. Putovanje će trajati od 14. do 19. februara, dok će sama konferencija trajati od 15. do 17. februara 2019.\nPrijava za stipendiju se sastoji od biografije kandidata i motivacionog pisma (ne dužeg od 500 reči). Prijave i dodatna pitanja slati na adresu: nr@objektivizam.org\nPrijave su otvorene do 15. januara 2019. Prijave će se obrađivati po dospeću i moguće je da sredstva budu podeljena pre krajnjeg roka, te je preporuka da prijavu pošaljete što pre.\nNeke od tema koje će se obrađivati na konferenciji su: „Tribalizam u američkoj političkoj kulturi“, „Individualisti koji posluju u kolektivističkoj Evropi“, „Kapitalizam, individualizam i država blagostanja“, „Slobodna volja i individualizam“, „Imigracija i islam“, „Multikulturalizam i nacionalizam“, „Tribalizam i sloboda govora“…\nSve više nas naša kultura navodi da gledamo na sebe kao pasivne članove jedne ili druge grupe. Uče nas da nisu važni izbori koje pravimo, niti akcije koje preduzimamo kao individue, već da su najbitniji naša etnička pripadnost, pol, nasleđene „privilegije“ ili njihov nedostatak… U politici, ljudi sve manje brinu o idejama i principima, a sve više o dokazivanju nekritičke pripadnosti jednoj strani i odbrani „naše strane“ dok se napada „druga strana“. U svojim delima Ajn Rend izaziva kolektivističke doktrine i predstavlja radikalno nove koncepte individualizma. Ona odbacuje tribalističko stanje uma i nudi nam viziju ljudskog postojanja u kojoj mi nismo samo zamenljivi članovi nekog kolektiva, nego suvereni, nezavisni pojedinci, svesni svojih interesa.\nPridruži se Ajn Rend Institutu iz Kalifornije na našoj prvoj Evropskoj konferenciji “AynRandCon Europe 2019“ u Pragu, Češka. Na konferenciji ćeš biti u prilici da čuješ vodeće eksperte na polju filozofije Ajn Rend – Objektivizma, ali i prezentacije drugih cenjenih intelektualaca koji su dubinski istraživali filozofiju individualizma kao protivtežnju eri povećanog tribalizma. Takođe, imaćeš priliku da upoznaš druge studente i profesionalce iz različitih oblasti, koji vole dela Ajn Rend i spremni su da kritički istražuju njene ideje. Na konferenciji ćemo proslaviti i 75 godina „Veličanstvenog izvora“, novele Ajn Rend u kojoj obrađuje bezvremensku i krucijalnu temu „borbe individualizma i kolektivizma, ne u politici, već u čovekovoj duši“.


Vesti online / Sport / / VIDEO: Bogdan izjednačio rekord karijere, ali Sakramento izgubio\nSrpski košarkaški reprezentativac Bogdan Bogdanović postigao je 19 poena u porazu Sakramenta u NBA klasiku na gostovanju Los Anđeles Lejkersima 99:86.\nOdlična partija u Los Anđelesu: Bogdan Bogdanović\nBogdanović je u derbiju Kalifornije izjednačio svoj rekord po broju poena, a u "Stejlps centru" imao je i četiri asistencije, dva skoka i ukradenu loptu. Ipak, Lejkersi su imali više raspoloženih igrača među kojima su se najviše istakli centri Džulijus Rendl sa 22 i Bruk Lopez sa 18 pogodaka.\nOdigrana su još tri meča sinoćnjeg programa, Majami je košem Vejna Eligtona u poslednjoj sekundi slavio u Torontu 90:89, Portland je bio bolji u gostima od Oklahome 117:106 uz 27 poena Si-Džeja Mekaluma, kao i Dalas na svom terenu od Orlanda 114:99.\n* Nezaustavljiv: Bogdan fintira i pogađa preko gorostasa (VIDEO)\n* Legenda NBA hvali Bogdanovića


Kurti: Ne znam šta se događa ali ne znaju ni oni koji su formirali ekipu za pregovore - Infobrif\nKurti: Ne znam šta se događa ali ne znaju ni oni koji su formirali ekipu za pregovore\nObjavljeno 3.09.2018. u 22:38\nPRIŠTINA – Predsednik Samoopredelenja Aljbin Kurti izjavio je danas da je cilj donošenja odluke o formiranju pregovaračke ekipe Kosova da se stvori utisak da predsednik Kosova Hašim Tači neće ići sam u Brisel na razgovore o normalizaciji odnosa sa Srbijom.\nKurti je rekao da je iznenađen odlukom o formiranju pregovaračke ekipe Kosova, da ne razume šta se događa, ali da to ne znaju ni oni koji su formirali tu ekipu, ali da je cilj da se stvori utisak da Tači neće ići sam na razgovore u dijalogu o normalizaciji odnosa sa Srbijom.\nUpitan šta će stranka na čijem je čelu preduzeti ako rezultat dijaloga bude promena ili redefinisanje granica, Kurti kaže da nije dovoljno građansko bez parlamentarnog suprostavljanja i obratno.\n„To tim pre što Tači neće odustati od lične avanture koju je preduzeo. Zbog njegovog delovanja protest postaje neophodan i o tome razgovaramo sa Demokratskim savezom Kosova i drugim članovima opozicije“, kazao je Kurti za TV7.\nTači: Kurti ima još 48h da predloži mandatara, Kurti:…\nUhapšen muškarac, pretio Kurtiju smrću\n„Dijalog o razmeni teritorija je bliži ratu nego miru. Svedoci smo da je u Preševskoj dolini povećano prisustvu srpske žandarmerije. U trenutku kada govoriš o teritorijama treba da misliš o snagama koje imaš na toj teritoriji, ili si naivan ili si deo agende protivnika“, kazao je Kurti.\nVlada Kosova usvojila je danas odluku da se na čelu ekipe za pregovore sa Srbijom na najvišem nivou imenuje zamenik premijera i predsednik Socijademokratske inicijative Kosova Fatmir Ljimaj (PROČITAJTE OVDE).\nAljbin KurtiEkipa jedinstva KosovaHašim Tači\nPreminuo muškarac od virusa Zapadnog Nila\nPorošenko raskida Sporazum o prijateljstvu sa Rusijom\nTači: Kurti ima još 48h da predloži mandatara, Kurti: Predložiću ga pisanim putem


Podrška Obaminoj odluci\nAmerički predsednik Barak Obama kazao je danas da američka strategija u Avganistanu ostaje ista uprkos smeni glavnokomandujućeg američkih snaga u toj zemlji Stenlija Mekristala. Obama je napravio prilično redak i drastičan korak, promenom vojnog komandanta u sred rata, ali od jutros, američka javnost uglavnom hvali predsednikovu odluku, pre svega zbog odluke da u mesto umesto smenjenog Stenlija Mekristala, u ratnu zonu pošalje dobro poznatog generala kome se američka nacija divi i koji je poznat po čvrstoj disciplini. General Dejvid Petreus takođe se smatra arhitektom preokreta teške situacije u Iraku, pa je i logično da vlada optimizam što će upravo on preuzeti rukovodstvo u još jednom oružanom sukobu kome se ne nazire kraj. Njegovo imenovanje podržao je i sekretar za odbranu Robert Gejts.\nNovi komandant u Avganistanu u stvari je stari komandant u toj zemlji.\n„General Petreus je u potpunosti učestvovao u našoj analizi prošle jeseni, pomogao je i podržao izradu strategije koja je na snazi“, kazao je predsednik Barak Obama.\nKao prvi čovek Američke centralne komande, general Petreus je bio nadređeni generalu Mekristalu, koga je Obama otpustio posle sramnog članka u časopisu „Roling Stoun“.\n„Rat je veći od bilo kog čoveka ili žene, bilo da se radi o redovu, generalu ili predsedniku“.\nGeneral Petreus praktično preuzima nižu poziciju od one na kojoj je do sada bio, dok general Mekristal odlazi u penziju.\n„Ovo je najvažnija misija, a Petreus je neko ko ima kontakte i u dobrim je odnosima sa predsednikom. Ovo je način da ne dođe neželjenih propusta“, kaže predsednik Centra za novu američku bezbednost Natanijel Flik.\nPoznat po svojoj otvorenosti, general Mekristal je prema tvrdnjama svojih saradnika bio razočaran prvim suretom sa predsednikom Obamom, jer mu je bilo jasno da predsednik ne zna ništa o njemu. U članku se citira Mekristalova izjava da Obama nije delovao privrženo ratu kojim je trebalo da rukovodi. Pored toga general i njegovi saradnici rugali su se nekolicini najviših zvaničnika Obamine administracije, što je kako kaže pomoćnik direktora odseka za strateške studije na Univerzitetu Džons Hopkins, Tom Kini, praktično primoralo Obama da ga otpusti.\n"Milsim da nije imao izbora. Drugim rečima odnosi između njega i njegovog podređenog komandanta postali su nepodnošljivi. Mislim da je general Mekristal morao da ode bez obzira koliko je dobar posao obavljao, jer ne smete da klevećete svoje nadređene, već morate da ih u potpunosti podržavate. Ukoliko to ne možete onda nastaje kriza".\n„Ponašanje koje održava nedavno objavljeni članak ne ispunjava standarde koje bi glavnokomandujući trebalo da postavi“, kazao je juče predsednik Obama.\n... a te standarde će od sada ispunjavati general Dejvid Peterus.\nIspostavilo se da predsednik nije - kako su saradnici generala Mekristala opisali u članku – neko kome je nelagodno i ko se oseća inferiorno u odnosu na vojničku drskost. Svedočenja o potvrdi generala Petreusa u Kongresu mogla bi da počnu već u ponedeljak.


Centrirajte ikonice na Taskbar-u pomoću ovog programa | SN\nAutor: Stefan Marjanov Objavljeno: 08.06.2020 Ažurirano 08.06.2020\nWindows Taskbar je bitan deo ovog operativnog sistema i lično tu držim ono što koristim najčešće u toku dana.\nTaskbar se vremenom menjao ali uvek je jedno ostalo isto: Start taster je skroz levo, do njega su ikonice, a skroz desno je System Tray i sat.\nNeki drugi operativni sistemi imaju malo drugačiji Taskbar (tj. nekakav „bar“) i ikonice su centrirane. Zapravo, znam da na nekim Linux desktop okruženjima korisnik može da bira poziciju ikonica, kao i u Chrome OS, a kod Mac OS te ikonice su podrazumevano centrirane.\nWindows nema ugrađenu opciju koja bi dozvolila korisnicima da menjaju pozicija ikonicu u Taskbar-u. Ali, postoje rešenja trećih strana!\nJedno takvo rešenje je program sa veoma unikatnim imenom na osnovu kojeg nikada ne biste pretpostavili čemu služi – „CenterTaskbar„.\nOvo je maleni program od svega 106KB, otvorenog je koda, portabilan je, ne ostavlja tragove za sobom i uopšte ne opterećuje sistem. Njegov tvorac mu je dao samo jednu svrhu – da centrira ikonice na Taskbar-u.\nKako radi ovo programče? U zvaničnoj dokumentaciji piše da u osnovi koristi Windows UI Automation Framework (šta god mu to bilo) za praćenje izmena u okviru Taskbar-a. Nakon toga, program dinamički podešava poziciju ikonica tako da uvek budu na sredini trake.\nZa razliku od sličnih program, ovaj ne centrira ikonice na osnovu njihovog broja, već na osnovu rezolucije monitora. Ovo može biti i dobro i loše, ali u slučaju da imate više monitora može se desiti da ikonice nisu baš najbolje centrirane.\nU svakom slučaju morate kliknuti desnim klikom na ikonicu u Taskbar-u i izabrati „Scan for Screens“ ako imate više monitora. To isto morate uraditi ako promenite broj monitora u nekom trenutku.\nAko vam se nekada ikonice poremete, nestanu, pomešaju… samo opet kliknite „Scan for Screens“ i to je to.\nOd opcija možete još izabrati da li želite da se program pokreće sa sistemom i to vam je manje-više to. Program radi samo kada menjate monitore, rezoluciju ili ikonice na Taskbar-u. U ostalim slučajevima miruje i praktično ne koristi resurse sistema.\nPreuzmi besplatno (GitHub)


Makron: EU da se ne oslanja samo na SAD, tu je i partnerstvo sa Rusijom - CdM\nMakron: EU da se ne oslanja samo na SAD, tu je i partnerstvo sa Rusijom\nFrancuski predsjednik Emanuel Makron pozvao je članice Evropske unije da pojačaju vojnu saradnju, prestanu da se oslanjaju isključivo na Sjedinjene Američke Države u očuvanju bezbjednosti, te pokrenu sveobuhvatno razmatranje ovih tema sa svim evropskim partnerima, “dakle i sa Rusijom”, u cilju razvoja strateškog partnerstva.\nDok Makronov poziv može naići na povoljan odjek u Njemačkoj, nije jasno da li će to slijediti i članice EU iz Istočne Evrope.\nSa izuzetkom Francuske i Britanije, sve ostale evropske članice NATO su od Drugog svjetskog rata zaštićene nuklearnim kišobranom SAD.\n“Evropa više ne može svoju bezbjednost samo da prepusti SAD. Na nama je danas da preuzmemo odgovornost i osiguramo bezbjednost, a time i evropski suverenitet. Moramo da u potpunosti uvidimo posljedice kraja Hladnog rata. NATO je i danas relevantan, ali ravnoteža, ili mehanizmi na kojima počiva, treba da se preispitaju. To znači takođe da se Evropa mora suočiti sa svim posljedicama”, rekao je Makron ambasadorima u Parizu.\nOn je dodao da će narednih mjeseci predstaviti projekat za jačanje bezbjednosti u Evropi.\nMada nije zatražio prekid saradnje sa NATO, kao vojne alijanse predvođene SAD-om koja je bila temelj bezbjednosti Zapadne Evrope od Drugog svjetskog rata, Makron je pozvao članice EU da grade “strateško partnerstvo” sa Rusijom, uprkos razlikama oko Ukrajine, Sirije i drugih pitanja.\nFrancuski predsjednik je, međutim, dodao da će značajan napredak u rješavanju ukrajinske krize i poštovanje okvira Organizacije za evropsku bezbjednost i saradnju biti “preduslovi da bi se napredovalo u razgovorima sa Moskvom”.\n“To ne bi trebalo da nas sprječava da već sada radimo među Evropljanima i u tome računam na vas”, rekao je na skupu kojem je prisustvovalo 250 ambasadora.\nOn je istakao da se zalaže za “reviziju evropske arhitekture odbrane i bezbjednosti”, kao rezultat “obnovljenog dijaloga o sajber bezbjednosti, hemijskom oružju, konvencionalnom naoružanju, teritorijalnim sukobima, bezbjednosti kosmosa, zaštiti polarnih zona-prije svega sa Rusijom”.\nStiče se utisak da je Makron odustao od prošlogodišnjih napora o razvijanju zajedničkih politika u različitim oblastima sa predsjednikom SAD-a Donaldom Trampom koga sada kritikuje da je “nepouzdan” partner.\n“Multilateralizam je u velikoj krizi što utiče na sve naše diplomatske aktivnosti-prije svega zbog američke politike: njene sumnjičavosti prema NATO; unilateralnih i agresivnih poteza što je maltene rezultiralo trgovinskim ratom protiv Kine, Evrope i nekih drugih zemalja; povlačenje iz Pariskog sporazuma o klimatskim promjenama, dogovora o iranskom nuklearnom programu. Partner sa kojim je Evropa gradila poslijeratni multilateralni poredak, čini se da okreće leđa ovoj zajedničkoj istoriji”, istakao je Makron.\nOn je dodao da nije ključno pitanje da li će se nadjačavati u rukovanju sa Trampom na sljedećem samitu NATO-a, već da li svi shvataju ovaj trenutak velike transformacije sa kojim se svijet suočava.\nVelike demografske transformacije koja trenutno potresa Afriku i Evropu-ali i druge kontinente; velike ekološke transformacije, upečatljivije nego ikada; velike transformacije kada je riječ o nejednakosti, kao i u tehnologiji. Uloga Francuske je da ponudi humanistički način suočavanja sa ovim izazovima, kao i, naročito sa Evropom, novi kolektivni odgovor.\nMakronovi stavovi su na tragu sličnog poziva koji je uputio prošle sedmice njemački ministar inostranih poslova Hejko Mas za jačanjem bezbjednosne saradnje u EU. On je naglasio da Evropa treba da “preuzme podjednak dio odgovornosti” i “formira protivtežu” Vašingtonu u svijetu u situaciji kada su odnosi Evropa i SAD sve zahlađeniji.\n“Očigledno je da nas iritira kada predsjednik Tramp opisuje Evropu kao neprijatelja SAD u istoj ravni kao Rusiju i Kinu, ili dovodi u pitanje NATO maltene kao usputnu opasku”, kazao je Mas na sastanku sa rumunskim diplomatama u ponedjeljak u Bukureštu.\n“Čini se apsurdnim da mi u Evropskoj uniji moramo da brinemo oko reakcije na američke tarife čije se uvođenje pravda “razlozima nacionalne bezbjednosti””, istakao je šef njemačke diplomatije, dodajući da ta “apsurdnost” možda jednostavno izražava nove geopolitičke realnosti.\n“‘Amerika na prvom mjestu’ bio je poziv na buđenje. Naš odgovor na taj stav mora biti: ‘Ujedinjena Evropa'”, kazao je Mas.\nFrancuska i Njemačka podržali su prošle godine ideju o stvaranju malih zajedničkih evropskih snaga koje bi reagovale u kriznim situacijama. Takođe, objavile su planove o razvoju zajedničkog borbenog aviona.\nMeđutim, postojeća Sjevernoatlantska alijansa, predvođena SAD-om, posebno je važna za novije članice kao što su Poljska i baltičke zemlje koje traže njeno veće prisustvo nakon što je Rusija anektirala ukrajinsko poluostrvo Krim 2014.\nMnoge članice NATO iz Istočne Evrope su već ispunile taj cilj o izdvajanju dva odsto za odbranu. Tramp posebno kritikuje Njemačku da ne daje dogovorenu sumu. Berlin je saopštio plan da će povećati izdvajanja za vojsku na 1,5 odsto bruto društvenog proizvoda do 2025. godine.\nPortparol evropske komesarke za spoljnu politiku Federike Mogerini je izjavio da je EU već preduzela “odlučne korake” u izgradnji evropske bezbjednosti i odbrane u posljednjih nekoliko godina, uključujući stvaranje zajedničkog fonda za odbranu i nove sekcije za njene vojne misije širom svijeta.\nU novembru prošle godine evropske zemlje su i zvanično pokrenule novu eru u vojnoj saradnji sa programom zajedničkih investicija. Dvadeset tri od 28 članica EU su se uključile u ovaj proces, poznat kao stalna strukturna saradnja (PESCO).\nTagoviDonald Tramp Emanuel Makron EU Federika Mogerini Francuska NATO partnerstvo PESCO Rusija SAD


EUROSAI – Ured za reviziju u FBiH\nUloga državne revizije u novim okolnostima\nPočetna » EUROSAI\nEUROSAI TASK FORCE ON MUNICIPALITY AUDIT (TFMA) – EUROSAI radna grupa za reviziju općina\nTFMA je formirana u junu 2016. godine kada je Upravni odbor Evropske organizacije vrhovnih revizorskih institucija (EUROSAI) podržao inicijativu Državnog ureda za reviziju Republike Litvanije (VRI Litvanije) za formiranje radne grupe koja bi se bavila pitanjima iz oblasti revizije općina. VRI Litvanije, kao inicijator ideje, preuzela je odgovornost predsjedavanja, koordinacije aktivnosti i komunikacije među članovima radne grupe i sa eksternim partnerima.\nKoordinacioni odbor vrhovnih revizorskih institucija je na poziv VRI Litvanije odlučio sudjelovati u radnoj grupi. Obzirom da je revizija općina u nadležnosti entitetskih revizorskih institucija, Ured za reviziju institucija u FBiH i Glavna služba za reviziju javnog sektora RS imenovali su predstavnike koji zajedno učestvuju u radu Radne grupe.\nUkupan broj zemalja članica koje su se opredijelile za članstvo i aktivno učešće u Radnoj grupi je 25, sa preko 50 predstavnika.\nVizija TFMA Radne grupe\nVizija Radne grupe za reviziju općina je da postane aktivna radna grupa Evropske organizacije vrhovnih revizorskih institucija (EUROSAI-a), koja se bavi relevantnim pitanjima iz oblasti revizije općina.\nStrateški ciljevi TFMA Radne grupe za period 2017 – 2019 godine\nRazmjena najbolje prakse i iskustava kako bi došli do rezultata revizije koji imaju značajan uticaj na poboljšanje upravljanja javnim finansijama\nUspostavljanje efikasnijeg sistema eksterne revizije općina\nPodsticanje zajedničkih revizija\nNavedeni strateški ciljevi se planiraju ostvariti implementacijom radnog programa grupe, organizovanjem seminara, stručnih sastanaka, publikacijom materijala i uspostavljanjem mreže za razmjenu informacija.


Šizogene strukture i policijsko-udbaška država – Nebojša Vukanović info blog\nČega su pamet stidi budala se ponosi. Vrhunac ludosti šizogenih struktura, od kojih je sastavljena Vlada Republike Srpske, iskazao se u sramotnoj izjavi ministra finansija Zorana Tegeltije koji ponosno ističe da on i Vlada Republike Srpske više sredstava u budžetu izdvajaju za policiju nego za prosvetu i obrazovanje? Samo ovaj suludi i poražavajući podatak, kojim se nesrećni ministar ponosi, pokazuje u kakvom društvu živimo jer sumnjam da se i u bratskoj Sjevernoj Koreji više sredstava izdvaja za policiju nego za mlade i njihovo obrazovanje. Da li to živimo u policijskoj i para-udbaškoj državi u kojoj su represivne snage stub društva i garant opstanka režima na silu? Činjenica je da udbaši i njihovi potomci trenutno čine stub vlasti i države, ali retrogradne snage su prevazišle i najrigidnije boljševičke kadrove Josipa Broza.\nVjerujem da niko nema ništa protiv da MUP bude dobro opremljen, ali policija prije svega treba da radi svoj posao i hapsi kriminalce koiji su opljačkali i uništili državu, a ne da bude partijski organ kojim upravlja jedna porodica predvođena ministrom, njegovom sestrom i zetom, koji su načelnici Uprava, i kumom komandantom specijalne jedinice. Jadna je država i vlast koja se održava na silu, i koja sa ponosom ističe da više novaca daje za policiju nego za školstvo, mlade i prosvetu. Zemlje kojima je stalo do razvoja i prosperiteta najviše ulažu u nauku i obrazovanje, a okupatorski režimi u represivni aparat koji ga silom brani od gladnog naroda i podanika.\nTegeltija je dao jasnu poruku mladima da nemaju šta da traže na ovim prostorima ukolio ne žele da bildaju, vježbaju i budu Dodikovi pretorijanci. Nauka i obrazovanje su odavno bačeni pod noge, najpametniji i najsposobniji su protjerani u druge zemlje, pa ne treba da nas čudi ministrovo hvalisanje malim budžetom za prosvetu i obrazovanje.\nOn i njegova premijerka takođe danima tvrde da gorivo navodno neće poskupiti iako se akcize povećaju za 15 feninga, što je šizogeno i suludo jer svi znamo da naftaši neć na svoju štetu zadržati postojeće cijene već će odmah povećati cijenu goriva ukoliko se usvoji Zakon o akcizama. Navikli smo da nas ministri i Vlada neprekidno lažu i dovode u zabludu ali nekada baš znaju da pretjeraju. Umjesto da plate dugovanja poljoprivrednicima iz prethodnih godina i omoguće proljećnu sjetvu, Dodik i Cvijanovićka zamajavaju javnost tvrdnjama da će povećati agrarni budžet sa 60 na 70 miliona maraka, kako bi obmanuli ratare i smanjili njihovo nezadovoljstvo. Novi Zakon o akcizama jasno kaže da se sredstva od povećanja akciza moraju koristiti iksljučivo za gradnju auto-puteva i magistralnih puteva i da se ne smiju koristiit u druge namjere. Jasno je da sredstva od akciza neće završiti u budžetu, i da Vlada uprkos stalnim zaduženjima,obveznicama i trezorskim zapisima nema sredstava ni za tekuću likvidnost i isplatu dugovanja, a ne da se govori o realnom povećanju budžet poljoprivrednicima za još 10 000 000 KM. Znajući da je naš narod kratkog pamćenja i da brzo zaboravlja njihova lažna obećanja i prevare, Dodik i Cvijanovićka nastoje svojim suludim izjavama umiriti javnost i poljoprivrednike, a kad sa povećanjem akciza i goriva dođe do novog talasa poskupljenja cirkuzanti će već smisliti neku novu predstavu i spin sa Bakirom, Sorošem i izdajnicima.\nVlast već deceniju sistemski razara obrazovni sistem i sve veće zdrave ćelije u društvu, negativnom selekcijom, rušenjem svih normi i barijera u društvu te preko režimskih medija zaglupljuje sopstveni narod kako bi sa njim lakše manipulisala i držala ga pokornim. Umjesto komentarisanja šizogenih izjava ministra Tegeltije trebamo se samo sjetiti riječi Lečićevog lika policajca Gavrila Milentijevića iz kultnog filma Tri karte za Holivud kada se žali kolegi kako država baca novac praveći velike škole, bolnice i domove kulture, a zatvori mali. Stalno opremanje MUP-a jasna je poruka – Udri milicijo po gladnom narodu ako pokuša da se osvijesti i zatraži koru hljeba! Nijedna se vlast nije održala na silu, pa neće ni Dodikov režim ma koliko novaca ulagao u policiju i Ćeranićevu UDBU!


Iz Nemačke, Francuske, SAD... Lekari i medicinski radnici iz dijaspore se odazvali na poziv Srbije da dođu i pomognu! - Naši u svetu\nIz Nemačke, Francuske, SAD… Lekari i medicinski radnici iz dijaspore se odazvali na poziv Srbije da dođu i pomognu!\nObjavljeno 25/03/20 u 09:00\nNa poziv da se jave naši slobodni lekari, medicinski radnici i tehničari u inostranstvu, zainteresovani da se stave na raspolaganje u slučaju potrebe u Srbiji, javilo se oko 250 ljudi! Oni su mahom iz Nemačke, Francuske, Amerike…\nOvaj poziv i formular objavila je organizacija “Tačka povratka”, u saradnji sa Ministarstvom spoljnih poslova i uz podršku UNDP, pišu Novosti.rs.\nPrema rečima Ivana Brkljača, baza raspoloživih kadrova pravi se zbog rastućeg pritiska na zdravstveni sistem usled novog virusa, a Ministarstvo zdravlja će raditi trijažu. Javili su im se i naši lekari stalno zaposleni u inostranstvu, koji nisu uspeli da se vrate, već su u Srbiji i nude pomoć.\nBrkljač poziva sve koji znaju nekog medicinskog radnika u inostranstvu da ga upute na formular na sajtu “Tačke povratka”.\n“Tačka povratka” je platforma čija je misija da srpskoj dijaspori pruži informacije o svim načinima stupanja u kontakt sa Srbijom, te mogućnostima za pružanje pomoći kao i cirkulaciji informacija za pojedince koji žele da se vrate u zemlju.\n“Naši heroji”: MUP objavio fotografiju iz Urgentnog centra koja je dirnula celu Srbiju (FOTO)\n“Javilo se desetine zainteresovanih povratnika iz inostranstva”: Zasadite…\nRadojko je radio u inostranstvu, a kopajući bunar u rodnom selu pronašao nešto zbog…\nVlada Srbije UPOZORAVA: Pojavio se lažni sajt za glasanje iz inostranstva, nijedan…


Mandić:Naša je nada prelazna Vlada – Volim Podgoricu\nHome / NOVOSTI / Politika / Mandić:Naša je nada prelazna Vlada\nMandić:Naša je nada prelazna Vlada\nPrelazna vlada je jedno od najvažnijih sredstava koje je još ostalo na raspolaganju opoziciji i gađanima da se zaustavi teška politička, ekonomska, socijalna i moralna i svaka druga kriza koja potresa Crnu Goru, kazao je u izjavi za Dan lider Nove srpske demokratije i član predsjedništva DF-a Andrija Mandić.\nPrema njegovim riječima, saglasno odlucci predsejdništva, DF će uskoro početi razgovore sa građanima i ostalim subjektima u vezi sa prelaznom vladom i eventualnim organizovanjem masovnih građanskih protesta.\n– Narednih dana krenućemo na teren da od građana tražimo podršku za našu ideju formiranja prelazne vlade. Jedan od zadartaka te vlade bio bi zaustavljanje ekonomskog sunovrata i teške dužničke krize u kooj se nalazi Crna Gora. Tražićemo i podršku za našu ideju da ta prelazna vlada pripremi naredne parlamentarne izbore u Crnoj Gori. Vlast krade na izborima, samim tim dobijamo Vladu bez legitimiteta a onda i neodgovorne ljude na funkccijama koji povlače štetne političke poteze i nanose štetu svim građanima Crne Gore – kazao je za Dan lider Nove.\nMandić je istakao da će o konceptu prelazne vlade najprije razgovarati sa građanima, svojim pristalicama.\nNAŠE PARE: Ministri samo za avio karte troše MILION EURA, skoro trećinu Ministarstvo odbrane\nŠATORI UKLONJENI “To je bila simulacija”\nOTAC ĆERKU ZADAVIO, PA JE IZBO NOŽEM 8 PUTA: Bio je ljut što je Sabrina uzimala drogu, a on je dilovao heroin -… https://t.co/wFbyxNpLKE6 sati ago\nPoglavari pravoslavnih crkava pozvali vlast u Crnoj Gori: Poštujte imovinu crkve (VIDEO) - https://t.co/kF9THVsFkH https://t.co/yyFNBzM9DM6 sati ago


Teleprompter protiv dnevnog lista Kurir - Savet za štampu\nTeleprompter protiv dnevnog lista Kurir\nNa osnovu članova 22. i 24. Statuta Saveta za štampu i članova 15. i 16. Poslovnika o radu Komisije za žalbe, Komisija za žalbe Saveta za štampu u sastavu: Vlado Mareš, Ivan Cvejić, Tamara Skrozza, Petar Jeremić, Stojan Marković, Zlatko Čobović, Vladimir Radomirović, Nevena Krivokapić, Ivana Stjelja i Dragan Đorđević, na sednici održanoj 24.12.2015. godine, nije uspela da usaglasi odluku o tome da li je „Kurir “ objavljivanjem fotografija uz tekst “Kraljevski skandal: Blud i razvrat Karađorđevića”, 23.oktobra 2015. godine, prekršio odredbe Kodeksa novinara Srbije. „Za“ odluku da je Kodeks prekršen glasalo je sedam članova Komisije, dva su bila “uzdržana”, a jedan “protiv”. Iako je za odluku bilo potrebne dvotrećinske većine, nije ispunjen statutarni uslov da “za” odluku mora da glasa najmanje jedan predstavnik svake organizacije osnivača Saveta i najmanje jedan predstavnik javnosti.\nDanilo Redžepović, glavni i odgovorni urednik portal “Teleprompter.rs” podneo je žalbu Savetu za štampu, jer su, kako je naveo list “Kurir” i portal “Kurir.rs” “neovlašćeno preuzeli i objavili fotografije članova kraljevske porodice Karađorđević koje je samo portal ‘Teleprompter.rs’ ekskluzivno objavio 22.oktobra 2015. On je naveo da su ga urednici i novinari “Kurira” kontaktirali, tražeći da objave fotografije, ali da im to nije dozvolio. Redkacija „Kurira“ je to ignorisala i „jednostavno ukrala fotografije i fotošopom obrisala zaštitni znak Telepromptera sa fotografija. Redžepović je naknadno objasnio da je fotografija došao preko „jednog izvora na komplikovan način“, te da je na osnovu dogovora sa tim izvorom dobio ekskluzivno pravo da ih emituje.\nU odgovoru na žalbu, redakcija „Kurira“ je navela da su zamolili „Teleprompter.rs“ da im ustupi fotografije, koje bi naravno potpisali, ali da im je taj portal tražio dosta novca koji nisu imali. Redžepović je ovo kasnije demantovao u dopisu Savetu za štampu. „Kurir“ je, zato, iste fotografije pronašao na Instagram profilu jedne od devojaka sa fotografije. Fotografije su, nažalost, kasnije „skinute“ sa profila, ali su ih prethodno preneli i dugi mediji. U „Kuriru“ su ocenili i da „Teleprompter.rs“ nema autorska prava na fotografije koje je takođe preuzeo sa Interneta.\nČlanovi Komisije ocenili su da je dobro što se „Kurir“ obratio „Teleprompteru“ sa molbom da preuzme fotografije, ali je problem u tom, što ih je objavio i uprkos tome što dozvolu nije dobio. Kako se na fotografijama u onlajn izdanju vide tragovi znaka Teleprompter.rs, jasno je da ih je „Kurir“ preuzeo sa tog portala, a ne sa Instagram profila. „Kurir“ takođe nije, suprotno Kodesku novinara, potpisao izvor, bez obzira da li je reč o „Teleprompteru“ ili nekom drugom. Međutim, članovi Komisije nisu bili sasvim saglasni da li „Telepromter.rs“ ima pravo da podnese žalbu zbog nepoštovanja autorstva, odnosno da li ta redakcija ima autorska prava na fotgrafije, s obzirom na to da i sam urednik priznaje da ih je dobio od nekoga van redakcije. Savet za štampu nema saznanja da li je autor i pod kojim uslovima ustupio „Teleprompteru.rs“ pravo na korišćenje fotografija, odnosno ko zaista ima autorska prava na njih. Zbog toga je jedan član Komisije smatrao da „Telepromper.rs“ nije imao pravo da podnese žalbu Savetu za štampu, dok su još dva člana Komisije bila uzdržana. Kako je, prema pravilima rada Saveta za štampu, potrebno da „za“ svaku odluku glasa dve trećine članova Komisije, ali i bar po jedan predstavnik svakog osnivača, odluka nije mogla biti doneta, jer nije ispunjen drugi uslov.


Premijerka Srbije Ana Brnabić izjavila je danas da je ideja o uvođenju kovid pasoša u Evropi suprotna evropskim vrijednostima slobode kretanja i prava na izbor, ali da će Srbija, ako se to desi biti i za to spremna, jer već ima informacioni sistem koji to omogućava.\nFOTO: DepositPhotos / Alexandros Michailidis\nBrnabić je, odgovarajući na pitanja novinara poslije obilaska pogona za prikupljanje i plasman meda "Naš med" u Rači, rekla da apsolutno smatra da je vakcinacija izuzetno važna, ali i da ljudi moraju imati pravo na izbor.\n"Mislim da se tako diskriminišu ljudi koji ne mogu da se vakcinišu iz zdravstvenih ili nekih drugih razloga. Nije mi jasno kako će ti ljudi putovati. Nisam očekivala takvu odluku EU i nadam se da ona nije finalna. Ali, ako bude, mi smo od prvog dana spremni za tako nešto - za naše građane nema problem jer smo među zemljlama sa najviše vakcinisanih ljudi", rekla je premijerka.\n"Mi nemamo problem, ali mislim da je to suprotno svim evropskim i vrednostima modernog društva", poručila je Brnabić.\nGovoreći o stanju u Srbiji u vezi sa korona virusom, predsjednica vlade kaže da je teška situacija u kovid bolnicama, ali da se i dalje trude da ne vraćaju neke druge bolnice u kovid režim.\n"Zato smo odlučili da napravimo prekid ovog vikenda, da sve radi do 14 časova, sve inspekcije su na terenu. Zatvaramo veliki broj korona žurki. Zaista ne mogu da shvatim takvu neodgovornost prema zdravlju bližnjeg", naglasila je Brnabić.\nPremijerka ističe da to zaista nije u redu prema zdravstvenim radnicima koji rade 24 sata u nedjelji i ne mogu da vidaju svoju djecu, niti mogu da koriste godišnje odmore.


Za sreću im malo treba- Dodjela paketića u centru „Rastimo zajedno“ | Herceg Televizija Trebinje\nZa sreću im malo treba- Dodjela paketića u centru „Rastimo zajedno“\nNavijačka grupa „Delije Gacko“ i članovi lokalnog tima Asocijacije srednjoškolaca, danas su podijelili novogodišnje paketiće djeci u Centru za djecu sa posebnim potrebama.\nZa Delije, ova akcija prerasta u lijepu tradiciju jer se organizuje petu godinu za redom, a dodjela paketića se, zbog poštovanja srpske tradicije, vrši na Pravoslavnu novu godinu.\nOve godine su obradovali oko 30 naših najmlađih sugrađana i proveli prijatno druženje sa njima, njihovim roditeljima kao i rukovodstvom centra.\nPredsjednik upravnog odbora udruženja djece sa posebnim potrebama “Rastimo zajedno” Gacko, Gordana Kekić, zahvalila se na humanom gestu i izrazila nadu da će se akcija nastaviti i u narednim godinama.\n„Delije Gacko“ se od samog početka organizovanja ove akcije zajedničkim snagama trude da mališanima izmame osmijeh na lice i daruju poklon „od srca“. „Pored osnovne navijačke uloge, mi se bavimo humanitarnim radom i učestvujemo u mnogim akcijama i van teritorije Gacka“ , rekao nam je jedan od članova „Delija“, Predrag Šupić.\nTakođe, mališane su sa paketića obradovali i članovi lokaknog tima Asocijacije srednjoškolaca, nevladine i neprofitne organizacije koja djeluje na lokalnom nivou. „Radimo na humanim aktivnostima, projektima i djelatnostima za poboljšanje našeg statusa u gradu, statusa naših vršnjaka, rekla je kordinatorka ovog tima, Marina Šuković . Pomoć je organizovana u okviru akcije “jedan slatkiš – jedno dijete“, u kojoj su prethodnih dana članovi Asocijacije bili dežurni u lokalnim trgovinskim radnjama te je svako ko je želio da bude human, donirao po neki sklatkiš u njihove korpe za djecu.\nOvaj humani gest je primjer kako je dobra namjera nekad veća i od samog poklona.


SHARE CERT na listi Trusted Introducer – Share Cert\nSHARE CERT, poseban centar za prevenciju IKT rizika u Srbiji, od petka 20. oktobra se nalazi na listi organizacije “Trusted Introducer” (TI).\nTI je ustanovljen od strane evropske CERT zajednice 2000. godine, sa ciljem izgradnje servisne infrastrukture koja pruža podršku svim organizacijama koji se bave bezbednosnim pitanjima i odgovorima na incidente. SHARE CERT se uključivanjem na listu organizacija iz Srbije pridružio vodećoj evropskoj grupi za pružanje podrške u slučajevima bezbednosnih incidenata u sajber prostoru.\nSHARE CERT štiti digitalnu bezbednost organizacija civilnog društva, onlajn i građanskih medija tako što prati i analizira pretnje po integritet tehničke infrastrukture njihovih platformi za objavljivanje sadržaja. Osnovne aktivnosti SHARE CERT-a su pružanje pomoći u uspostavljanju sistema zaštite, procesuiranju i saniranju napada na internetu.\nPutem veb sajta sharecert.rs organizacije civilnog društva, onlajn i građanski mediji koji su mete napada ili misle da je u toku bezbedonosni incident u okviru njihovog informacionog sistema, mogu poslati prijavu i obavestiti tim SHARE CERT-a. Na ovaj način, SHARE CERT tehničkom i pravnom ekspertizom može pomoći da se identifikuje i ukloni izvor bezbednosnog rizika, minimizuju posledice koje mogu nastati po sistem i preduzmu neophodni koraci za prikupljanje digitalnih dokaza od ključnog značaja za pronalaženje počinilaca i pokretanje eventualnog sudskog postupka.\nU 2016. godini je kompromitovano ili ukradeno milijardu onlajn naloga i unosa podataka, a prema podacima kompanije Gugl, broj hakovanih sajtova je u 2016. povećan za 32 posto u odnosu na prethodnu godinu. Takođe, procenjuje se da je motiv za 84 posto sajber napada u julu 2017. bio kriminal.\nSHARE Fondacija, organizacija koja je osnovala SHARE CERT, od 2014. vrši monitoring stanja digitalnih prava i sloboda u Srbiji, i do danas pritisci, pretnje i ugrožavanje sigurnosti u onlajn okruženju predstavljaju gotovo trećinu od ukupnog broja zabeleženih povreda. U Srbiji su zabeležena 34 tehnička napada na integritet sadržaja onlajn medija, od čega su u 65% slučajeva njihovi sajtovi bili nedostupni.\nStanje digitalnih prava i sloboda - kako stoje stvari u Srbiji?


Kada je reč o primanju vakcina, 53,4 odsto ispitanika na Zapadnom Balkanu ne bi primilo vakcinu, dok bi se samo 39,2 odsto „verovatno“ ili „sigurno“ vakcinisalo. Najveća podeljenost u društvima u regionu po pitanju primanja vakcina je u Crnoj Gori, gde bi samo 44,8 odsto primilo vakcinu.\nGledano po zemljama i teritorijama pojedinačno, preko 60 odsto Albanaca u Albaniji smatra da je kineska vlada napravila virus u laboratoriji, što je teorija zavere sa najvećom podrškom u toj zemlji, a preko 55 odsto u BiH smatra da je farmaceutska industrija umešana u širenje virusa. Na Kosovu i Metohiji 58 odsto građana veruje da je kineska vlada stvorila virus korona, u Crnoj Gori najviše njih – 58 odsto veruje da je farmaceutska industrija umešana u širenje, u Severnoj Makedoniji 52 odsto smatra da je, takođe, farmaceutska industrija zaslužna za širenje, dok u Srbiji nešto iznad 50 odsto.\nNajveći procenat ispitanika koji se neće vakcinisati protiv virusa korona je u Severnoj Makedoniji, njih više od 40 odsto, dok je najveći procenat onih koji će se vakcinisati u Crnoj Gori – njih 22 odsto. Kada je reč o Srbiji, oko 33 odsto se izjasnilo da se neće vakcinisati, dok je 20 odsto onih koji će se vakcinisati, kao i onih koji će se verovatno vakcinisati.\nU istraživanju se navodi da Zapadni Balkan predstavlja plodno tle za teorije zavere, a kao uzrok se navode slabe institucije i nepoverenje u njih. Istraživanje je sprovedeno u oktobru u Srbiji, Albaniji, Severnoj Makedoniji, BiH, Crnoj Gori i na teritoriji Kosova, a u njemu je učestvovalo oko hiljadu ispitanika starijih od 18 godina putem telefonskih i onlajn anketa.


Besplatna zimska provera vozila FCA Grupacije od novembra 2019. godine - GARAŽA\nBesplatna zimska provera vozila FCA Grupacije od novembra 2019. godine\nPre nego što sednemo i u katalogu brenda Mopar shvatimo da je bespotrebno od aksesoara bilo šta da izbacimo, bilo šta što je ponuđemo. Prelazimo, posle lakše teme, na onu u kojoj smo probirljiviji, i onda kada smo rešeni došli da uzmemo nešto srednje, obično, ali ćemo izabrati uvek bolju verziju dodatne opreme jer sa perforamansama nema kompromisa.\nMeđutim, da li smo uradili prvo i neophodno od čega MOPAR u svojoj osnovnoj ulozi polazi i kada to kilometar sat ne signalizira —servisa i postprodaje: higijenu, proveru, pregled vozila?\nPripemili smo sledeću akciju i na usluzi vam je Mopar tim:\nPostavka kampanje je:\nBesplatna provera vozila u 11 tačaka:\nKontrola centrale ubrizgavanja –Witech;\nProvera kočionog sistema (nivo ulja, vizuelni pregled kočnica);\nPopust na rezervne delove zamenjene u okviru kampanje je 10%\nZa sva vozila FCA grupacije;\nVozila u garantnom roku, kao i van garantnog roka\nTrajanje kampanje: Do 31.12.2019. godine\nMožda ste sa Moparom bili u kontaktu, ne znajući da je reč o velikom legendarnom brendu koji se bavi asistencijom, brigom o kupcima, FCA vozilima na međunarodnom nivou, prevashodno kao servis i prodaja rezervnih delova još od 1937. godine da bi se kroz koju deceniju pretvorio u sinonim potpune asistencije, autentične performantne moći za pasioniranog vlasinka bilo gde u svetu. Zajedno u svetu projekuju sa timovima specifična tehnološka rešenja na FCA vozilima – svojevrsnu povezanost imaju koju nijedna postprodajna jedninica nije u stanju da ponudi…\nTe i oblasti delovanja kao što su servisni ugovori, Mopar Vehicle Potection, Technical service operations, Customer Care i Mobility usluge deo su realnosti koja nije slučajno brend. Brend Mopar.\nOznake: 2019, fca, fiat, jeep, provera, tehnički\nPrevious Previous post: Toyota proširuje saradnju sa Specijalnom Olimpijadom\nNext Next post: Dodatna garancija za motore Suzuki automobila


Neki lokali čekaju goste sa kovid propusnicama, većina zatvara u 20 časova - Bujanovačke\nPočetna DRUŠTVO Neki lokali čekaju goste sa kovid propusnicama, većina zatvara u 20 časova\nNeki lokali čekaju goste sa kovid propusnicama, većina zatvara u 20 časova\nBujanovačke8. nov 2021.DRUŠTVO, NASLOVNA0\nBujanovac, 8. novembar 2021. Većina bujanovačkih ugostitelja zatvoriće svoje lokale večeras u 20 časova od kada počinje da važi mera o obaveznim kovid propusnicama. Pojedini najavljuju i da će u potpunosti prestati sa radom dok god ova mera bude na snazi, ali ima i onih koji će uvesti kovid redare i raditi do kraja radnog vremena.\nPooštrovanje mere na dodatnih dva sata, sa 22 na 20 časova, nije promenilo stav vlasnika da „ne žele da dele i radnike i goste na vakcinisane i nevakcinisane i ulaze u sukobe sa bilo kim“ – naprotiv.\n-Ove nedelje ćemo raditi do 20 sati, a da li ćemo uopšte otvarati od naredne nedelje veliko je pitanje. Treba obezbediti plate za radnike, platiti poreze i doprinose, a mi ugostitetlji smo na udaru od početka epidemije – kaže Dejan Stojanović, vlasnik restorana „Ekskluziv 017“.\nUgostitelji koji se do sada nisu upuštali u kontrolu kovid propusnica neće to raditi ni od večeras, po ceni još veće finansijske dubioze.\n-Ne menjamo stav, uopšte ne želimo da ulazimo diskusije o vakcinaciji, ni sa radnicima ni sa gostima, a kamoli da kontrolišemo ko je vakcinisan ko nije – poručuju isto iz nekoliko gradskih kafića.\nNenad Nakić iz restorana „Kod Nakića“ u Levosoju kaže da će i on zatvoriti u 20 sati.\nMeđu retkima koji će nastaviti da rade sa kovid redarima na vratima i kontrolom propusnica uglavnom su lokali na gradskom trgu.\n-Mi ćemo nastaviti kao i do sada, da radimo uz poštovanje mere. Činjenica je, međutim, da posao mnogo trpi zbog svega ovoga. Bilo je malo gostiju posle 22 sata, videćemo kako će biti od večeras – kažu u kafiću „Otijum“.\nDragan Milić, vlasnik kafića „Perla“, takođe najavljuje da će njegov lokal raditi kao i do sada, uz poštovanje svih mera.\nNa sednici Vlade koja je održana jutros, usvojena je nova uredba o primeni kovid propusnica, javio je RTS.\nKao što je i ranije najavljeno, sertifikati će od večeras od 20 časova biti neophodni ne samo za ugostiteljske objekte, već i za kladionice, kockarnice, slot klubove i druge objekte u kojima se održavaju igre na sreću, saopšteno je iz Vlade.\nDodaje se da je istom uredbom odlučeno da radno vreme tih objekata više nije ograničeno.\nPrevious PostKamberi: Amerika da utiče na Srbiju da prizna Kosovo Next PostAsfaltiranje ulica kod parka do kraja nedelje


Partizan zbog odluke UEFA gubi ogroman novac!\nIzvor: Sportske.net, 13.Avg.2019, 10:44 (ažurirano 02.Apr.2020.)\nMaterijalna šteta veoma značajna.\nPartizan je juče dobio veoma lošu vest direktno iz Niona, UEFA je kaznila "crno-bele" sa dve utakmice igranja pred praznim tribinama zbog nekoliko ispada.\nPravedno ili ne, sada više nije ni bitno, ali činjenica je da će beogradski tim izgubiti veliki novac.\nPrema pisanju Sportskog žurnala, ta suma može da naraste i do 250 hiljada evra.\nUkoliko >> Pročitaj celu vest na sajtu Sportske.net << tim Save Miloševića eliminiše Malatiju i zakaže duel sa Moldeom, Parni valjak bi ostao tanji bar za 250.000 evra, samo na osnovu prodatih ulaznica.\nCena ulaznice za Jug i Sever koštaju sedam evra (primaju 9.000 gledalaca), bočne delove Istoka i Zapada 10 (8.000), centralne delovi Istoka i Zapada 16 (6.000), u projekciji i zarada od 10.000 evra za mesta u ložama čime dolazimo do cifre od oko 250 hiljada evra ukoliko tribine budu popunjene kao po običaju na evropskim utakmicama Partizana.\nAko se na to doda i kazna u iznosu od oko 25 hiljada evra dolazimo do 275 hiljada evra neplaniranog gubitka što kroz realnu, što kroz projektovanu zaradu. Ukoliko dodamo još jednu utakmicu kazne dolazimo do cifre od celih 500 hiljada evra...\nNaravno, materijalni deo je najmanje bitan u čitavoj priči, ali ne i zanemariv.\nPogledaj vesti o: Savo Milošević, Parni Valjak u Beogradu\nDve utakmice kazne bi koštale Partizan 500.000 evra\nJuče je Partizan dobio jako lošu vest iz Uefe koja je glasila - dve utakmice kazne i igre pred praznim tribinama zbog rasizma. Partizan će uložiti žalbu i videćemo da li će u odnosu na to biti promena u kazni, da li će ona eventualno biti umanjena. Ako ostane na dve utakmice, Partizan će ostati...


Velika akcija SIPA-e: Pretresi na devet lokacija, osam osoba uhapšeno\nViše informacija o rezultatima operativne akcije „Royal“ biće poznato nakon realizacije navedenih aktivnosti.\nPolicijski službenici Državne agencije za istrage i zaštitu jutros su započeli sa realizacijom operativne akcije kodnog naziva „Royal“.\nU toku su pretresi lica, stambenih i poslovnih objekata, i pokretnih stvari na ukupno devet lokacija na području Sarajeva, Bijeljine, Milića, Kiseljaka, Čapljine, Berkovića i Ljubinja.\nDo sada je osam lica lišeno slobode zbog postojanja osnova sumnje da su počinila krivično djelo iz člana 250. stav (2) „Organizirani kriminal“, u vezi sa krivičnim djelom iz člana 210.a stav (1) „Nedozvoljeni promet akciznih proizvoda“, propisanih Krivičnim zakonom Bosne i Hercegovine.\nOsumnjičena lica se terete da su u saradnji sa drugim licima, s ciljem sticanja protivpravne imovinske koristi, od avgusta mjeseca 2018. godine, krijumčarila akcizne proizvode te im je kroz navedenu istragu dokazano krijumčarenje akcizne robe-cigareta u vrijednosti od oko 500 000 KM.


22.9.2014, Sve vesti – Plate i penzije manje već u novembru | Novinsko-informativna agencija Roma\nKako stvari sada stoje, prve efekte štednje u budžetu penzioneri i oni koji rade za državu mogli bi u svojim novčanicima da osete već u novembru ili, najkasnije u decembru.\nNaime, ministar finansija Dušan Vujović kaže da će primena mera štednje početi nekoliko nedelja nakon usvajanja rebalansa buyeta za ovu godinu koji će se pred poslanicima naći sredinom oktobra.\n– Dogovor je da iskoristimo rebalans da objasnimo narodu šta je potrebno, a da sa njim i počnemo s primenom mera štednje – rekao je juče Vujović medijima. On je pojasnio da rebalans – kako bi mere mole da budu sprovedene u delo . moraju da prate i određeni zakoni koje će Skupština usvojiti.


Srbiju volimo - "Dakle, Vi ste taj Uroš Predić", izložba u SANU\n"Dakle, Vi ste taj Uroš Predić", izložba u SANU\nIzložba "Dakle, Vi ste taj Uroš Predić" biće otvorena danas u Galeriji Srpske akademije nauka i umetnosti povodom 160 godina od rođenja slikara.\nIzložba, čiji je autor viši kustos-istoričar umetnosti Olivera Skoko, bila je premijerno postavljena u Narodnom muzeju Zrenjanin od 7. decembra 2017. do 28. februara 2018. godine, s obzirom na to da ova ustanova čuva vredan legat našeg velikog slikara i akademika.\nSamo godinu dana nakon slikareve smrti, 1954. u zrenjaninski Narodni muzej dospeo je gotovo celokupan inventar Predićevog beogradskog ateljea, što je poslužilo kao osnov za ovu izložbu koju čine dela Uroša Predića (slike, crteži, studije), kao i vajarski i crtački radovi drugih autora koji su predstavljali ovog umetnika.\nTakođe, na postavci će biti izloženi lični predmeti, nameštaj, fotografije, posetnice, razglednice, pisma, ordenje, dnevnik, slikarski rekviziti i materijal, katalozi, knjige, časopisi...\nPrvi put nakon preseljenja u Zrenjanin 1954. godine, atelje Uroša Predića se, ovim gostovanjem u Galeriji SANU, vraća u Beograd i pred beogradsku publiku.\nŽivot i stvaralaštvo Uroša Predića biće prikazani u vidu tematskih segmenata, od njegovog školovanja u rodnom Orlovatu, preko Pančeva, Beča, putovanja po Italiji, te povratka u zavičaj do konačnog preseljenja u Beograd gde je i umro 1953. godine.\nPosebno će biti istaknut Predićev rad kao ikonopisca i portretiste, njegov odnos sa članovima familije, ali i posebno sa slikarima Pajom Jovanovićem i Stevanom Aleksićem, te naučnikom Mihajlom Pupinom.\nBogata sačuvana korespondencija omogućiće posetiocima da sagledaju i kontakte koje je imao sa savremenicima, istaknutim pojedincima iz političkog, kulturnog, privrednog i verskog života.\nNa izložbi će biti predstavljeni i Predićevi dečji crteži koje je radio kada je imao između 10 i 12 godina, kao i nedovršena slika "Kamenovanje Sv. Stefana" koja se smatra njegovim poslednjim delom.\nPrvi put biće prikazani crteži po kojima je radio ikone za Njegoševu kapelu na Lovćenu koja je srušena.\nJedna od najpoznatijih Predićevih slika "Vizija u oblacima" zauzeće posebno mesto uz detaljnu interpretaciju slike sa upisanim objašnjenjima.\nNa izložbi će biti predstavljen i gimnazijski crtež koji je uradio Mihajlo Pupin, Urošev prijatelj još od ranih školskih dana.\nPoseban segment je posvećen odnosu Predića i Zrenjanina, od prvih dolazaka u taj grad još u detinjstvu, preko velikog uzora koga je imao u bečkerečkom slikaru Konstantinu Danilu, te kontaktima sa prijateljima i rođacima, do odluke grada da jednu ulicu imenuje po njemu.\nIzložba u Galeriji SANU, za razliku od zrenjaninske postavke, obuhvata tri portreta u vlasništvu Umetničke zbirke SANU (Marko Murat, Ksenija Atanasijević i Vuka Velimirović), Portret Mihajla Pupina, koji pripada Srpskoj pravoslavnoj crkvenoj opštini Idvor, te čuvenu sliku "Kosovka devojka" u vlasništvu Muzeja grada Beograda, koju beogradska publika ponovo ima prilike da vidi nakon dužeg vremena.\nIzložba će biti otvorena do 15. aprila, a u toku trajanja biće organizovana predavanja kao i stručna vođenja.\nIzložba slika Milene Pavlović Barilli, „Poezija Mileninih boja" biće otvorena 24. marta u 19 časova u „Dunavskom umetničkom izlogu". Izložbeni prostor se nalazi u holu Kompanije „Dunav osiguranje"a.d.o, u Makedonskoj ulici broj 4. u Beogradu, radovi će moći da se pogledaju do 17. aprila. Milena Pavlović Barili je umetnica srpsko-italijanskog ...\nNarodna verovanja i legende o ...\nJanuar, mesec pun nade i radosti!\n02/01/2021\t0 comment\nRajsko voće - jabuka\n12/12/2015\t0 comment\n11/10/2018\t0 comment\nBeogradske "Savske vatre" , siđite ...


Kosovo 21. oktobra na dnevnom redu Uneska - 12.10.2015, Sputnik Srbija\nIzvršni savet Uneska je danas uvrstio u dnevni red predlog preporuke za prijem Kosova u članstvo te organizacije. 12.10.2015, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, unesko\n12:53 12.10.2015 (Osveženo: 14:47 30.08.2021)\nIzvršni savet Uneska je danas uvrstio u dnevni red predlog preporuke za prijem Kosova u članstvo te organizacije.\n„Agenda je usvojena i to pitanje biće razmatrano 21. oktobra na zasedanju Generalne skupštine Uneska“, izjavio je za Tanjug portparol Uneska Džordž Papajanis.\nZa izglasavanje odluke o Kosovu na Generalnoj skupštini biće potrebna dvotrećinska većina zemalja-članica.\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić je juče poručio da je zahtev Prištine neutemeljen sa stanovišta međunarodnog prava i za Srbiju neprihvatljiv i sa moralnog i sa političkog aspekta.\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić je juče uputio pismo svim članicama Uneska, ističući da se radi o pitanju od najvećeg značaja za Srbiju.\nOn je danas izjavio da će, kako sad stvari stoje, na dnevnom redu Izvršnog saveta Uneska biti učlanjenje Kosova u tu međunarodnu organizaciju i da nam šanse da se to ne desi nisu velike, ali da ćemo se boriti.\n11 Oktobar 2015, 14:41\n„U stalnoj konferenciji Uneska šanse nisu velike, ali ih ima, borićemo se do poslednje kapi znoja i nećemo kriti svoje razočaranje ponašanjem naših velikih prijatelja. Time sam vam sve rekao“, rekao je Vučić novinarima u Jagodini.\nMi smo mala zemlja, dodao je, ali ćemo se boriti svim srcem i svim snagama za pravdu i za ono što pripada Srbiji i srpskom narodu.\n„Mi nikome ništa ne otimamo, a nama to ni Turci nisu uspeli vekovima da otmu, pa sada nek izvole“, rekao je Vučić, primetivši da, nažalost, glasovi Antigve i Barbude vrede isto kao i glasovi Indije, Brazila i Argentine, koji su na našoj strani.


Javne nabavke: Ugovorom vlasti u Federaciji BiH naručile kolače za 198.000 KM – Kakanj-X\nJavne nabavke: Ugovorom vlasti u Federaciji BiH naručile kolače za 198.000 KM\nNa 13 ožu, 2018 676\nSlužba za zajedničke poslove organa i tijela Federacije Bosne i Hercegovine nabavila je prije nekoliko dana, prema javnom pozivu, kolače za potrebe federalnih institucija ukupne vrijednosti od 198.000 KM.\nKako je objavljeno na Portalu javnih nabavki Bosne i Hercegovine, ovaj posao je dodijeljen firmi MBA Centar iz Vogošće, a riječ je o ugovoru vrijednom 170.000 KM bez PDV-a, javlja RadioSarajevo.ba.\nUgovor je potpisam 14. februara 2018. godine, a u pojašnjenju je navedeno da je riječ o sukcesivnoj isporuci kolača za proračunsku 2018/19. godinu, te da su prodajne jedinice ugovornog organa u Sarajevu Parlament FBiH, Vlada Federacije BiH, Vrhovni sud i Ministarstvo finansija.\nNavedeno je i to kako sporazum za isporuku kolača traje do 31. decembra 2019. godine, te da je ova firma izabrana kao najjeftiniji ponuđač u postupku.


Srbiju volimo - Film o ljubavi Laze Kostića prema Lenki - "Doba Dunđerskih" TREJLER\nFilm o ljubavi Laze Kostića prema Lenki - "Doba Dunđerskih" TREJLER\nFilm je snimljen u produkciji KOŠUTNJAK FILMA Veliki srpski pesnik Laza Kostić višestruki kum sa tada najbogatijim Srbinom u Vojvodini Lazarom Dunđerskim vraća se posle sedmogodišnjeg boravka u Crnoj Gori u Novi Sad.\nSve se promenilo za vreme njegovog odsustva, kćeri Laze Dunđerskog koje su bile devojčice kada je odlazio odrasle su u prave lepotice školovane po Beču i Pešti. Naš dokumentarno igrani film govori o odnosu pesnika Laze Kostića i najmlađe kćeri Dunđerskog Jelene –Lenke kojoj je u slavu ispevao najlepšu pesmu srpskog jezika »Santa Maria della salute«. Pokušavajući da razreši nemoguću situaciju u kojoj se našao Laza Kostić je na svaki način sputavao svoju naklonost ka Lenki tako što je na kraju učestvovao u pokušajima da joj se nađe mladoženja obraćajući se svom prijatelju Nikoli Tesli sa predlogom da se oženi najbogatijom i najlepšom srpskom udavačom tog vremena. Sve te spekulacije prekinula je Lenkina iznenadna smrt u jednom bečkom hotelu.\nU glavnim ulogama: Anđela Jovanović Igor Pervić Narator: Pero Zubac Autorska ekipa: Režija: Marko Marinković Po knjizi Pere Zupca scenario: Pero Zubac Katarina Janković Producent: Zoran Janković Umetnički direktor: Slobodan Terzić Direktor fotografije: Aleksandar Ivančević Montažer: Branislav Godić Kompozitor: Miroslav Štatkić Scenograf: Kiril Spaseski Kostimograf: Ivanka Krstović Montaža zvuka: Nebojša Zorić Dizajn zvuka: Velibor Hajduković


Izvor: Nezavisne Novine, 19.Feb.2020, 21:05 (ažurirano 02.Apr.2020.)\nIako je Bosna i Hercegovina u prošloj godini imala skoro 12 milijardi KM izvoza, nažalost zabilježen je pad od 3,17 posto.\nStručnjaci kažu da su tri-četiri glavna uzroka... Jedan od njih je to što je Kosovo uvelo jako visoke takse za izvoznike iz BiH i Srbije, a drugi veoma važan razlog je i taj što je "Aluminij" prestao s radom, ali i promjene u industriji u Njemačkoj.\nStaša Košarac, ministar vanjske >> Pročitaj celu vest na sajtu Nezavisne Novine << trgovine i ekonomskih odnosa BiH, pak, smatra da je jedan od razloga i to što je EU zabranila izvoz koksa iz BiH i balkanskih zemalja, ali i problemi koje CEFTA ima s Kosovom. Iako statistički podaci govore da je uvoz sa nekim zemljama povećan u prošloj godini, krajnji rezultat je ipak pad izvoza u BiH.\nČini se da je jedan od glavnih razloga, i pored ovog nabrojanog, što stoji, nepotpisivanje sporazuma sa Trgovinskom unijom, što su bh. proizvođači u mesnoj industriji i izvoznici najviše osjetili kada je u pitanju izvoz u Tursku, koji je u prošloj godini pao za čak devet posto. Iako BiH ima dobre potencijale u vinarskoj industriji, prehrambenoj, te turizmu, čini se da to ne može iskoristiti na pravi način iz više razloga. Među tim razlozima su sigurno i politička situacija i veoma komplikovani odnosi unutar BiH.\nStručnjaci, takođe, fokus stavljaju na obrazovanje. Ističu da u BiH ne postoji adekvatan studij koji će omogućiti obrazovanje turističkih radnika, jer je turizam u BiH i prema podacima i listi UN-a na veoma visokom mjestu.\nBiH nedostaje stručnjaka iz mnogih oblasti, posebno kada su u pitanju zanati. Veliki problem je i odlazak stručnih kadrova u zemlje EU, a u Vanjskotrgovinskoj komori BiH rješenje vide u institucijama koje bi obrazovale kadar uz uslov da taj kadar ostane raditi u BiH. Teško da će u ovakvim političkim i socijalnim uslovima institucije, od entitetskih pa do državnih, uspjeti učiniti nešto da tako i bude.


NOVE SANKCIJE ZA DODIKA: Evo ko mu sada uvodi, OVO JE JOŠ OPASNIJE OD SAD – Banjaluka24\nNOVE SANKCIJE ZA DODIKA: Evo ko mu sada uvodi, OVO JE JOŠ OPASNIJE OD SAD\nNIJE USPIO POBJEĆI Zatvorenik preskočio zid, čuvari ga stigli na parkingu\nZAMALO TRAGEDIJA U GOSPODSKOJ: Staklo sa zgrade palo i povrijedilo prolaznika\n“Za noć zaradim i do 5.000 evra”: Poznata voditeljka PRIZNALA da se bavi prostitucijom\nUVREDE, PESNICE I SKIDANJE DRESOVA: Tukli se navijači i igrači Rudar Prijedora (VIDEO)\nPoslanici četiri najveće grupe u Evropskom parlamentu osudili su, kako su naveli, “opasne aktivnosti na podjelama” srpskog člana Predsjedništva BiH Milorada Dodika, i pozvali EU da slijedi primjer SAD i uvede sankcije Dodku ukoliko ”radikalno ne promijeni kurs”.\nMi, poslanici u Evropskom parlamentu, oštro osuđujemo opasne aktivnosti na podjelama srpskog člana Predsjedništva BiH, Milorda Dodika, koje predstavljaju namjerni pokušaj podrivanja i suvereniteta i teritorijalnog integriteta Bosne i Hercegovine, ustavnog poretka i drugih odredbi Dejtonskog mirovnog sporazuma – navodi se u zajedničkom saopštenju.\nPoslanci Evropske narodne partije, Socijalisti i Demokrate, Liberali i Zeleni pozvali su na temeljno preispitivanje i moguće zamrzavanje svih projekata i pomoći koje finansira EU “za i unutar Republike Srpske”, uključujući makrofinansijsku pomoć i finansiranje iz IPA III.\nEvropski poslanici pozivaju na slobodne i pošteni izbore u BiH koji bi trebalo da se održe u oktobru 2022. godine i pružaju punu podršku mandatu Viskog predstavnika u BiH, koga, kako kazu, odlučno brane od javnih napada od strane Milorada Dodika, Srbije, Ruske Federacije i drugih aktera.\n– Krajnje je vrijeme za čvršći, jasniji i kredibilniji pristup, zasnovan na demokratiji, vladavini prava, kao i 14 ključnih prioriteta koje zemlja treba da ispuni kako bi bila preporučena za otvaranje pregovora o pristupanju EU – zaključuje se u zajedničkom saopštenju poslaničkih grupa EP.\nSTEVANDIĆ U PROBLEMU: Ko je sledeći na spisku za hapšenje?\nStevandić se brani nakon hapšenja vozača, evo šta je rekao\nHronikaprije 6 sati\nNekategorisanoprije 18 sati\nHronikaprije 13 sati


RGZ izgubio spor, a kaznu od 2 miliona evra će snositi građani Srbije - Infobrif\nObjavljeno 28.04.2019. u 21:05\nSRBIJA – Uprkos tome što Republički geodetski zavod nikada nije zaključio ugovor sa četiri profesora Građevinskog fakulteta u Beogradu, Apelacioni sud u Beogradu je u sporu koji su četiri profesora pokrenula protiv Republičkog geodetskog zavoda, doneo presudu kojom se nalaže RGZ-u da profesorima isplati iznos od skoro dva miliona evra, na ime naknade štete zbog povrede autorskog prava nad programskim sistemom „Map Soft 2000“.\nSindikat RGZ uputio otvoreno pismo premijerki: Uporno…\nTo se navodi u saopštenju RGZ-a uz komentar da je postupak pokrenut pre skoro 10 godina.\nNaime, ugovorima zaključenim 1991. i 2001. godine između Republičkog geodetskog zavoda i Građevinskog fakulteta ugovorena je instalacija, obuka, održavanje i prenošenje prava raspolaganja programskog sistema „Map Soft“ za prikupljanje i obradu podataka, kao i rukovanje digitalnim sadržajem katastarskih planova.\n„Tokom sudskog postupka, Viši sud, po poznatoj matrici, nije postupio po nalogu Apelacionog suda i izveo tražene dokaze. Međutim, ni Apelacioni sud nije izveo dokaze koje je zahtevao od Višeg suda. Usled nesprovođenja naloga sudova, Republički geodetski zavod je izgubio spor, a epilog je taj da će troškove od skoro dva miliona evra snositi Republika Srbija, odnosno njeni građani“, kaže se u saopštenju koje je potpisao Borko Drašković, direktor Republičkog geodetskog zavoda.\nOn napominje da ovo nije jedini spor velike vrednosti koji je prouzrokovan neodgovornim upravljanjem institucijom u prethodnoj deceniji.\n„Zbog izgubljenog arbitražnog spora sa firmom „Siemens it solutions and services“, okončanog 2014. godine, podnete su krivične prijave protiv odgovornih lica. Takođe, Republički geodetski zavod vodi spor sa „A banka Vipa“ koji je nastao 2010. godine zbog neupisane hipoteke u postupku prelaska sa zemljišne knjige na katastar nepokretnosti, a čija vrednost iznosi 3,6 miliona evra“, navodi Drašković dodajući da to pokazuje na koji je vođen Republički geodetski zavod u prethodnom periodu.\nU RGZ ističu da će u saradnji sa Državnim pravobranilaštvom izjaviti reviziju Vrhovnom kasacionom sudu kojom će tražiti poništaj presude Apelacionog suda, a podneće i tužbu protiv Građevinskog fakulteta radi naknade štete zbog evikcije, odnosno postojanja i prikrivanja pravnih nedostataka u predmetnim ugovorima.\nApelacioni sudMAP SOFT 2000Republički geodetski zavodRGZ\nHoteli prepuni za Uskršnje praznike, hotelijeri ponudili poseban program za goste


15.11.2018. 18:42h Ažurirano: 15.11.2018. 18:42h\nTo da Vlada godinama novcem građana pomaže gubitašku kompaniju – nacionalnog avioprevoznika Montenegro erlajns i nije novost. Jeste, međutim, to da su ta izdvajanja u prosloj godini bila nezakonita, sto je priznao ministar finasija Darko Radunović\n"Zanimljivo je bilo slušati na Odboru za ekonomiju ministra koji kaže da se po malo poštuju neki zakoni i da je država, ne baš po zakonu, isplatila skoro 10 miliona jednoj firmi koja je već decenijama u gubitku, a da se pritom nije nimalo popravilo poslovanje te firme već su, naprotiv, oni povećali svoje gubitke. To sve nam šalje poruku da postoje zakoni koji se ne poštuju", kaže novinar ND "Vijesti" Goran Kapor.\nMontenegro erlajns je prošle godine, u tri navrata, nezakonito dobio ukupno devet miliona i 600 hiljada eura, dok se dug ove kompanije za posljednje dvije godine sa 13 popeo na 19 miliona. I dok se iz Ministarstva finansija brane da nije bila u pitanju državna pomoć već pozajmice, državni revizori su izričiti – Vlada pozajmice ne smije da daje.\nEkonomska analitičarka Mila Kasalica kaže da je građanima priznato ono što znaju decenijama - da se nacionalni avioprevoznik nezakonito finansira novcem građana. Ističe kako je osim Zakona o budžetu, ministar priznao da se krši i Zakon o reprogramu poreskog duga.\n"Oba momenta ukazuju da u Crnoj Gori ne postoji tržisna ekonomija i da je u Crnoj Gori administracija pokrenuta interesima - da li političkim naredbama, da li instrukcijama, ali se ne radi o nevidljivoj ruci tržišta, koja bi trebalo da upravlja poslovnim odnosima."\nObjašnjava šta to u konačnom znači.\n"Pa u normalnoj državi, iako danas više nema normalne demokratije, ministar bi trebalo da podnese ostavku jer je priznao da se, eto, Zakon u potpunosti ne poštuje, ali ne samo ministar finansija, nego i ukupan Senat DRI, jer je predsjednik Senata priznao da oni gledaju samo papire koji im se dostave, iako je njima posao da uparuju, uvezuju i provjeravaju sa različitih strana, a ne samo da gledaju one stvari koje im se dostave".\nKapor vjeruje da Vlada može imati problem zbog načina finansiranaja MA, koji je već jednom bio korisnik državne pomoći.\n"I on više ne može da bude korisnik državne pomoći. Međutim oni su upravo kršili Zakon o budžetu, tako što su davali pozajmice, koje nijesu nazivali drzavnom pomoći i to može biti značajan problem u pregovaračkom procesu sa EU".\nKasalica, sa druge strane, ne vjeruje da će biti tako, i ironično zaključuje: "U ovoj situaciji treba se zahvaliti EK i svim međunarodnim kontrolorima naših finansija, jer ako se na ovaj način vode finansije šta znači finansijska konsolidacija i zašto se to pravilo koje se primjenjuje na MA i selektovanim poreskim dužnicima ne primijeni na ukupnu privredu, sve privrednike i sve građane".\nIz Ministarstva finansija priznaju i to da Vlada pokušava da pomogne MA, u nadi da ce pozajmice vratiti, ali je vraćena samo jedna, ili dvije rate, od milionskih iznosa.\nGoran KaporDarko RadunovićMila KasalicaMontenegro erlajnz


Ona je ocenila je da odluka Odbora za pravosuđe da ne pozove te organizacije skandalozna, jer su pozivi upućeni onim udruženjima i predstavnicima NVO koji podržavaju taj predlog zakona koji je u skupštinskoj proceduri još od marta 2018.godine, i to bez javne rasprave. Macura je apelovala da na javno slušanje budu pozvani predstavnici JUKOM-a, Beogradske grupe roditelja nestalih beba, koje se godinama bave ovom temom, a čije primedbe i predlozi nisu uvršćeni u predlog zakona koji, kako je ocenila, suštinski ne rešava probleme roditelja nestale dece.\nKonferenciji za novinare u Skupštini Srbije prisustvovali su predstavnici Beogradske grupe roditelja nestale dece. Oni smatraju da je predlog zakona sporan jer ne obavezuje vlasti da pokrenu istragu o sudbini dece i negoduju jer vlast nijednog trenutka ne govori o tome da treba da se utvrde činjenice i okolnosti pod kojima su deca nestala i otvori istraga, već da želi da ih obešteti.\nPredlogom zakona o utvrđivanju činjenica o statusu novorođene dece za koju se sumnja da su nestala iz porodilišta, uređuje se postupak u kojem se otvrđuju činjenice o statusu novorođene dece za koju se sumnja da su nestala iz porodilišta ili zdravstvenih ustanova u Srbiji, i postupak u kojem se dosuđuje novčana naknada nematerijalne štete.\n„Atlagić optužuje Sejdinovića“\nPoslanik SNS Marko Atlagić govorio je na jučerašnjem zasedanju Skupštine Srbije o slučaju braće Bitići i optužio novinara Nedima Sejdinovića da je poznati srbomrzac. Atlagić je rekao da je Sejdinović naveo da Srbija nije sposobna da se suoči sa svojim zločincima i da braća Bitići nisu mogla biti likvidirana bez odobrenja sa nekog visokog mesta. On je dodao da Sejdinović tvrdi da su braća Bitići u Srbiju ušla ilegalno da poognui dvema romskim porodicama da pobegnu sa Kosova, a da se ne zna ko ih je nakon što su uhapšeni iz zatvora preuzeo i likvidirao.\n„Sejdimović i Nataša Kandić rone krokodilske suze nad braćom, Bitići, tvrde da su u masovnoj grobnici ukopani, a nisu se zapitali ko su imena i prezimena zločinaca koji su poubijali ljude u Radio-televiziji Srbije, u vozu u grdeličkoj klisuri i ko je ubio malu Milicu Rakić“, rekao je Atlagić i dodao da se slučaj braće Bitići koristi za pritisak na Srbiju, a posebno sada kada se traži kompromisno rešenje za pitanje Kosova.FONET


Ambivalentnost domaće političke elite po pitanju Evropske unije najveći je razlog za rastući evroskepticizam mladih u Srbiji, rekli su sagovornici Radija Slobodna Evropa (RSE). Kako je pokazalo istraživanje nevladine organizacije Građanske inicijative, samo 11 odsto ispitanih srednjoškolaca smatra da je veoma važno da Srbija postane članica EU.\n"Mladi u Srbiji svakodnevno slušaju ambivalentne poruke u kojima se sa jedne strane govori da delimo evropske vrednosti, a sa druge stalno ponavlja da su naši pravi najveći prijatelji negde drugde i da nas Evropska unija ucenjuje i obmanjuje", kaže za RSE Dragan Popadić, socijalni psiholog i profesor Filozofskog fakulteta u Beogradu, objašnjavajući posledice evropskih stavova aktuelne vlasti.\nČetvrtina učenika trećeg i četvrtog razreda u 20 srednjih škola u Srbiji rekla je da im uopšte nije važno članstvo u Evropskoj uniji.\nBojana Selaković, programska direktorka Građanskih inicijativa, navela je da je istraživanje ukazuje da se stavovi tinejdžera o Evropskoj uniji ne razlikuju od onih u opštoj populaciji.\n"Danas jedan ministar o Evropskoj uniji kaže jedno, sutradan drugi ministar iz iste vlade kaže nešto potpuno kontra od toga. Iako se Srbija formalno nalazi u procesu pristupanja EU, ne pokazuje se istinska volja da u vrednosnom smislu Srbija bude deo te zajednice", konstatuje Bojana Selaković.\nKada je u pitanju poverenje, tinejdžeri najviše veruju svojim roditeljima, pa onda sebi, na 5. mestu su verske institucije, na poslednjem 18. mestu je poverenje u Republičku Vladu, a na slabo plasiranom desetom je poverenje u Evropsku uniju.\nO evropskim vrednostima đaci uče i kroz predmet građansko vaspitanje, koji je u obrazovni sistem uveden 2001. godine, a najveći broj njih zadovoljan je sadržajem. Kako su za RSE rekli neki od srednjoškolaca u Beogradu, Marko, Alma, i Sebastijan, često nisu dovoljno informisani.\n"Mislim da Srbija ne treba da bude u Evropskoj uniji zbog viška obaveza i novih zakona koje bi dobili. Ne znam ni koje zakone imaju uopšte", naveo je Marko.\n"Treba da se priključimo EU jer očekujem neki boljitak i prosperitet. Sada mi smeta to što iz Srbije moramo da idemo u tu Evropsku uniju ako želimo da živimo normalno", rekla je Alma.\n"Ne priča se mnogo u školi o Evropskoj uniji, nemamo baš neke velike teme o tome. Kažu da ćemo u Evropi biti 2025. ali bilo bi bolje kada bismo ušli ranije zato što bi Srbija mogla više da napreduje", zaključio je Sebastijan.\nSocijalna distanca mladih prema manjinskim grupama, pokazalo je istraživanje, generalno nije izražena, ali 36 odsto njih ima je prema Albancima i 41 odsto prema LGBT populaciji.\nDragan Popadić navodi da su i tu ključne poruke najodgovornijih u državi.\n"U medijima su priče o Albancima jedino u kontekstu neprijateljstva, o nemogućnosti zajedničkog života i prekoj potrebi razgraničavanja. To su formulacije koje se neprestano čuju i bilo bi pravo čudo da uopšte ima mladih koji prelaze preko takvih izjava političara", kaže Popadić.\nBojana Selaković naglašava da je ispitivanje u srednjim školama ipak osvetlilo pozitivan uticaj predmeta koji postoji poslednjih 18 godina.\n"Tamo gde su nastavnici uradili dobar posao, gde su uspeli da motivišu učenike da se zainteresuju za nastavu građanskog vaspitanja i gde su to podsticali, distanca prema Evropi i manjinama je manja", navodi Bojana Selaković.\nDragan Popadić zaključuje da može biti bolje: "Državne institucije i politička elita trebalo bi da pokrenu procese koji uspostavljaju poverenje i smanjuju distancu. Mladi, kao i svi uostalom, više veruju onome što se radi nego onome što se priča".\nPrema istraživanju Ministarstva za evropske integracije Srbije, iz decembra 2018, 55 odsto građana podržava članstvo u Evropskoj uniji.\nSrbi i Danci najveći hipohondri u Evropi\nSvetlost, a ne senke Balkana\nRaščišćavali ruševine posle NATO agresije samo u HTZ opremi\nSvaki peti koji ode iz Srbije ima fakultetsku diplomu\nKako smo porazili Engleze pre 80 godina\nKo je i koliko platio 27. mart i 5. oktobar?\nFestival na kome sva čula uživaju\nBiH: Skoro polovina stanovništva živi u inostranstvu\nVatikan otvara i arhivu o NDH


PressReader - Blic Zena: 2018-10-13 - Aktuelno\nKod zubara zbog bora, a ne zuba\nTrend u Srbiji: stomatološke ordinacije mesta i za estetske zahvate\nU savremenom društvu lepota je postala imperativ. Lice bez bora, pune usne i bujan dekolte priželjkuje većina dama, pa se zbog toga neretko odlučuju na estetske zahvate. Ali to nije novina, već činjenica da se danas u Srbiji sve više stomatologa obučava za estetsku medicinu. Razlog je taj što stomatološke ordinacije posećuju dame sa željom da ispeglaju bore ili povećaju usne, iako ponekad nemaju sve zube.\n– Naša ordinacija je prvenstveno stomatološka, tako da retko ko dolazi ili zove zbog estetskih zahvata, iako i to radimo. To nam je dodatna usluga, ali želim da istaknem da filere rade doktori medicine, to jest osobe kvalifikovane za taj posao – kaže Marina Cvetić, stomatolog u beogradskoj ordinaciji „Cvetić dent“.\nPacijenti koji u stomatološke ordinacije do- laze isključivo zbog estetskih zahvata uglavnom već imaju problema s oralnim zdravljem. Iako imaju pokvarene zube, radije se odlučuju da ispeglaju bore nego da njih zaleče. Zdravlje zuba u tom trenutku im je sekundarno jer im je važnija fasada i to kako izgledaju.\n– U našoj ordinaciji jedna koleginica radi estetske zahvate, kao što su povećanje usana i jagodica i popunjavanje bora na čelu i vratu hijaluronskim filerima. Ali ja u stomatologiji radim 37 godina i nama pacijenti i dalje primarno dolaze zbog problema sa zubima – ističe Gradimir Živadinović, stomatolog u ordinaciji „Živadinović“u Nišu.\nTreba napomenuti i to da većina ljudi koji ne posećuju zubara redovno kao razlog navode novac, a treba imati na umu da fileri koštaju deset puta više od jedne plombe.\n700.000 Srba nema nijedan svoj zub u vilici 200–300 evra koštaju fileri 15–40 evra košta plomba 10.000 estetskih intervencija se godišnje uradi u Srbiji


Dan online - Regioni: Otvaranje ponuda 28. februara - 2020-02-14\nRegioni PONOVO RASPISAN POZIV ZA DAVANJE U ZAKUP ZEMLJIŠTA ZA PRIVREMENE OBJEKTE\nPogled na Ulcinj Otvaranje ponuda 28. februara Prvi javni poziv, koji je objavljen početkom januara, poništen je zbog izostanka broja odluke o izmjenama i dopunama odluke o utvrđivanju naknade za korišćenje zemljišta\nOpština Ulcinj ponovo je objavila javni poziv za davanje u zakup zemljišta za postavljanje privremenih objekata, prikupljanjem ponuda. Ovim javnim pozivom se oglašava davanje u zakup zemljišta u vlasništvu Opštine, radi postavljanja privremenih objekata u skladu sa Planom privremenih objekata za period od 2019. do 2023. godine. To je drugi poziv jer je prvi, koji je objavljen početkom januara, poništen zbog izostanka broja odluke o izmjenama i dopunama odluke o utvrđivanju naknade za korišćenje zemljišta.\nZemljište se daje u zakup na period do 31.12.2020.godine,sa mogućnošću produženja do kraja trajanja Plana postavljanja privremenih objekata u skladu sa odlukom o postavljanju, građenj u i uklanjanju privremenih objekata montažnog karaktera na teritoriji opštine Ulcinj.\nNa više lokaliteta, podijeljenih u nekoliko zona, lokalna uprava planira da izda zemljište za 200 do 250 privremenih objekata. Opština od izdavanja zemljišta po tom osnovu ubira značajne prihode. Planirano je da se javno otvaranje ponuda održi u sali SO Ulcinj 28. februara u 12 časova.\nInače, izdavanje privremenih objekata ranijih nekoliko godina pratile su brojne kontraverze u vidu optužbi pojednih učesnika o zloupotrebi službenog položaja, korupciji i sudskim postupcima, koje su nezadovoljni učesnici vodili protiv lokalne samouprave.


IZVEŠTAJ PRODUKTNE BERZE od 18. do 22. oktobra PAD cene soje, setva pšenice u toku, poskupljenje mineralnog đubriva na dnevnom nivou – Plodna Zemlja\nSetva pšenice je u toku. Optimalni rok u našim agroekološkim uslovima se kreće u periodu od 05. do 25. oktobra. S obzirom, da su početkom oktobra bili loši vremenski uslovi, poljoprivredni proizvođači nisu mogli da pravovremeno započnu setvu koja omogućava normalan predzimski razvoj. Za razliku od prethodnog perioda , gde je pšenica bila dominantna i tražena berzanska roba, tokom protekle nedelje nije realizovan ni jedan kupoprodajni ugovor. Uzroci, pre svega, su smanjena aktivnost izvoznika i trgovaca, kao i veliki cenovni spred između ponude i tražnje. U zavisnosti od parametara kvaliteta, ponude su bile u cenovnom opsegu od 30,00 do 31,00 din/kg bez PDV-a, sa jasnom tendencijom pada cene. Krajem nedelje, cene pšenice su pale i na Euronext-u zbog uzimanja profita pre vikenda, nakon što je tržište zabeležilo nove maksimume.