CKKS – Obilježavanje 21. godišnjice genocida nad građanima Srebrenice\nObilježavanje 21. godišnjice genocida nad građanima Srebrenice\nsrp 12, 2016 Administrator Novosti Komentari isključeni za Obilježavanje 21. godišnjice genocida nad građanima Srebrenice\nU fazi pripreme za odlazak u Srebrenicu obezbijedili smo potrebne kadrove i kompletirali mobilni tim. Šator sa pratećon opremom montirali smo na ranije dogovorenom mjestu – peko puta Memorijalnog centra u Potočarima. Sa našim vozilom prevezli smo MTS, lijekove i sanitetski materijal, te članove mobilnog tima za sanitetsko obezbjeđenje i psihosocijalnu podršku učesnicima skupa.\nPodrška porodicama i učesnicima ovog skupa – Zbog velikog broja učesnika i teškog emocionalnog stanja porodica nestalih osoba, naša sanitetska ekipa pružala je prvu pomoć i psihosocijalnu podršku učesnicima ovog skupa i imala je 175 intervencija.\nNašu ekipu posjetili su Goran Čergez, pomoćnik federalnog ministra zdravstva i Namik Hodžić , generalni sekretar CKFBiH.\nDruženje mladih Crvenog križa Kantona Sarajevo 11.07.2016. - Obilježavanje godišnjice stradanja i genocida nad Bošnjacima Srebrenice


U Boru spreman punkt za imunizaciju, čekaju se vakcine - Bor 030\nNaslovna Vesti Društvo U Boru spreman punkt za imunizaciju, čekaju se vakcine\n18.1.2021. | 22:35\nPunkt za imunizaciju protiv kovida-19 koji je grad Bor oformio u Klubu za stara lica (ulica Penzionerska broj 1) je spreman da primi one koji su se prijavili za vakcinaciju.\nProstor je opremljen neophodnom računarskom i medinskom opremom i napravljana je privremena lekarska ambulanta.\nNadležni kaži da je u Boru sve spremno za početak masovne imunizacije i da se u narednim danima očekuje da počne isporuka vakcina.\nDirektorica Doma zdravlja u Boru dr Vesna Radosavljević kazala da je da su sitigla uputstva i protokoli za Fajzer-Biontek vakcinu, kao i za rusku i da se očekuje da uskoro stigne dokumentacija i za kinesku vakcinu.\nOna je rekla da se dolazak vakcine očekuje u narednim danima i da će građani biti obavešteni o početku imunizacije.\n„Svi građani koji žele da prime vakcinu mogu da se prijave na portalu EUPRAVA i da po želji izaberu koju će vakcinu da prime. Mi smo juče i danas u epidemiološkoj službi i kod izabranih lekara upisivali građane koji žele da prime vakcinu. Njih ćemo da unesemo u infomacioni sistem eUprave i biće uredno pozvani, kao i svi ostali koji su se preko ovog servisa prijavili“, kazala je dr Radosavljević.\nGrađani će biti vakcinisani po prioritetima koje definiše Institut zа јаvnо zdrаvljе Srbiје „Dr Milаn Јоvаnоvić Bаtut” i u skladu sa dinamikom pristizanja doza vakcina za koje su se građani opredelili.\nU Boru su već vakcinisani korisnici Doma za stare „Vila Katarina“ i zdravstveni radnici u kovid sistemu.\nGradonačelnik Aleksandar Milikić kazao je da će grad uraditi sve što je neophodno kako bi vakcinu učinio dostupnu što većem broju Borana i pozvao građane da se prijave za vakcinaciju.\n„Mi smo otvorili broj telefona na koji će moći da se prijave svi oni koji nisu vični modernim tehnologijama ili nemaju pristup internetu, a za meštane sela i one građane koji nisu u mogućnosti da dođu do ovog punkta biće organizovan prevoz“, kazao je Milikić.\nBroj telefona Doma zdravlja u Boru na koji građani mogu da se prijave za vakcinaciju je 030/432-777, lokal 700.


Učešće žena u društvenim aktivnostima\nZahvaljujući neprestanom privrednom i društvenom razvoju u Kini, sve više kineskih žena aktivno učestvuje u društvenim aktivnostima.\nUz podsticaj državne strateške politike o eksploataciji zapadnog dela zemlje, aktivno su razvijene aktivnosti na temu « izgradnja lepog zavičaja u zapadnom delu zemlje» čime je sakupljeno 200 miliona juana za kopanje kućnih bazena za akumuliranje vode. Na taj način 780 hiljada stanovnika u zapadnom delu zemlje je rešilo pitanje oskudice vode. Ujedno su razvijene aktivnosti na temu « Žena zaštiti ekosredinu zavičaja» čime je Svekineska federacija žena dodeljena titulom 500 najboljih globalnih koju je dao Program OUN za razvoj.\nNa osnovu « Programa za podsticaj i razvoj moralnih ljudskih vrednosti u kineskom društvu», uvedena je moralna norma kineskih maloletnih gradjana i organizovane su patriotske aktivnosti za čitanje knjige što je naišlo na podršku stotine miliona pionira i doprinelo formiranju dobrog moralnog ponašanja kineske dece.\nPopularisana su znanja posvećena radjanju zdrave bebice i primanju visokokvalitetnog obrazovanja u cilju produbljivanja porodičnog vaspitanja. Relevantne institucije su otvorile 300 hiljada roditeljskih škola. U preko 70 odsto gradova i srezova cele zemlje su osnivani instituti za porodično vaspitanje čime je umnogome podignut nivo porodičnog vaspitanja.\n« Program prolećnog pupoljka», « Program bezbednosti i zdravlja», « Filantropski dan kineske dece» i druge aktivnosti opšte dobrobiti su naišli na veliku podršku domaćin i stranih ličnosti. U ovim aktivnostima je sakupljeno 300 miliona juana čime je izmenjeno stanje opstanka i razvoja dece u siromašnjim područjima.\nOrganizuju se aktivnosti za sticanje civilizovanih porodica pošto je porodica glavna tema doslednih poslova Federacije žena. Od 50-tih godina prošlog veka u Kini je otpočelo odlikovanje civilizovanim porodicama koje je organizovala Svekineska federacija žena. Do kraja 1999.godine oko 30 hiljada porodica je odlikovano titulom najboljih na nivou provincije , pokrajine i države. Vrline izabranih porodica su često prikazane u medijima, a neki krajevi zemlje ih propagiraju na raznovrsne načine umetničkih priredbi. Radi pomoći porodicama da se prilagode realnosti, federacije žena na raznim nivoima su predložile civilizovani, zdrav i naučni način života svake porodice. Ujedno pomaže članovima porodice da podignu pogled na svet , život i vrednost.\nSem toga, federacije žena na raznim nivoima su organizovanjem festivala porodične kulture i umetnosti i porodičke spartakijade pomogle svakoj porodici u stvaranju slobodne i skladne porodične atmosfere i kohezije. Porodična umetnička razmena, naime izložba porodične kaligrafije, slikanja i umetnične rukotvorine, kao i naučni raspored života naime kućni enterijer, porodično kulinarstvo, konfekcija i šminkanje koji su izazvali dobro raspoloženje ljudi prema životu.\nA u kineskim selima su razvijene raznovrsne aktivnosti kako bi se seljaci izbavili iz siromaštva , razvijali poljoprivrednu proizvodnju naučnim i tehnološkim znanjima i najzad živeli imućnim životom. Lokalne vlade podsećaju seljake da izmene stare navike, ojačaju svest o zdravstvenoj zaštiti i ulepšavanju životne sredine , podižu kvalitet života i obogaćuju se svojom trudoljubivošću. U nekim provincijama je uvedena rekonstrukcija sistema vode, kanala, puteva, klozeta i staje stoke i živina. Ujedno je uvedeno održavanje čistoče jestive vode,uličica, stana i sobe, kao i stvaranje urednih dvorišta i stambenih prostora. Na taj način su umnogome izmenjeni likovi seoskih domaćinstava i sela u celini. U gradićima i gadskim četvrtima se razvijaju civilizovane aktivnosti na temu « volimo gradsko naselje kao svoju kuću čime je ostvareno medjusobno upoznavanje i kontaktiranje medju porodicama, istovremeno i povećana odgovornost članova svake porodice prema društvu. Veliki broj gradova je organizovao aktivnosti za popularisanje znanja o zaštiti čovekove sredine i podizanje svesti članova porodice u ovoj oblasti i organizovao aktivnosti za recikliranje smeće, štednju energije, zaštitu travnjaka i pošumljavanje. Ove aktivnosti su energično unapredile civilizaciju gradskih naselja.


Vesti online / Sport / Tenis / I pored svih kikseva, Novak je i dalje favorit\nI pored svih kikseva, Novak je i dalje favorit\nLako je "bukmejkerima" bilo do juna prošle godine. Novak Đoković je bio toliko dominantan da su se najpoznatije kladionice na svetu trudile da daju što mizerniju kvotu da će Srbin da slavi na sledećem turniru.\nNovak je pao, ali svi veruju da će Srbin opet da bude onaj stari\nMeđutim, od Vimbldona, forma našeg asa je u strmoglavom padu, pa su, čini se, kladionice na velikim mukama. Rodžer Federer je osvojio Australijan open. Za manje od četiri meseca kreće Rolan Garos. Ko će tu da bude favorit?\nSlede Mastersi u SAD, Indijan Velsu i Majamiju, a zatim sezona na šljaci i turniru u Monte Karlu, Rimu i Madridu, pa Otvoreno prvenstvo Francuske. I Novak je favorit za odbranu krune na pariskoj šljaci. Kvota na Srbina na kladionici "Vilijam Hil" je 2.62. Zatim sledi nekadašnji "kralj šljake", devetostruki šampion Rolan Garosa, Rafael Nadal, sa 3.50, dok je prvi reket planete Endi Marej na tek trećem mestu, sa 4.50.\nŠampion Australijan opena, Rodžer Federer je na deobi pete pozicije sa Austrijancem Dominikom Timom, sa kvotom 21.00, a pobednik Rolan Garosa 2015. godine, Sten Vavrinka, je na četvrtom mestu (9.00).\nIpak, ima još mnogo do drugog Grend slema sezone, ali je ovo pokazatelj da Novak i dalje cenjen i da svi veruje da će opet da dođe njegovih "pet minuta".


Počela masovna vakcinacija Novosađana - Novi Sad\n17:01:00 20.01.2021, Komentara: 0\nNovi Sad - Masovna imunizacija Novosađana počela je jutros u osam časova u Hali 1 Novosadskog sajma, a u prvom satu je vakcinisano oko 100 građana. Planirano je da danas bude vakcinisano 720 najstarijih građana koji su se prijavili za imunizaciju putem portala eUprava, a narednih dana broj bi mogao da bude i veći. Nadležni su naveli da će biti primljeni i građani koji su došli bez poziva.\n- Danas se imunizacija sprovodi kineskom vakcinom proizvođača Sinofarm. Radi se o inaktivisanoj vakcini koja ima uobičajene kontraindikacije, ali se ne preporučuje trudnicama i dojiljama. Procenjujemo da je potrebno da vakcinišemo oko 70-80 hiljada Novosađana kako bismo završili sa epidemijom – objasnio je prof. dr Vladimir Petrović.\nNaredne količine kineske i Fajzerove, kao i prve doze ruske „Sputnjik V“ vakcine trebalo bi da stignu u Novi Sad narednih dana. Danas su kinesku vakcinu primili zamenik gradonačelnika Milan Đurić, članica Gradskog veća za obrazovanje Dina Vučinić i savetnica gradonačelnika Nada Kobac.\nPunkt na Novosadskom sajmu obišao je i član Gradskog veća za zdravstvo dr Dragan Stajić, zajedno sa direktorom Instituta za javno zdravlje Vojvodine prof. dr Vladimirom Petrovićem i direktorom Doma zdravlja „Novi Sad“ prim. dr Veselinom Bojatom. Stajić je istakao da Novosadski sajam ispunjava sve neophodne uslove za ovakvu vrstu imunizacije.\n- Kompletno je infrastrukturno opremljen, lako dostupan građanima, pristupačan je osobama sa invaliditetom, omogućeno je poštovanje svih mera bezbednosti i obezbeđen je jednosmeran prolazak pacijenata. U dve smene, svakoga dana od osam do 18 časova radiće deset medicinskih ekipa, a pored njih u proces su uključene i ekipe Hitne pomoći i redarske službe – isjavio je on.\nPodsetimo i da je za građane koji na Sajam dolaze automobilom da se vakcinišu u delu Mičurinove ulice obezbeđen besplatan parking.


Radionice i treninzi - Mind Protect\nRazvoj „modernih“ EQ lidera – samosvesni, fleksibilni lideri koji razumeju i razvijaju druge\nRazvoj lidera, menadžera i talenata kroz razvoj emocionalne inteligencije (razumevanje sebe kao menadžera, načina komunikacije, izgrađivanje odnosa sa drugima unutar i van organizacije, donošenje odluka i prevazilaženje stresa).\nOtpornost/rezilijentnost kao preduslov za prilagodljivost – učenje i razvoj rezilijentnosti\nOtpornost na stres, prilagodljivost i optimizam su osnova dobre performanse i odlika uspešnih lidera. Kroz specijalno dizajniran program ojačava se rezilijencija/otpornost zaposlenih i oni se pripremaju na izazove, uspešno prilagođavanje i podržavanje inovativnosti, što dovodi do boljih rezultata.\nPrevazilaženje stresa kroz povećanje motivacije i optimizma\nKroz učenje tehnika iz oblasti pozitivne pihologije, zasnovane na naučnim dokazima, povećava se performansa, osećaj zadovoljstva zaposlenih i motivacija. To doprinosi izgradnji pozitivne kulture u organizacijama što je veoma značajno za dobru performansu.\nemocionalna inteligencija liderstvo motivacija optimizam rezilijentnost stres\nSledeći artikalIndividualni klijenti – rad sa fizičkim licima


Womax Gp-Lm S20 Li cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nEPonuda > Mašine & Alati > Mašine i oprema > Kosilice i trimeri > Akumulatorske kosilice > Womax Akumulatorske kosilice\nWomax Gp-Lm S20 Li cene\nTrenutno nemamo slike za Womax Gp-Lm S20 Li\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Womax Gp-Lm S20 Li po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Womax Gp-Lm S20 Li na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Akumulatorske kosilice cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Womax Akumulatorske kosilice, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Womax Gp-Lm S20 Li sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Womax Gp-Lm S20 Li. Pre kupovine, podatke za Womax Gp-Lm S20 Li proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Kragujevac - Čak 384 ulice u Kragujevcu bez zvaničnog imena - Vesti iz Kragujevca i Šumadije - Pressek.rs\nČak 384 ulice u Kragujevcu bez zvaničnog imena\nKragujevac Petak, 8. februar 2019.\nČak 384 imena ulica i trgova u Kragujevcu nikada nisu ozvaničena, iako su mnogi nazivi ustaljeni već nekoliko decenija. Upisivani su u zvanična dokumenenta, mnogi ne pamte da su te ulice imale neko drugo ime, ali ipak nikada nisu postali „zvanični” nazivi.\nMeđu ovim ulicama su Ive Lole Ribara, Svetozara Markovića, Zmaj Jovina, Grada Sirena, Janka Veselinovića, Josifa Šnersona...\nPrema zvaničnom popisu ovih ulica, na spisku se nalaze i ulice i trgovi koji su u poslednje dve decenije promenile ime, a čija imena su davno zaboravljena, kao što je Trg revolucije.\nNaime, gradsko veće utvrdilo je predlog odluke o određivanju naziva ulicama i zaseocima u naseljenim mestima na teritoriji grada Kragujevca i uputilo odbornicima Skupštine grada na razmatranje i odlučivanje.\nOdluka se odnosi na ulice koje imaju nazive koji nisu ozvaničeni, ali na terenu egzistiraju i u Adresnom registru se nalaze kao nezvanični nazivi.\nU toku je realizaciji projekta „Ažuriranje Adresnog registra u Republici Srbiji”, koji uključuje sva relevantna ministarstva i organizacije. Projekat podrazumeva sinhronizovane aktivnosti koje vode ka tome da svaka ulica dobije naziv, a svaki objekat kućni broj, odnosno da se zvanična baza Adresnog registra u potpunosti ažurira i da je, nakon toga, preuzmu i koriste sve državne institucije.\nU tom smislu, gradu Kragujevcu su dostavljeni Elaborati uličnog sistema Republičkog geodetskog zavoda, za sva naseljena mesta na teritoriji grada Kragujevca, u kojima su naznačene ulice, delovi ulica i trgovi za koje je potrebno odrediti nazive.\n· Petak, 8. februar 2019. Šesta protesna šetnja u Kragujevcu\n· Subota, 9. februar 2019. Sergej Trifunović danas u Kragujevcu


Draghi: Evropske banke stabilnije nego u vrijeme bankrota Lehman Brothersa – Bankar.me\nSeptember 14, 2018 BANKE, Članci, SVE VIJESTI, SVIJET Leave a comment\n“Sve u svemu, banke su stabilnije danas”, rekao je Draghi u četvrtak u Frankfurtu.\nNo, dodao je da to ne treba biti razlog za zadovoljstvo, jer su se mnogi rizici preselili u svijet banaka u sjenci, a na što bi supervizori i regulatori morali da obrate pažnju. Banke u sjenci su akteri na finansijskim tržištima koji obavljaju funkcije poput banke, ali nisu banke, te stoga nisu predmet regulacije za kreditne institucije.\nDraghi ne vidi pokušaje u Evropi poput SAD-a da se ublaže pooštrena pravila za banke od vremena finansijske krize. “U Evropskoj uniji ne smatramo to opasnim”, kazao je.\nIz ECB-a su takođe poručili da će od oktobra do kraja godine kupovati obveznice u prepolovljenom mjesečnom iznosu od 15 milijardi eura. Do kraja septembra kupovaće ih još u iznosu do 30 milijardi eura.\nDodali su i da će neto kupovine obveznica privesti kraju ove godine, uz pretpostavku da novi ekonomski pokazatelji potvrde srednjoročna inflacijska očekivanja. Kamatne stope trebale bi ostati nepromijenjene još barem do kraja ljeta iduće godine, ponovili su u priopćenju.\nPredsjednik Draghi objavio je blago snižene procjena rasta ekonomija za ovu i iduću godinu, a među razlozima njihova pogoršanja izdvojio je slabiju inostranu potražnju i spoljne rizike, poput rastućeg protekcionizma te volatilnosti finansijskih tržišta.\nPOJMOVIBanke u eurozoni evropske banke Mario Draghi Mario Dragi stres testiranje banaka\nPrevious Željeznička infrastruktura smanjuje kapital kako bi pokrili minus od 30,6 miliona\nSljedeći Turska centralna banka podigla kamatnu stopu


B. Mitrinović Rašević: Čačkanje „mekog trbuha“ Rusije - Novi Standard\nNijedna nova geostrateška ideja ne negira osnovne postavke „hartlenda“, koja je presudno uticala na spoljnopolitički pristup pomorskih država prema evroazijskim, naročito prema Rusiji\nStara je mudrost da nema ničeg novog – samo dobro zaboravljeno staro. Danas, kada SAD i EU govore o već uvreženoj sintagmi „obuzdavanja Rusije”, ne možemo a da se ne setimo ranije geopolitičke strategije „anakonde”. Još 1886. godine američki oficir ratne mornarice i istoričar Alfred Tajer Mahan kao predavač na Visokoj vojnopomorskoj školi u Nju Portu, koja se smatra začetnikom pomorske moći SAD, zastupao je teoriju da bi američki vojnopolitički napori u ostvarenju pomorske moći trebalo da budu kao anakonda: svojim mornaričkim snagama trebalo bi da opkole kopno i kontrolišu njegove granične prostore, čime bi zagospodarili svetom.\nDakle, nijedna nova geostrateška ideja ne negira osnovne postavke „hartlenda”, koja je presudno uticala na spoljnopolitički pristup pomorskih država prema evroazijskim, naročito definisanje odnosa Velike Britanije i SAD prema Rusiji.\nIako ovi termini nisu nestali u stručnoj terminologiji, naprotiv, i dalje su nezamenjivi, u opštoj javnosti oni su već odavno zamenjeni izrazima poput „obuzdavanja Rusije” ili „stavljanja Rusije pod kontrolu”. Ako je „rimlend” koji okružuje evroazijsko središte već uglavnom i uveliko pod kontrolom svetskih pomorskih sila (Zapad predvođen SAD), onda najnoviji događaji na prostoru Pribaltika, Belorusije, Ukrajine, Crnog mora, Kavkaza, pa i Avganistana, daju celovitu sliku koja se savršeno uklapa u osnove i načela starih tradicionalnih geopolitičkih teorija u današnjem nadmetanju za svetsku nadmoć.\nSve ono što se oko ovog „kopnenog srca” događalo poslednjih decenija i svojevremeno izgledalo kao pojedinačni izolovani incidenti bez mnogo međusobnih veza sada daje sliku celog mozaika.\nNajnoviji pokušaj obnove ratnog sukoba Jermenije i Azerbejdžana, ovog puta ne oko teritorije Nagorno-Karabaha, nego upravo na teritoriji Jermenije, predstavlja jednu od ključnih kockica u mozaiku koja pokazuje da je niz naizgled izolovanih događaja savršeno sinhronizovan i brižljivo planiran.\nRusija (Putin i Šojgu u telefonskim razgovorima) ovog puta je uspela da zaustavi jednodnevni rat i provokacije koje su mu prethodile. Da se nastavilo – ali i ukoliko se nastavi – izuzev teških posledica po same zaraćene strane, i sama Rusija bi se našla u izuzetno nepovoljnoj situaciji. S jedne strane imala bi oružani sukob takoreći na svojim granicama, a s druge strane ima ugovorne obaveze Dogovora o kolektivnoj bezbednosti (ODKB) prema Jermeniji, da joj pruži zaštitu ukoliko bude napadnuta.\nIako u prošlogodišnjem ratu Rusija nije imala obavezu direktnog uključenja u sukob, jer se rat vodio za Nagorno-Karabah, međunarodno nepriznatu teritoriju, ovog puta, da je sukob proširen, nije se mogla postaviti tako jer je napadnuta pogranična teritorija Jermenije i čak su izgubljene dve visinske kote. Nastavak ovog vojnog sukoba Rusiju bi doveo u situaciju ili da se osramoti pred saveznicima i ostatkom sveta, ne ispunjavajući svoje ugovorne obaveze ili da se direktno vojno angažuje na strani Jermenije. Ruska intervencija u tom sukobu, izuzev političke štete i nepotrebnog materijalno-vojnog iscrpljivanja, značila bi dalju političku konfrontaciju s velikim delom sveta, a prvenstveno s Turskom kao zaštitnicom Azerbejdžana, s kojom pokušava da gradi što je moguće bolje odnose. Tačno je da bi se u toj situaciji Azerbejdžan suočio s neizbežnim teškim porazom, ali poenta rasplamsavanja ovog sukoba nije u tome, nego u uvlačenju Rusije u rat koji joj nije potreban. A ako njoj nije potreban, onda je jasno kome odgovara.\nPrisetimo se svega što se događalo u pribaltičkim republikama, njihovim „demokratskim težnjama” za samostalnošću i slobodom i brzometnim učlanjenjem u NATO, a onda pritiskom na sopstvene građane ruskog porekla, uskraćivanjem prava na jezik… Sve to je izazvalo ruske informatičke udare i kolaps informacionih sistema država (najviše u Estoniji). Dodajmo tome dugačak niz događaja u vezi s Ukrajinom, počevši od narandžaste revolucije pa do otcepljenja Krima i rata u Donbasu, Gruzijom od 2008. do danas, pokušajem obojene revolucije u Belorusiji, pa sve do optužbi da Rusija stoji iza migrantske krize na poljsko-beloruskoj granici. Tu su i neprekidne vežbe SAD i NATO-a na zapadnim granicama Rusije i njihovo „rotirajuće” a u stvari stalno prisustvo pred vratima Moskve, kao i „ključanje” Crnog mora, pa i američko povlačenje iz Avganistana.\nJer Avganistan je multietnička država, u kojoj pored Paštuna, znatan procenat stanovništva (oko 50 odsto) čine etničke grupacije centralnoazijskih država koje su bile u sastavu SSSR-a, a sada su granične države sa Rusijom. Svaka nestabilnost ili sukob na ovom području neminovno uvlači i matične države tih naroda čime se u „mekom trbuhu” Rusije stvara zona konflikta.\nIzvor Politika, 21. novembar 2021.


EU je vodila politiku ritualnog samoubistva - 09.12.2015, Sputnik Srbija\nEU je vodila politiku ritualnog samoubistva\nTokom protekle godine postalo je jasno da Evropa nije u stanju da pruži pravi odgovor na izazove sa kojima se suočava, jer je njena politika bila „politika... 09.12.2015, Sputnik Srbija\n21:29 09.12.2015 (Osveženo: 22:04 09.12.2015)\nTokom protekle godine postalo je jasno da Evropa nije u stanju da pruži pravi odgovor na izazove sa kojima se suočava, jer je njena politika bila „politika ritualnog samoubistva”, izjavio je danas šef mađarske diplomatije Peter Sijarto.\nPolitika Evrope tokom godine bila je „prijatna oku, ali štetna”, ugrožavajući bezbednost i budućnost kontinenta, naveo je Sijarto u godišnjem obraćanju pred odborom za spoljne poslove mađarskog parlamenta.\nEvropa se trenutno suočava sa pet izazova — nestabilnošću na istoku, nezabeleženim nivoom nestabilnosti na jugu, što je pokrenulo „ogroman migracioni talas“, konstantnom pretnjom od terorizma, nedostatkom napretka u garantovanju energetske bezbednosti i stalnim ekonomskim izazovima, naveo je Sijarto.\nŠef mađarske diplomatije je kazao da je Evropa nedavno izgubila mnogo na polju globalne ekonomije, kao i da institucije Evropske unije blokiraju dalje proširenje, iako nekoliko država, uključujući Mađarsku, smatra da je to način za jačanje evropske zajednice.\n9 Decembar 2015, 20:59\nPolitika EU, koja je u najvećoj meri licemerna i samoporažavajuća, odnosi se na pitanja migracije i terorizam, a rešenja koja se za ta dva pitanja nude su „nezakonita, nesprovodiva i nisu od pomoći“, rekao je Sijarto.\n„Licemerna politika“ EU učinila ju je bespomoćnom, poručio je Sijarto i dodao da Evropa mora da zaštiti svoje spoljne granice, kao i da sve države treba da imaju pravo da odluče da li žele da prihvate druge zajednice.\nSijarto se takođe osvrnuo i na situaciju u Ukrajini za koju ukazuje da se nije popravila tokom proteklih meseci, kao i da su sankcije koje je EU uvela Rusiji bile štetne po Rusiju, Ukrajinu i samu EU, a da nisu dovele do poštovanja sporazuma iz Minska.


KONTRA NAKON SMENE ZBOG OBJAVLJIVANJA NEGATIVNE KRITIKE ROMANA ILDIKO LOVAŠ NAPUŠTA LIST MAĐAR SO - Magločistač\nPočetna Aktuelno KONTRA NAKON SMENE ZBOG OBJAVLJIVANJA NEGATIVNE KRITIKE ROMANA ILDIKO LOVAŠ NAPUŠTA LIST MAĐAR SO\n“Nigde u Vojvodini nije dozvoljeno pisanje negativnih kritika na račun Ildiko Lovaš, životne saputnice (predsednika SVM) Ištvana Pastora. Ona u Vojvodini radi šta hoće, a Marta Varju sledeće godine treba da bude reizabrana na poziciju glavne i odgovorne urednice Mađar soa”\nBivši urednik kulturne rubrike u dnevnom listu Mađar so (Magyar Szo) Ferenc Kontra optužio je danas glavnu urednicu tog lista na mađarskom jeziku Martu Varju da ga je smenila jer je objavio negativnu kritiku o romanu “Cenzura”, autorke Ildiko Lovaš, koja je članica Saveta Saveza vojvođanskih Mađara (SVM).\nDodao je da je na njegovo mesto postavljen mladi pisac bez iskustva Laslo Patoč, iako su u Mađar sou zaposlena još četiri dobra pisca.\n“Ovo je osveta i borba za prevlast među piscima bliskih Savezu vojvođanskih Mađara, postavljanje podobnih kadrova na mesto nepodobnih, a pošto sam objavio tu negativnu kritiku onda treba da idem”, rekao je Kontra.\nPrema pisanju medija, njeno ime se povezuje sa mnogim kontroverznim kulturnim, obrazovnim i medijskim odlukama koje su u proteklom periodu donete unutar Nacionalnog saveta Mađara. Kao jedan od problema spominje se i smena bivšeg direktora Drame na mađarskom jeziku subotičkog Narodnog pozorišta Atile Andrašija.


Poseta studenata iz centralne Srbije Kosovu i Metohiji - Radio televizija Pančevo\n14. februara 2020. 14. februara 2020. 0409\n“Ovi mladi ljudi imaju priliku da u ova tri dana zajedno sa nama obiđu Kosovo i Metohiju i upoznaju način na koji naš narod živi na ovim prostorima, da vide da je ovde bezbednost i dalje tema, ali i sa kakvim se teškoćama ovde svakodnevno suočavaju. Ovo im je prilika da se upoznaju sa Kosovom i Metohijom praktično, ne samo po imenu i simbolici, da po imenu i prezimenu upoznaju te ljude i decu koji žive ovde,” rekao je zamenik direktora Kancelarije KiM Dušan Kozarev za RTV Gračanica.\nNajveći utisak na postdiplomce i studente koji su u posetu Kosovu i Metohiji došli na poziv Srpske liste, ostavilo je kulturno nasleđe koje Srbi imaju na Kosovu i Metohiji. Posebna im je bila poseta Pećkoj Patrijaršiji i Visokim Dečanima. Imali su priliku da se upoznaju i druže i sa meštanima Velike Hoče koji su ih dočekali kako dolikuje.\nZahvalni su predsedniku Aleksandru Vučiću jer bez njega ovakva poseta ne bi bila moguća, da 150 maldih ljudi na ovakav direktan način vidi šta je država Srbija uspela da uradi za Srbe na ovim prostorima, kako bi ostali nad svojim ognjištima i kako bi održala mir i stabilnost.\nNakon Orahovca i Velike Hoče studenti sa Univerziteta iz centralne Srbije u pratnji svojih domaćina iz Kancelarije za KiM, posetili su manastir Sv. Vrači u Zočištu i Sv.Arhangele zadužbinu Cara Dušana, kao i Bogosloviju Sv. Kirilo i Metodije u carskom gradu Prizrenu.


SZO objavila izveštaj o poreklu kovida 19 - Kineski Radio Internacional\nSZO objavila izveštaj o poreklu kovida 19\nSvetska zdravstvena organizacija objavila je juče izveštaj o poreklu kovida 19, nakon zajedničkog istraživanja sa Kinom o pitanjima koja uključuju način prenosa virusa i buduće istrage u različitim zemljama.\nUkupno 17 stručnjaka iz SZO i 17 stručnjaka iz Kine zajedno su sproveli 28-dnevno istraživanje od 14. januara do 10. februara u Vuhanu.\nIstraživački tim je procenio verovatnoću mogućih prenosa virusa. Prema izveštaju, prenos kovida 19 preko srednjeg domaćina je „verovatan ili vrlo verovatan“, prenos putem hladnog ili prehrambenog lanca je „moguć“, dok je curenje virusa iz laboratorije „krajnje neverovatno“.\nStručnjaci su takođe izneli seriju preporuka za buduće istraživanje, kao što su razvijanje sveobuhvatne baze podataka, sprovođenje daljih retrospektivnih i sistematskih istraživanja o ranijim slučajevima i mogućim domaćinima i analiziranje različite uloge hladnog lanca u mogućem unošenju i širenju virusa.\nKina veruje da će zajedničko istraživanje igrati pozitivnu ulogu u promovisanju globalne saradnje u istrazi o poreklu kovida 19, rekao je juče portparol Ministarstva spoljnih poslova Kine.\nIstraga o poreklu virusa je naučno pitanje, a s tim u vezi trebalo bi da se bave svetski naučnici. Politizacija te istrage samo će ozbiljno ometati globalnu saradnju u borbu protiv epidemije, izjavilo je Ministarstvo.


Magnicki, četiri godine posle smrti u zatvoru – Centar za istraživačko novinarstvo Srbije\nProtest podrške Magnickom u Moskvi\nAfera poreskih prevara u Rusiji, u vrednosti od neverovartnih 230 miliona dolara, koju je otkrio advokat Sergej Magnicki prerasla u pitanje ljudskih prava, a potom u politički sukob Rusije sa SAD i Evropskom unijom\nProšle su tačno četiri godine od smrti ruskog advokata Sergeja Magnickog koji je sa 37 godina skončao u pritvoru 16. novembra 2009. Magnicki je te godine prijavio poresku prevaru u vrednosti od 230 miliona dolara, ali su ga vlasti privele i držale u pritvoru u kome je prebijan, bez zdravstvene pomoći, dok nije umro.\nDelo i smrt Magnickog pokrenule su lanac događaja koji je kulminirao u američkom „zakonu Magnicki“ koji je usvojen krajem 2012, kojim se predviđa zabrana ulaska u SAD i zamrzavanje sredstava 60 ruskih zvaničnika za koje se veruje da su imali veze sa ovim slučajem.\nNe samo da ruske vlasti vrše pritiske na države u kojima postoji politička volja da se usvoji domaći „zakon Magnicki“, već i posthumno sude Magnickom, koji je četiri godine nakon što je preminuo proglašen krivim\nSAD i Kanada su hitro donele sankcije prema umešanim ruskim zvaničnicima, ali je u Evropi pitanje jedinstvene regulacije još uvek otvoreno. Iako je Evropski parlament pozvao članice EU da uvedu sankcije na vize i finansijska sredstva ruskim zvaničnicima koji su umešani u hapšenje Magnickog, Rusija oštro lobira protiv takvih mera i preti sopstvenim sankcijama, koje su i ostvarene u slučaju poznate zabrane Amerikancima da usvajaju decu iz Rusije.\nSAD nisu popustile zbog toga, ali strah od ruskih sankcija je očit na evropskom tlu. Kako preonosi EU Observer, mera zabrane usvajanja ruske dece je, na primer, odvratila Irsku od donošenja mera kojim bi se predviđale sankcije za umešane ruske zvaničnike.\nNekoliko zemalja, kao što su Velika Britanija, Švedska, Holandija, Poljska i Italija su pojedinačno, često jednoglasno, donosile propise sa svrhom ograničenja kretanja ruskih zvaničnika umešanih u slučaj Magnicki, dok je Norveška predlagala akciju i na nivou Ujedinjenih nacija. Ankete u zemljama kao što su Engleska i Francuska pokazuju da javnost masovno podržava uvođenje ovakvih zakona.\nU Evropi, međutim, i dalje ne postoji jedinstveno zakonsko rešenje slično američkom „Zakonu Magnicki“. Rusija ne popušta sa pritiskom kako na države, tako i na pojedince. Pre nekoliko meseci rusko Ministarstvo unutrašnjih poslova poslalo je zahtev Interpolu za praćenje kretanja Viljema Broudera, nekada klijenta pokojnog Magnickog, danas lobiste koji urgira da EU sankcioniše umešane u Magnickovo hapšenje i prevaru koju je otkrio.\nČini se da Rusija odoleva pritiscima od strane EU, koja ne može da reaguje drastično kao SAD zbog još tešnje ekonomske i geografske povezanosti sa Rusijom. Ne samo da ruske vlasti pokušavaju da uhapse Broudera i vrše pritiske na države u kojima postoji politička volja da se usvoji domaći „zakon Magnicki“, već i posthumno sude Magnickom, koji je četiri godine nakon što je preminuo proglašen krivim.\nViljem Brouder je, prema saopštenju koje je preneo BBC, prokomentarisao da će presuda „biti zapamćena u istoriji kao jedan od najsramijih momenata za Rusiju još od Staljinovih dana“. „Poslovati u Rusiji znači da ste ili postali deo kriminalnog režima, ili njegova žrtva“, rekao je Brouder.\nNaše kolege iz OCCRP, ruskih novina Novaja gazeta i američkog poslovnog magazina Barons, u svom istraživanju potpuno su razotkrili pozadinu slučaja Magnicki, o čemu moćete čitati ovde.


::REVIJALNA UTAKMICA - RK "INĐIJA"\nRukometaši Inđije danas u revijalnoj utakmici na domaćem terenu dočekuju reprezentaciju Prve Lige Srbije - grupa Sever koja je sačinjena od najboljih igrača lige. Kao prvoplasirani u pomenutoj Ligi Inđinčani će na ovoj revijalnoj utakmici imati priliku da pred domaćom publikom opravdaju titulu najbolji od najboljih.Utakmica je 3, juna od 19 časova u Inđijskoj sportskoj hali a ulaz je besplatan.Nakon revijalne utakmice slede dodele medalja i priznanja.\n::strit volej turnir - 11. juna\nTradicionalni strit volej turnir za decu već deceniju ipo održava se u Inđiji, ove godine 11, juna deca sa teritorije Srema pozvana su na učešće i očekuje se odziv oko 200 dece. Turnir će se održati na terenima kod Kulturnog Centra Inđija.\n::Konstitutivna sednica SO Inđija - 1.juna\nZa sutra je zakazana Konstitutivna sednica SO Inđija na kojoj će se naći sedam tačaka dnevnog reda - Izveštaj Izborne komisije, odluka o potvrđivanju mandata, Rešenja o prestanku mandata odbornicima, predsedniku i zameniku predsednika Skupštine, predsedniku i zameniku predsednika opštine i Opštinskom veću. Zatim sledi izbor predsednika Skupštine opštine i zamenika, prestanak mandata i postavljanje sekretara Skupštine opštine. Potom će odbornici izabrati nove funkcionere - predsednika opštine, zamenika kao i novi saziv Opštinskog veća. Odbornicima koji su izabrani za predsednika opštine i zamenika predsednika opštine i članove Opštinskog veća, konstatovaće se prestanak odborničkog mandata i sa liste berifikovaće se novi. Poslednja tačka dnevnog reda je izbor Komisije za kadrovska i administrativna pitanja.\n::Javno Komunalno Preduzeće „ Vodovod i Kanalizacija „ postavlja opremu na dva bunara\nJavno Komunalno Preduzeće „ Vodovod i Kanalizacija „ za 10 dana postavlja opremu na dva bunara na Inđijskom izvorištu vode te se za oko mesec dana očekuje puštanje u rad dodatna dva bunara koji će poboljšati vodosnabdevanje u Inđiji, Ljukovu i Jarkovcima. Podsećamo, vrednost ove investicije je 17 miliona dinara a novac je obezbeđen od pokrajinskog sekretarijata za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo ali i iz opštinskog budžeta. Reč je o sufinansiranju u kome je Pokrajina učestvovala sa 85 odsto sredstava a opština Inđija sa dodatnih 15 odsto.\n::Predškolska Ustanova “Boško Buha“ iz Inđije 2. juna organizuje festival\nPredškolska Ustanova “Boško Buha“ iz Inđije 2. juna organizuje 13 tradicionalni festival scenskog dramskog stvaralaštva predškolske dece. Na ovom festivalu pored domaćina učestvuju i deca iz Novih Banovaca, Stare Pazove, Iriga i Šida. Festival sadrži 7 predstava u dva bloka. Početak je od 9 časova drugog juna u kulturnom centru Inđija.


Gimnazijalci u Minhenu predstavili školu, grad i državu\nTamburom osvojili festival balkanske kulture\nČlanovi tamburaškog orkestra subotičke Gimnazije „Svetozar Marković“ oduševili su organizatore i publiku festivala „Dani Balkana“ u Minhenu.\nMladi virtuozi na tamburi su na 10. manifestaciji posvećenoj balkanskoj tradiciji i kulturi predstavljali školu, grad i državu, a nastupali su sa vokalnom solistkinjom Tamarom Babić. Čedo Hajder, koordinator programa i saradnje Subotice i Minhena i Slobodan Čamprag, direktor gimnazije, kažu da su srednjoškolci pokazali visok nivo profesionalizma i da su ponašanjem i nastupima u „Literhausu“ i Multikulturalnom centru „Gajstag“ oduševili goste zbog čega su sigurni da će uskoro uslediti poziv za novo gostovanje.\n- Grad Subotica i Minhen već 16 godina imaju izuzetnu saradnju i svake godine je sve više intenziviramo, a ove godine je akcenat bio stavljen najviše na kulturu, omladinu i sport. Projekat opstaje zahvaljujući Marion Liht i prethodnom gradonačelniku Minhena Kristijanu Udeu. I novi gradonačenik će nastaviti tu saradnju i daće podršku našem projektu – kaže Čedo Hajder.\nUčenici su zbog reakcije publike i brojnih čestitiki uvereni da su oduševili domaćine i osvojili festival tamburom. Raduje ih što su dokazali da je tambura univerzalni instrument, a ne samo lokalnog i vojvođanskog karaktera za narodnu muziku, već i ostale muzičke žanrove.\n- Nastupili smo sa 20 numera u tri bloka i to su bile narodne kompozicije, kola i igre iz Bačke, zatim klasični i svetski poznati instrumentali poput „Larine pesme“ i u trećem bloku smo pratili Tamaru Babić koja je pevala pesme Zvonka Bogdana. Najveći izazov i test nam je bila kompozicija „Kraj tanana šadrvana“ Hajnriha Hajnea koju su domaćini preveli na nemački jezik, a pošto je kompozicija bazirana na akordima bilo je teško pratiti pevača na nemačkom jeziku – kaže Uroš Manojlović, šef tamburaškog orkestra.\nU okviru saradnje dva grada u Minhenu će 27. aprila biti održana prezentacija knjige posvećena izvornoj narodnoj umetnosti u tehnici slame koju je kustos Minhenskog muzeja preveo na četiri svetska jezika.


UKC Republika Srpska – Predsjednik Republike Srpske Željka Cvijanović posjetila UKC RS\nPodrška UKC RS i zdravstvenom sektoru u borbi protiv virusa korona\nPredsjednik Republike Srpske Željka Cvijanović posjetila je danas Univerzitetski klinički centar Republike Srpske. Tom prilikom izjavila je da republičke institucije podržavaju zdravstveni sektor u borbi protiv virusa korona, budući da je veliki teret na zdravstvenim radnicima. Ona je istakla da je teško vrijeme i za zdravstveni sektor, ali i ekonomiju i da je zadovoljna situacijom u Univerzitetskom kliničkom centru Republike Srpske.\nTokom posjete predsjednica je održala sastanak sa rukovodstvom UKC RS na čelu sa generalnim direktorom prof. dr Vladom Đajićem tokom kojeg je istaknuto da je zdravstveni sektor u stanju da se reorganizuje u skladu sa situacijom.\nOna je rekla da će vlast Republike Srpske i dalje finasirati zdravstveni sektor, jer je to važno za pacijente i zdravstvene radnike. Prema njenim riječima važno je da, uprkos pandemiji, nisu zaustavljene planirane aktivnosti u zdravstvenom sektoru u Srpskoj.\nGeneralni direktor UKC RS prof. dr Vlado Đajić je rekao da je trenutno u UKC RS hospitalizovano 600 pacijenata zaraženih virusom korona, da ih 400 koristi kiseoničku podršku, a 70 podršku respiratora. On je istakao da UKC ima plan za prijem pacijenata i ponovio da će svi pacijenti biti zbrinuti i da UKC RS ima dogovor i sa banjom Slatina. Obezbjeđujemo rezervne krevete i spremamo dodatne kapacitete za smještaj pacijenata, dodao je prof. dr Đajić, te napomenuo da su stvoreni uslovi za raspisivanje tendera za Formiranje banke humanog mlijeka, što je dokaz razvoja UKC RS.\nSastanku sa predsjednicom Cvijanović su prisustvovali direktori domova zdravlja banjalučke regije, ali i predstavnici Instituta za kardiovaskularne bolesti Vojvodine.\nPredsjednica Željka Cvijanović je rekla da je veoma važno da su i ljekari iz Srbije ocijenili da je UKC kvaliteno opremljen, što je preduslov za izvođenje najkompleksnijih operacija u domenu kardiohirurgije. Ona je izrazila zadovoljstvo što je Srpska pokazala sposobnost da može da izgradi ovakav objekat, ali on nije jedini, jer je širom Srpske su izgrađene nove, moderne bolnice, što je bila strategija razvoja.\nDirektor Instituta za kardiovaskularne bolesti Vojvodine prof. dr Aleksandar Redžek ocijenio je dugogodišnju saradnju ovog instituta i UKC RS kao veoma kvalitetnu, te naveo da je naredni korak u toj saradnji početak realizacije programa kardiohirurgije. Rekao je da je ovo veliki iskorak za zdravstveni sistem Republike Srpske, jer su do sada pacijenti iz Srpske upućivani na liječenje u druge centre, a uslovi u UKC RS su izuzetni.


Održana zajednička radionica partnera na projektu "Da javne nabavke budu javne" - Agencija za razvoj preduzeća Eda\nOdržana zajednička radionica partnera na projektu “Da javne nabavke budu javne”\nOd 13. do 15. septembra održana je zajednička radionica partnera na projektu “Da javne nabavke budu javne”.\nNa sastanku su partneri interno prezentovali nalaze do kojih su došli na osnovu dosadašnjeg uzorka praćenih javnih nabavki. Eda je partnerima prezentovala dosadašnje nalaze o integritetu ugovornih organa u javnim nabavkama.\nRadionicu su posjetili i predstavnici Agencije za javne nabavke BiH, koji su upoznati sa metodologijom i rezultatima rada projekta. Izražen je zajednički interes za pokretanje operativne saradnje, nakon čega su dogovoreni prvi koraci u saradnji.\nDogovoreno je da se uskoro organizuje prvo javno predstavljanje rezultata dosadašnjeg rada.\nObjavljena komparativna studija “Transparentnost i odgovornost javnih preduzeća na području EU i Zapadnog Balkana”\nRazmatranje nacrta Strategije razvoja grada Trebinja 2018-2027.


Lukšić - Kurc: Austrija podržava integraciju zapadnog Balkana\nAustrija podržava integraciju svih država zapadnog Blakana u EU, poručio je austrijski ministar za Evropu, integracije i vanjske poslove Sebastijan Kurc, ukazujući na značaj vladavine prava, slobode medija i borbe protiv korupcije.\n"Austrija je veliki prijatelj svih država zapadnog Balkana, a posebno Crne Gore. Podržavamo integraciju svih država zapadnog Balkana u EU, posebno Crne Gore", rekao je Kurc, koji danas boravi u posjeti Crnoj Gori, tokom koje će se sastati sa crnogorskim zvaničnicima, ali i predstavnicima civilnog sektora i medija.\nOn je podsjetio da je pet najvećih investitora u Crnoj Gori upravo iz Austrije, čime je ta država uticala i na bolju zaposlenost.\nKurc je na konferenciji za novinare, nakon sastanka sa crnogorskim ministrom vanjskih poslova i evropskih integracija Igorom Lukšićem, ukazao na značaj saradnje u regionu, navodeći da su vladavina prava i borba protiv korupcije veoma značajne oblasti za region u okviru pristupanja EU.\nTa tema je, dodao je Kurc, značajna i za investitore.\nNavodeći da je upoznat o tome da je bilo nekoliko napada na novinare u Crnoj Gori, Kurc je rekao da bez slobode medija nema demokratije.\nOdgovarajući na pitanje novinara šta će poručiti civilnom sektoru i medijima u Crnoj Gori, Kurc je rekao da je njegova generalna poruka svima u svim državama, da se što više aktiviraju, te istakao da bez njih nema funkcionalne demokratije.\nLukšić je rekao da je Austrija jedna od država koje najsnažnije podržavaju proces evropskih integracija regiona, posebno Crne Gore.


MyCity » IT dešavanja u svetu » Google zaposlio tvorca Firefox-a\nPoslao: 29 Jan 2005 02:20\nKompanija Google saopštila je da je zaposlila novozelandskog inženjera Bena Gudžera, koji je predvodio tim programera fondacije Mozilla na razvoju pretraživača Weba Firefox. Mada nije objavljeno na kom mestu će Gudžer raditi, vest je uskomešala zajednicu programera, a Web lokacije sa vestima bile su zatrpane komentarima posetilaca. Predstavnici Google-a nisu želeli da pruže više detalja, osim što su izjavili da će Gudžer polovinu svog vremena i dalje provoditi radeći u okviru fondacije Mozilla na razvoju novih verzija Firefox-a. Celu stvar dodatno su zakomplikovale spekulacije o tome da se Google sprema da objavi svoj čitač Weba. Ta nagađanja su posebno intenzivirana nakon što je Google prošle godine kupio domen Gbrowser.com. Analitičari procenjuju da je više od 20 miliona korisnika preuzelo Firefox, kao i da on zauzima oko pet posto svetskog tržišta pretraživača. Google je u poslednje vreme obogatio svoj pretraživač novim uslugama kao što su besplatna elektronska pošta Gmail, Web dnevnik Blogger, lokacija za mrežnu kupovinu Froogle, lokacija sa najnovijim vestima Google News i pretraživač TV emisija Google Video.\nPoslao: 29 Jan 2005 03:57\nČuo sam već ranije za to, ali nisam imao odakle da linkujem vest\nUkupno su 353 korisnika na forumu :: 4 registrovanih, 2 sakrivenih i 347 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije


Obnavljanje korparske proizvodnje u Bosanskom Šamcu - Klix.ba\n11.4.2017. u 12:23\nNa području Bosanskog Šamca, prema procjeni opštinske Službe za lokalni ekonomski razvoj, na 30 hektara zasađena je vrbova šiba, a korparskom proizvodnjom bavi se oko 150 ljudi.\nIvo Blažanović iz opštinske Službe za lokalni ekonomski razvoj rekao je Srni da Šamac ima veliki potencijal za ovu proizvodnju, koja se počela obnavljati, te podsjetio da su do proteklog rata na području ove lokalne zajednice bile plantaže od ukupno 200 hektara korparske vrbe.\n"Kroz dva projekta koja su razvijana preko opštine zasađeno je 10 hektara novih plantaža vrbove šibe. Procjena je da ukupno 30 hektara postoji na ovom području, a pojavili su se investitori koji su čuli da se proizvodnja ponovo budi. Investitori iz srednje Bosne zasadili su jednu plantažu u rejonu sela Grebnice", kaže Blažanović.\nOn je naveo da program razvoja korparske proizvodnje Međunarodnog fonda za poljoprivredni razvoj (IFAD) podrazumijeva da se kroz udruženja finansiraju određeni projekti, prvenstveno opremanje mašinama i pomoćnim uređajima koji se koriste u industriji.\n"Projekat je u pripremi, a očekuje se da će uskoro početi njegova realizacija. Predviđeno je da se kroz udruženje pojedinačno najviše plasira 45.000 KM za pojedine projekte. U opštini Šamac predviđeno je da se vrši opremanje korpara koje djeluju kroz udruženje", ističe Blažanović.\nPrema njegovim riječima, poljoprivrednu zadrugu "Posavina" Obudovac trebalo bi opremiti guljačima šibe i kotlom za kuhanje šibe.\n"Zamišljeno je da bi jednu trećinu sredstava dao IFAD fond, jednu opština, jednu udruženje, a predviđena je mogućnost da se za proizvođače korparske vrbe daju povoljni krediti mikrokreditnih organizacija", kaže Blažanović.\nOn je istakao da opština ima veliki potencijal u ovoj oblasti proizvodnje.\n"Bilo bi dobro ako bi se ovo moglo brendirati, da bude zaštićeni proizvod ovog kraja", rekao je Blažanović i dodao da se radi na tome.\nBosanski Šamac korparstvo vrbova šiba\nVlada Federacije BiH se zadužila 20 miliona KM prodajom trezorskih zapisa\n11.04.2017. u 14:00


Siniša Mihajlovic selektor Srbije od cetvrtka! | BeliOrlovi.rs\nSiniša Mihajlovic selektor Srbije od cetvrtka!\n7. aprila 2012 - 13:48|Selektori, Siniša Mihajlović|Komentari\nKako nezvanično saznajemo iz vrha FSS, Mihajlović je i dalje samo jedan od kandidata za selektora naše reprezentacije. Pored njega, i dalje su u igri i Ljubiša Tumbaković i Goran Stevanović, sa kojima, takođe, tek treba da budu obavljeni razgovori.\nU zavisnosti od toga kada dođe u Beograd, ako ne u utorak, onda bi narednih dana Mihajlović trebalo da ima kontakt sa Karadžićem, ali je konačan dogovor još daleko. Prema našim saznanjima, on je tražio i dobio karte za polufinale Kupa Srbije, između Partizana i Crvene zvezde, koje se igra u sredu.\nPitanje selektora još uvek je otvoreno, a sa Mihajlovićem, pored finansijske konstrukcije, još uvek nije dogovoren njegov plan, odnosno kako on vidi funkcionisanje reprezentacije u narednom period. Tek posle toga, ali i ostalim kandidatima, će biti doneta konačna odluka ko će sesti na klupu Srbije, a to bi trebalo da se desi krajem meseca ili početkom maja.\n“Tačno je da se Tomislav Karadžić do sada četiri puta sastao sa Sinišom Mihajlovićem i da će sledeće nedelje ponovo videti. Međutim, to će biti više neformalan razgovor na temu selekcije Srbije, dok će njih dvojica ozbiljnije razgovore na tu temu imati u nekoj narednoj prilici”, kaže izvor B92 iz vrha FSS.\nPoslednjih nedelja uopšte se nije mnogo pričalo o imenima za selektora, a iako je u prvom trenutku u opticaju bilo dosta imena, u ovom trenutku su u konkurenciji samo Mihajlović, Tumbaković i Stevanović. Do pre mesec dana govorilo se o mogućnosti i da selekciju Srbije preuzme trener APOEL-a Ivan Jovanović, ali je on definitivno otpao, pošto će sledeće nedelje potpisati novi ugovor sa kiparskim šampionom.\nPrema našim izvorima, posle odluke o selektoru, Karadžić će i definitivno podneti kandidaturu za novi mandate na mestu prvog čoveka Fudbalskog saveza Srbije na predstojećim izborima.


Jedan od naših najvećih dobrotvora, kada bi se čitao samo spisak njegovog darivanja čitanje bi trajalo 7 minuta.\nMihajlo Pupin je za života mnogo učinio za našu zemlju, ne govori se samo o pronalascima koje je ostavio iza sebe, već i o njegovim dobrim delima: poput finansiranja mnogih srpskih talenata i donacija crkvama širom zemlje.\nČesto dovode u svađu Pupina i Teslu, na šta se Aleksandra Ninković Tašić posebno ljuti, jer je ona neko ko je pročitao preko 20.000 spisao o Pupinu, pa i o Pupinu i Tesli. Preko 15 godina je posvetila proučavajući pastira Idvorskog i sa punim pravom može da posvedoči, da su se ova dva naučnika volela, bilo je nesuglasica među njima, ali ne u tolikoj meri u kojoj je danas prenešeno.\nNikola Tesla je u svojoj laboratoriji držao sliku čika Jove Zmaja i divio se njegovom liku i delu, a najlepše je pisao o Milošu Obiliću i Kosovskom boju.\nVeoma malo znamo o ova dva naučnika, toliko postoji interesantnih činjenica koje možemo čuti od divne Aleksandre Ninković Tašić i zahvaljujući kojoj su mnoge knjige o Pupinu prevedene na srpski jezik.


PROPOZICIJE ZA PRVENSTVO SRBIJE - CENTAR\nPAROVNO ZA SENIORE PREUZMI\nPAROVNO I POJEDINAČNO ZA SENIORKE\nIgor Kovačić ponovo pobednik „Trofeja Beograda“\nBEOGRAD, 18. decembar (Info centar).- Igor Kovačić seniorski i juniorski reprezentativac Srbije, kuglaš Crvene zvezde osvojio je „Trofej Beograda“ koji je organizovao Kuglaški savez Beograda pod pokroviteljstvom Sekretarijata za sport i omladinu Beograda na kuglani na Banjici.\nKovačić, koji je pobedio i prošle godine, je u dresu reprezentacije Beograda oborio 650 čunjeva (257 u „čišćenju“) i za devet čunjeva pretekao internacionalca iz slovačkog Sporta, druga iz reprezentacije Roberta Ernješija (641) koji je igrao za juniorsku selekciju Srbije. Treći je sa 628 čunjeva bio Balaž Kovač prvotimac soborskog Poleta, dok je četvrto mesto pripalo Radovanu Vlajkovu iz zrenjaninskog Banata sa 618 čunjeva. Obojica su igrala za juniorsku reprezentaciju Srbije. Gost iz Skoplja Goran Stojanovski sa 616 čunjeva osvojio je peto, a Boris Manojlović (juniorska reprezentacija Srbije) šesto mesto sa 610 čunjeva. Sedmi je bio Ivan Anđelković iz Crvene zvezde koji je igrao za reprezentaciju Beograda takođe sa 610 čunjeva, a osmi Marin Todorovski (Skoplje) sa 575 čunjeva.\nĐorđe Mandić, kuglaš reprezentacije Gradiške, osvojio je sa sjajna 624 čunja prvo mesto u kadetskoj konkurenciji ispred Bojana Kličarića (reprezentacija Beograda) sa 605 i Davida Lajnščaka (reprezentacija Srbije) sa 600 čunjeva. Norbert Ernješi (reprezentacija Srbije) bio je četvrti sa 599 čunjeva, a Borislav Rogić (reoprezentacija Beograda) peti sa 597 čunjeva.\nČaba Zavarko zauzeo je peto mesto sa 576, Marko Antić (obojica kadetska reprezentacija Srbije) sedmo sa 566 čunjeva, dok je osmi je bio Nikola Brković (Gradiška) sa 639 „drva“.\nIgrala su i dva pionira. Sebastijan Molnar iz novobečejskog Jedinstva, inače vicešampion Srbije je sa 566 čunjeva bio prvi, a Vuk Boškov državni šampion iz Banata drugi sa 554 čunja.\nJuniorska reprezentacija Srbije pobedila je sa 2.497 čunjeva (Manojlović 610, Kovač 628, Vlajkov 618, R. Ernješi 641) i pripao joj je pehar Sekretarijata za sport i omladinu Beograda. Druga je reprezentacija Beograda sa 2.462 (Anđelković 610, Kovačić 650, Kličarić 605, Rogić 597) a treća kadetska reprezentacija Srbije sa 2.341 čunj (Lainščak 600, Antić 566, N. Ernješi 599, Č. Zavarko 576). Četvrto je Skoplje sa 2.319, a peta Gradiška sa 2.253 čunja.\nTrofeje su uručili Dragan Ćirić iz Sekretarijata za sport i omladinu Beograda i Petar Grebenar predsednik KS Beograda koji se zahvalio Sekretarijatu za sport i omladinu Beograda na podršci ovom takmičenju mladih kuglaša, kao i gostima iz Skoplja i Gradiške koji su se odazvali pozivu.\nTurnir je izvođenjem počasnog hica otvorio Dragan Ćirić predstavnik Sekretarijata za sport i omladinu Beograda. Prisustvovao je i predsednik KS Srbije Uroš Dragojlović, kao i brojni ugledni kuglaški radnici i prijatelji kuglaškog sporta.\nReviju mladih kuglaša pratio je i selektor juniorske reprezentacije Srbije Vojko Pavlović koji je imao šta da vidi i može da bude zadovoljan jer je bilo pregršt sjajnih rezultata.


Foto: MUP Srbije / MUP\nHrvatska policija pritvorila je i podnela krivičnu prijavu protiv 41-godišnjaka kod kojeg je na širem opatijskom području pronašla 3,4 kilograma marihuane i 27 grama amfetamina ili spida.\nPolicija je izvestila da je 41-godišnjak nakon hapšenja ispitan u Opštinskom državnom tužilaštvu u Rijeci i prijavljen za neovlašćenu proizvodnju i promet drogama, prenela je Hina.\nSumnjiče ga da je drogu posedovao radi daljnje prodaje te da je od leta prošle do oktobra ove godine dao drogu većem broju osoba.\nZaplenjena marihuana je bila pakovana u manje kesice.\nPolicija je, tokom pretrage prebivališta i prostorija koje je osumnjiceni koristio pronašla i digitalnu vagu kao i druge predmete koji se dovode u vezu s preprodajom droge.\nPronađen je i novac u domaćoj i stranoj valuti za koji pretpostavljaju da je zaradio preprodajom droge.\nDeo KBC dr Dragiša Mišović od danas ponovo u kovid sistemu: Zaraženo čak 200 lekara i sestara\n"Zvicer nije sam, ima političkog šefa i pokušaće da se osveti"


Podaci prikupljani 40 godina otkrivaju: Imigracija ne uvećava kriminalitet | Tradicija i običaji\nPodaci prikupljani 40 godina otkrivaju: Imigracija ne uvećava kriminalitet 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nVelika naučna studija zasnovana na podacima prikupljanim 40 godina demantuje tvrdnje da postoji veza između porasta kriminaliteta i broja imigranata.\nIzvor: S nedavno održanog protesta u Njujorku Foto: Profimedia\nNa osnovu podataka prikupljenih tokom četiri decenije, istraživači sa američkog Univerziteta Bafalo došli su do rezultata koji pokazuje da ne postoji veza između porasta stope kriminaliteta i broja imigranata u određenoj sredini.\nU okviru studije proučavana su demografska kretanja u čak 200 američkih gradova na osnovu podataka dobijenih tokom popisa stanovništva u periodu od 1970. do 2010. godine. Takođe, istraživači su uzeli u obzir i baze podataka koje je tokom istog perioda prikupljao Federalni istraživački biro, poznatiji kao FBI.\nKako rezultati studije pokazuju, ne samo da nije uočena veza između porasta stope kriminaliteta u zajednicama u kojima se povećao broj imigranata, već je uočeno da se učestalost pojavljivanja određenih kriminalnih radnji zapravo smanjila.\nU saopštenju za medije koje je Univerzitet Bafalo izdao ovim povodom, Robert Adelman, vanredni profesor UB i glavni autor rada, navodi da je sprovedeno istraživanje ključno u ovom trenutku, uzimajući u obzir aktuelnu političku situaciju u SAD.


Lajčak: Moramo da približimo evropsku perspektivu Zapadnom Balkanu - European Western Balkans\nAutor EWB 29. 05. 2017. 29. 05. 2017.\nMiroslav Lajčak; Foto: Globsec\nBRATISLAVA – Približavanje evropske perspektive Zapadnom Balkanu dovelo bi do smanjenja nacionalističke retorike u tom regionu, smatra ministar spoljnih poslova Slovačke Miroslav Lajčak.\nOn je u intervjuu za European Western Balkans konstatovao da se proces proširenja usporio zbog internih pitanja EU, kao što su ekonomska i migrantska krize, ali da ono ostaje jedna od glavnih politika Evropske unije.\n“Odgovor na pitanje o budućnosti proširenja je u rukama zemalja kandidata zato što će EU uraditi svoj deo”, istkao je on.\nUpitan da prokomentariše aktuelno stanje demokratije i medija u Srbiji, Lajčak kaže da je članstvo u EU politički proces zasnovan na tehničkim kriterijumima, ali nikako tehnički proces, kao i da je politička posvećenost od ključnog značaja.\n“Kada je reč o medijima u Srbiji – da, postoje mnogi signali za zabrinutost i situacija postavlja znakove pitanja, što se odrazilo i u izveštaju Evropske komisije o napretku. Takođe smo primili i nekoliko signala tokom predsedničke kampanje”, navodi Lajčak.\nMediji su u privatnom vlasništvu, ali postoji legitimna zabrinutost o uticaju države i političkih snaga na nezavisnost medija, kaže Lajčak i dodaje da je predstavnica OEBS za slobodu medija prava adresa za pitanje o objektivnoj proceni.\nGovoreći o situaciji u Bosni i Hercegovini, Lajčak kaže da je nepravedno i licemerno nazivati je “propalom državom” zato što je BiH ono što je međunarodna zajednica napravila.\n“Dejtonski sistem nije skrojen u Sarajevu ili u Banjaluci, to je veoma kompleksan i komplikovan sistem i iako uspeh postoji, on je nesumnjivo mnogo sporiji nego što bismo voleli”, navodi on.\nKljučno pitanje je funkcionalnost države, kaže Lajčak i dodaje da je po njegovom mišljenju najbolji način za rešavanje tog pitanja proces evropskih integracija.\n“Pomoglo bi i ako bi međunarodna zajednica bila jedinstvena po pitanju BiH zato što svaka podela u međunarodnoj zajednici vodi do podela društva u BiH”, kaže on.\nKada je reč o Crnoj Gori, Lajčak smatra da je njeno članstvo u NATO jedna od ključnih prekretnica za tu zemlju te da će ono imati pozitivne efekte za sve države šireg regiona koje teže članstvu jer pokazuje da Alijansa ima politiku otvorenih vrata, da je kredibilna te da ispunjava ono što i zemlja ispuni.\nPovodom situacije u Makedoniji, Lajčak izražava nadu da će formiranje vlade na čelu sa Zoranom Zaevim označiti kraj političke krize i dovesti do prevazilaženja podele društva.\nKomentarišući uticaj Rusije u regionu, slovački zvaničnik ocenjuje da je to logična polsedica angažovanja EU.\n“Ne može se sakriti činjenica da je EU postala mnogo manje vidljiva i aktivna na političkom nivou. To tako funkcioniše – ne treba se čuditi što su drugi igrači koji su takođe zainteresovani za ulogu u regionu iskoristili prostor koji je EU ostavila praznim”, kaže on.\nPrema njegovim rečima, članstvo u EU ne znači prekid odnosa sa Rusijom, već je reč o geostrageškoj orijentaciji.\n“Ako želite da bude deo EU to znači da morate da preduzmete neke korake i donesete političke odluke. Niko vas realno ne tera na to, ali to mora da bude jasno”, objasnio je on.\nIli, kako je dodao, “ako želite da imate prijateljske odnose sa EU ali ne i da budete njen deo, onda treba da odlučite da li hoćete da se pridružite nekoj drugoj uniji ili da nastavite sami”, dodaje Lajčak.\nOn je uveren da nema bolje perspektive za zemlje u ovom delu sveta od perspektive članstva u EU.\nNa pitanje da prokomentariše nacionalističku retoriku političkih elita u zemljama zapadnog Balkana, Lajčak navodi da ona postoji te da je deo političke kulture regiona.\nTo, kako je rekao, ne pomaže, ali deluje kod birača zbog čega je politički lideri koriste, a birači očigledno reaguju pozitivnije na nacionalističku nego na proevropsku retoriku.\n“Deo odgovora je možda u činjenici da je evropska perspektiva manje opipljiva u poređenju sa prethodnim godinama, a da bi se to prevazišlo, moramo da približimo perspektivu EU, učinimo je kredibilnijom i onda će evropska retorika, nadam se, postepeno zamenjivati nacionalističku retoriku”, zaključio je šef slovačke diplomatije.\nMiščević: Do kraja juna spremni za otvaranje pet poglavlja\nKonvent komentarisao Pregovaračku poziciju za Poglavlje 6\nO čemu Srbija pregovara u dva nova poglavlja?\nFilip Lukić 20. 06. 2017. 21. 06. 2017.\nVarhelji u Podgorici o predlogu nove metodologije i Zakonu o slobodi veroispovesti


U Srbiji malo mladih preduzetnika | Novosadski informativni portal 021\nU Srbiji malo mladih preduzetnika\nU Srbiji je tek svaki četvrti preduzetnik i svaki 17. vlasnik preduzeća mlađi od 30 godina, pokazalo je istraživanje sprovedeno u okviru projekta Mreže omladinskih fondova Zapadnog Balkana i Turske.\n"RTS" piše da od 700.000 ljudi koje Nacionalna služba za zapošljavanje registruje kao nezaposlene, čak je četvrtina mlađa od 30 godina. U nameri da se mladi ohrabre da započnu sopstveni posao, Privredna komora Srbije osnovala je Savet za omladinsko preduzetništvo.\nIsidora i Đorđe Filipović završili su studije u Americi i tamo su radili sedam godina u uspešnim kompanijama. Posle toga su odlučili da se vrate u Srbiju i započenu sopstveni posao. Njihova firma bavi se softverskim razvojem veb i mobilnih aplikacija i pomaže drugima da prođu proces digitalizacije.\n"Imali smo tu ambiciju da pokrenemo firmu jer je lakše pokrenuti taj inicijalni korak nego što je to na zapadu gde su potrebni ogromni krediti za taj početak a to za sobom nosi velike rizike. Mnogo su veći i ozbiljniji padovi ovde nego negde van zemlje", objašnjava Đorđe Filipović.\nU Privrednoj komori Srbije navode da su osnovali Svet za omladinsko preduzetništvo kako bi podržali mlade u biznisu da uspešno savladaju početničke probleme u poslovanju.\n"Privredna komora Srbije je na raspolaganju da pruži podršku od formiranja ideje, pri izradi biznis plana, upućivanju na određene finansijske izvore, i praćenju kako bi se od ideje do implementacije zatvorio ceo proces", navodi Aleksandar Kemiveš iz Sektora za razvoja PKS-a za RTS.\nPut od ideje do realizacije nekog posla je neizvestan i dug i dešava se da mladi preduzetnici odustanu već u prvoj godini, kažu u Centru za edukaciju i društvenu emancipaciju mladih.\n"Dešava im se da tokom te prve godine poslovanja da im troškovi budu veći nego što su planirali, da im proizvod koji su patentirali u prvoj godini ne postigne određene rezultate. Ono za šta se naša organizacija zalaže jesu poreske olakšice za ljude koji pokreću svoj biznis", objašnjava Paja Pomak iz CEDEM-a.\nOzbiljne padove u poslovanju imali su i Filipovići, više puta, ali nisu odustali.\nNovoosnovani savet će se baviti i zastupanjem interesa preduzeća u prvih pet godina rada, unapređenjem komunikacije i edukacijom.\n05.03.2017\t• 02:46\nsrbadija ne dozvoljava mladim ili starijim preduzetnicima razvoj. Sve se svodi na placanje racuna i poreza + kamata... treba da radis 16 sati na dan samo da dopunis budzet AV... pa mrs breee


Infektivna klinika KCS: Ne znamo ni kad je dan, ni kad je noć – ova donacija nam mnogo znači - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Infektivna klinika KCS: Ne znamo ni kad je dan, ni kad je noć – ova donacija nam mnogo znači\nInfektivna klinika KCS: Ne znamo ni kad je dan, ni kad je noć – ova donacija nam mnogo znači\nKompanija Meridian donirala bolničke ležajeve Infektivnoj klinivi KCS\n18Piše: Promo 02. decembra 2020. 18.05 Izmenjeno: 18.06\nEpidemiološka situacija iz dana u dan se pogoršava, pa je zdravstveni sistem naše zemlje pod velikim pritikom, pre svega usled gotovo popunjenih bolničkih kapaciteta i višemesečne, danonoćne borbe medicinskih radnika.\nPažljivo prateći situaciju u celoj zemlji, kompanija Meridian hitno je reagovala i ponovo posetila Infektivnu kliniku KCS.\nOvoga puta, donirani su bolnički ležajeve kako bi se maksimizovali kapaciteti ove ustanove i primio što je moguće veći broj pacijenata sa kritičnom kliničkom slikom.\nOva ustanova nalazi se u samom špicu udara talasa pandemije i dnevno izvrši više od 400 pregleda. Kapaciteti su puni i na odeljenjima u intenzivnoj nezi nalazi se više bolesnika nego što je predviđeno. Bio je to povod da Meridian hitno reaguje i pomogne ovoj ustanovi, ušavši tako u deseti uzastopni mesec kako neprekidno obilazi ustanove zdravstvene zaštite širom Srbije.\n„Toliko nam pacijenata dolazi na dnevnom nivou da više ne znamo ni kada je dan, a kada noć. Odavno smo prešli na sistem pomoćnih ležajeva, i zato je donacija iz Meridiana dragocena. Ako se dobro sećam, ovo je treći put kako nam pomažete i stvarno vam od srca vam hvala“, reči su glavne medicinske sestre Milke Čehić, koja je još jednom apelovala na sve sugrađane da budu odgovorni prema sebi i drugima, jer će tako najbolje pomoći lekarima i medicinskim sestrama.\nDonacija Infektivnoj klinici samo je nastavak velike Meridianbet humane priče, u okviru koje su zaposleni u ovoj kompaniji obišli više od 60 gradova i opština Srbije, uputivši višemilionske pakete donacija u novcu, medicinskoj opremi i drugim potrepštinama.\nMalo je toga po čemu ćemo ovu godinu sačuvati u lepom sećanju, ali će zasigurno biti jedna od presudnih kada je u pitanju redefinisanje suštine solidarnosti u domaćoj poslovnoj zajednici.\nMeridian nastavlja borbu za što bržu pobedu nad pandemijom i biće uvek uz lekare i medicinske sestre, heroje 2020. godine.\ndonacija, Donacije, humanitarne akcije, Infektivna klinika KCS, kladionica meridian, Klinika za infektivne i tropske bolesti, Korona virus, meridian, meridian bet, meridianbetBeograd\nIrena Vujović i Meridian uručili paketiće za decu na Institutu za onkologiju\nOva godina biće u znaku milionskih donacija najhumanije domaće kompanije\n02. decembra 2020. u 12.48\nSpali smo na to da nam gambling industrija održava zdravstveni sistem, hvala im na tome zaista, pošto država ipak mora da donira milijarde crkvi i za novogodišnje osvetljenje.\n03. decembra 2020. u 08.14\nMeni je drago da Meeidian hoce da ucestvuje, posto naravno nisu obavezni. I slazem se sa vama, gde je crkva u ovakvim momentima, koja bi trebala prva da bude uz narod? Videli smo vec kako je pomogla, ljubljenjem istog plesiglasa i lizanje iste kasicice\n03. decembra 2020. u 08.16\nSamo neka odrzavaju. Konacno da se pojavi neko ko je drustveno odgovoran, posto vecina industrija okrece glavu\n02. decembra 2020. u 13.11\nŠto volim kad se kompanije utrkuju koja će više da donira. Bravoooo\n02. decembra 2020. u 16.44\nBravo za Meridian..uvek pomazu narodu kada je najteže.\n02. decembra 2020. u 14.42\nTuga sta se desava,jedna kladionica donira novac bolnicama a novac drzave ko zna gde ide.Skidam kapu Meridianu.\n03. decembra 2020. u 08.17\nU ovim vremenima se vidi ko je kakav. Oni od kojih se najmanje ocekivalo su prvi u redovima. Ostali okrecu glave\nDejan Abadzin kaže:\n02. decembra 2020. u 15.39\nSuper je sto su to poklonili,ali nije uopste dobro sto su najbogatije firme svoje bogatsvo stekle na sirotinji koja se cupa sa siguricom godinama,verovatno gazde grize savest kako su dosle do tog bogatstva ili osiguravaju svoje pozicije u narednom periodu svojim donacijama.\nDarko Milikic kaže:\n02. decembra 2020. u 17.12\nBrate niko nas ne tera da se kockamo realno,i nije ti kladionica kriva sto drazava ne vodi racuna o sirotinji.narod je kriv pre ce u kladzu nego da radi.Svaka cast za lezajeve to je bas ono sto nasim bolnicama fali u velikom broju po svim gradovima\n02. decembra 2020. u 19.39\nHumanost i solidarnost nikad nisu bili potrebniji…U svemu tome,velikim donacijama prednjaci Meridian….\n02. decembra 2020. u 21.50\nSvaka cast Meridian, kreveti u bolnicama su sada najpotrebniji u celoj Srbiji.\n03. decembra 2020. u 08.12\nNa zalost, tako je. Ali zahvaljujuci Meridianu to je sada makar malo dovedeno u red\n03. decembra 2020. u 02.32\nLepo od meridiana treba svaka pomoc u ovo doba korone. Svaka cast trebalo bi i drugi da se ugledaju na vas\n03. decembra 2020. u 02.33\nTako treba da pomogne ko moze bravo za meridian\n03. decembra 2020. u 08.11\nSigurno da jeste velika pomoc u ovim ludim vremenima.\nSada je najbitnije u ovakvim situacijama biti kao Meridian . Od velike pomoci . Bravo za vas\n03. decembra 2020. u 08.18\nMeridian ove glupe 2020 prica najlepse price. Svaka cast za gest\nRade Vulic kaže:\n03. decembra 2020. u 08.20\nKrusevac, Zemun, humanitarni turniri, KCS, paketi humantarne pomoci, ove godine Meridian definitivno nije sedeo skrstenih ruku i sve posmatrao iz ciska , svaka cast


Pomen poginulim srpskim borcima u Vigošti | Republika Srpska\nNaslovna Bosna i Hercegovina Pomen poginulim srpskim borcima u Vigošti\nPomen poginulim srpskim borcima u Vigošti\nSluženjem parastosa, polaganjem cvijeća i paljenjem svijeća danas je u Vigošti kod Kotor Varoši obilježeno 18 godina od stradanja 14 srpskih boraca koji su ubijeni u zasjedi u ovom mjestu, i ranjavanja isto toliko njihovih saboraca.\nNakon parastosa koji je služio jeromonah manastira Liplje otac Jovan, prisutnima se obratio predsjednik opštinske Boračke organizacije Gosto Trivunović, koji je istakao da srpski borci koji su dali živote za odbranu svog naroda i Republike Srpske nikada neće biti zaboravljeni.\nZamjenik načelnika opštine Nedeljko Glamočak rekao je da obilježavanje stradanja i odavanje pošte poginulim srpskim borcima doprinosi dokazivanje istine da su u proteklom ratu stradali i Srbi, što u današnje vrijeme mnogi na razne načine pokušavaju omalovažiti.\n„Lokalna zajednica će u narednom periodu nastaviti da podržava obilježavanje značajnih događaja iz proteklog rata i, u granicama mogućnosti, pružiti pomoć porodicama poginulih boraca“, rekao je Glamočak.\nSedamdesetogodišnji Mihajlo Tepić, koji je prvi put nakon 18 godina sa suprugom Rosom, sinom Radenkom, snahom Anjom i unukom Stefanom došao u Vigoštu da posjeti mjesto pogibije sina Miroslava, rekao je da odavanje pošte i sjećanje na poginule borce ublažava bol porodica palih srpskih boraca.\nPrilikom napada na kombi u kojem su se nalazili borci, koji su se sa smjene vraćali kućama, mučki iz zasjede su ubijeni Miroslav Pešević, Budimir Kuzmić, Obrad Đukić, Slobodan Vučanović, Milorad Narić, Spomenko Dubočanin, Veseljko Šebić, Nedeljko Čupić, Vlado Božičković, Radovan Lujić, Miroslav Tepić, Zoran Vasiljević i Zoran Malijević, dok je kasnije od posljedica ranjavanja preminuo Vjekoslav Smiljić.


eu.me - Crna Gora predano radi, kako bi saobraćajni standardi bili bliži onima u EU\nčetvrtak, 24 mart 2016 12:17\nPotreba za sve većom mobilnošću i boljom povezanošću, kako na nacionalnom, tako i na nivou EU, zahtijeva da se propisi u oblasti saobraćaja stalno unapređuju.\nStoga, cilj evropske politike u ovom poglavlju jeste da stvori uslove za bezbjedniji, sigurniji i efikasniji prevoz, poboljšan kvalitet saobraćajnih usluga i unapređenje postojeće i izgradnju nove saobraćajne infrastrukture.\nPored toga, pravnom tekovinom ovog poglavlja se definišu standardi za smanjenje štetnog uticaja saobraćaja na životnu sredinu, kao i djelotvorniju zaštitu prava putnika i sprovođenje socijalnog zakonodavstva.\nPravna tekovina 14. poglavlja, zajedno s propisima obuhvaćenim 21. poglavljem Trans-evropske mreže,\nstvara gustu mrežu saobraćajnica kako bi svi dijelovi Evropske unije bili dobro povezani i kako bi saobraćajne usluge na toj mreži bile svima dostupne pod jednakim uslovima.\nCrna Gora je svjesna obaveza koje proizilaze iz ovog poglavlja i predano radi na svim aktivnostima kako bi saobraćajni standardi u Crnoj Gori bili što bliži onima u EU.\nUzimajući u obzir činjenicu da se saobraćaj ne zaustavlja na nacionalnim granicama i da je od ključnog značaja uspostavljanje međudržavne saradnje, Crna Gora je tokom prethodnog perioda potpisala veliki broj sporazuma s EU i postala članica brojnih regionalnih, evropskih i međunarodnih organizacija.\nPrema ocjenama s analitičkog pregleda i stepena usklađenosti s pravnom tekovinom EU, Crna Gora je dostigla zadovoljavajući nivo, ali je u narednom periodu potrebno preduzeti aktivnosti na unapređenju\npropisa u oblasti drumskog, željezničkog i pomorskog saobraćaja.\nPoseban izazov u ovom poglavlju predstavlja oblast unutrašnjih plovnih puteva, koja bi, prema preporuci EU, trebalo da se prepozna kao poseban sektor saobraćaja i da se zakonski reguliše.\nSektor drumskog saobraćaja je regulisan propisima koji imaju za cilj da prevoz robe i putnika učine bezbjednijim i efikasnijim i da smanje stopu saobraćajnih nesreća na putevima Crne Gore, a samim tim i stopu smrtnosti.\nOvom cilju doprinose odgovarajuća osposobljenost prevoznika, korišćenje ograničavača brzine i tahografa, kontrole na putevima i ostali tehničko-bezbjednosni uslovi.\nU narednom periodu, u oblasti drumskog saobraćaja je predviđeno donošenje nekoliko zakona i podzakonskih akata kojima će se postići potpuna usklađenost s pravnom tekovinom EU.\nU okviru željezničkog saobraćaja, od januara 2014. se primjenjuju dva nova zakona: Zakon o željeznici i Zakon o organizaciji, bezbjednosti i efikasnosti željezničkog saobraćaja koji su u znatnoj mjeri usklađeni s pravnom tekovinom EU, a njihova potpuna usklađenost postiže kroz podzakonske akte koje Crna Gora donosi u skladu s Programom pristupanja EU.\nKad je riječ o vazdušnom saobraćaju, Crna Gora je 2007. donijela Zakon o potvrđivanju multilateralnog ECAA Sporazuma, u kojem je precizirana pravna tekovina EU s kojom će se, kroz I i II tranzicioni period, usaglasiti nacionalni propisi. Zahvaljujući sprovođenju I tranzicione faze, najviši stepen usklađenosti postignut je upravo u civilnom vazduhoplovstvu.\nU periodu 2013-2015, Crna Gora je uspješno završila sve pripremne aktivnosti na uspostavljanju režima "jedna sigurnosna provjera" (One Stop Securtiy) koji će krajem februara 2016. početi da se primjenjuje na aerodromima Crne Gore.\nOvaj režim omogućava da putnici, prtljag i teret koji su prošli jednu sigurnosnu kontrolu u svojim početnim destinacijama na letovima između EU i Crne Gore, obave transfer na vezani let, a da ne moraju da se opet podvrgavaju drugoj kontroli.\nU dijelu pomorskog saobraćaja, 2014. je donijet Zakon o potvrđivanju Konvencije o radu pomoraca, a u 2015. su ratifikovane Atinska konvencija o prevozu putnika i njihovog prtljaga morem i Pariški memorandum o razumijevanju o kontroli države luke.\nZahvaljujući ovim konvencijama postiže se bolja kontrola radnog vremena pomoraca, viši standardi bezbjednosti i sigurnosti i bolji nadzor pomorskog saobraćaja.\nCrna Gora je donijela Zakon o sigurnosti pomorske plovidbe i Zakon o zaštiti od zagađenja mora sa plovnih objekata, a početkom 2016. se očekuje donošenje Zakona o bezbjednosnoj zaštiti luka i brodova.\nSve oblasti saobraćaja zahtijevaju određeni napredak i kontinuiran rad na pravilnoj i djelotvornoj primjeni\nSaradnja u okviru berlinskog procesa koji, između ostalog, podrazumijeva i realizaciju infrastrukturnih projekata, doprinijeće razvoju saobraćaja, a samim tim i napredak u svim oblastima s kojima je ovo poglavlje povezano.\nPrema Programu pristupanja Crne Gore EU, u okviru 14. poglavlja, tokom narednog trogodišnjeg perioda nas očekuje donošenje pet strategija, osam novih zakona i 55 podzakonskih akata.\nNavedeno govori u prilog činjenici da je saobraćaj zahtjevna i obimna oblast i da će period pred nama biti ključan u ostvarenju visokog stepena usklađenosti i sprovođenju propisa obuhvaćenim važnim i, za građane, veoma korisnim poglavljem.\nRadna grupa za ovo poglavlje je formirana 4. IV 2013. i broji 51 člana i 20 pridruženih članova.\nPoglavlje Saobraćajna politika je otvoreno na Međuvladinoj konferenciji održanoj u Briselu 21. XII 2015.\nAutorka teksta je Amina Bajrović, sekretarka radne grupe za Poglavlje 14\nTekst je objavljen u časopisu "Diplomarius" koji izdaje Ministarstvo vanjskih poslova i evropskih integracija


Igor Crnadak, kandidat PDP za Narodnu skupštinu RS: Srpska treba biti otvorena, a ne izolovana! – BiGportal.ba\nIgor Crnadak, kandidat PDP za Narodnu skupštinu RS: Srpska treba biti otvorena, a ne izolovana!\nU Republici Srpskoj postoje dva politička bloka i vrlo jasna podjela oko ključnih stvari, kao što su: ekonomija, kako podstaći bolji razvoj, kako riješiti pitanja koja se tiču bolje investicione klime, više posla, veće plate i veće penzije.\n– Partija demokratskog progresa upravo se zalaže za te vrijednosti. Mi želimo Srpsku otvorenu prema ostatku svijeta, Srpsku čija će djeca sa ponosom da van njenih granica pričaju odakle dolaze, atraktivnu Republiku Srpsku koja će biti plodonosna platforma potencijalnim investitorima, i oaza mira i sigurnosti za sve one koji se opredijele u njoj da žive, uče i rade – ističe kandidat Partije demokratskog progresa za Narodnu skupštinu Republike Srpske Igor Crnadak.\nAktuelni ministar inostranih poslova BiH u razgovoru sa diplomatama širom svijeta uvjerio se da strani investitori kao i obični građani imaju ambiciju da dolaze u Republiku Srpsku, ali žele izvjesniju klimu u kojoj će moći da plasiraju svoje ideje.\n– Siguran sam u to i imam na stotine svjedoka za svoje tvrdnje, da je Republika Srpska, sa svojim geografskim i prirodnim resursima vrlo zanimljiva i ostatku svijeta i moramo da radimo na tome da joj podignemo diplomatski dignitet, prije svega u regionu, a potom i u ostatku svijeta i pružimo joj šansu da bude dostojanstvena i ponosna – naglasio je Crnadak.


Uhapšeni članovi "bankomat bande" u Nemačkoj i Holandiji, pljačkali i raznosili aparate eksplozivima | Novosadski informativni portal 021\nUhapšeni članovi "bankomat bande" u Nemačkoj i Holandiji, pljačkali i raznosili aparate eksplozivima\nPolicija u Holandiji i Nemačkoj uhapsila je devet članova bande odgovorne za niz pljački sa bankomata u Nemačkoj i za osnivanje centra za obuku za dizanje bankomata u vazduh, saopštio je Evropol.\nOtkrivanje tog improvizovanog centra, u holandskom gradu Utrehtu, pomoglo je u razotkrivanju bande tokom 18-mesečne prekogranične istrage, navodi Evropol, prenosi AP.\nPolicija u gradu Oznabrik na severu Nemačke je saopštila da je postala sumnjičava kada je tamošnji 29-godišnji Holanđanin naručio nekoliko bankomata, navodeći da se radi o jednom umetničkom projektu.\nUmesto toga, mašine su isporučene u skladište u Utrehtu, gde su muškarac i još jedna osoba isprobali načine da ih dignu u vazduh, kako bi došli do gotovine unutra i snimili video snimke svojih napora.\n"Par je naručivao različite modele bankomata i snimao tutorijale o tome kako ih najefikasnije razneti", navodi se u saopštenju Evropola.\nStradao tokom testiranja\nPolicija u centralnoj Holandiji je saopštila da je 29-godišnjak na kraju poginuo u septembru 2020. godine tokom testiranja eksplozivne naprave u centru za obuku, dok je jedan saučesnik povređen i uhapšen. Njihov identitet nije objavljen, u skladu sa holandskim i nemačkim zakonima o privatnosti.\nBanda je optužena da je minirala najmanje 15 bankomata širom Nemačke, nanevši štetu od više miliona evra. Oko 414 bankomata razneto je širom Nemačke 2020. godine, što je povećanje od 19 odsto u odnosu na prethodnu godinu.\nkriminal\tevropol\tbankomat banda


Agent prodaje - Aera Group d.o.o.\nKragujevac, Kralja Aleksandra I Karađorđevića 84\n67.700 RSD (mesečna plata) ugovor\tpuno radno vreme\nNašem uvozniku i ekskluzivnom distributeru za Srbiju potrebni su ljudi sa potencijalom i visokim nivoom ambicije i energije, sa i bez iskustva.\nPotrebni su nam saradnici zainteresovani za rad na teritoriji Kragujevca, puno radno vreme u ambicioznom i veoma dinamičnom timu.\nFixna zarada 67.700 RSD\nKompanija AERA GROUP osnovana je 2011. godine u Beogradu, sa cljem da domaćem tržištu ponudi najkvalitetnija rešenja u oblasti prodaje aparata za održavanje higijene u domaćinstvu. Ovlašćeni smo uvoznici nemačkog brenda HYLA, jednog od svetskih lidera među proizvođačima aparata za filtraciju vazduha i čišćenje prostora. Naš tim trenutno čini preko 40 zaposlenih koji veruju da je zadovoljstvo klijenta prioritet svake kompanije koja uspeh želi na duge staze.


U trci za Komercijalnu tri fonda i jedna banka | Kamatica\nPočetna > vest > U trci za Komercijalnu tri fonda i jedna banka\nTekst objavljen: 11.09.2019 12:05\nČetiri koverte, sa neobavezujućim ponudama za kupovinu Komercijalne banke, u utorak su otvorene na sednici tenderske komisije Ministarstva finansija\nZa najveću banku u domaćem vlasništvu zainteresovane su, kako "Novosti" nezvanično saznaju - jedan investicioni fond i tri banke, koje su već prisutne na srpskom tržištu.\nMinistar finansija Siniša Mali juče je potvrdio da su za Komercijalnu banku neobavezujuće ponude poslale i banke koje su prisutne na domaćem tržištu kao i fondovi.\n"Za Komercijalnu banku je bilo šest zainteresovanih banaka i institucija, a dostavljene su četiri neobavezujuće ponude", istakao je Mali, potvrđujući da su sve četiri stigle blagovremeno, u predviđenim rokovima.\nPonude su otvorene i konstatovano je da su kompletne, odnosno da sadrže elemente predviđene tenderskom dokumentacijom za prvu fazu.\nPet razloga zbog kojih bogataši štede u švajcarskim bankama\nRekordni rezultati Vojvođanske banke i OTP grupe Mađarska u prvoj polovini 2019. godine\nDržava na Komercijalnoj gubi 36 miliona evra?\nponude komercijalna banka kombank Komercijalna banka prodaja komercijalne banke siniša mali


Banke povećavaju provizije a NBS se češlja - Jutarnji GLASnik\nPojedine banke koriste letnju sezonu i podižu cene svojih usluga ili uvode nove provizije, pa su na primer, počele da naplaćuju slanje opomena i do 300 dinara, kažu u Udruženju za zaštitu potrošača „Efektiva“. U Narodnoj banci Srbije podsećaju da su izmene i dopune Zakona o platnim uslugama stupile na snagu 16. juna 2018. godine i da će primena početi istekom roka od devet meseci.\nU „Efektivi“ je Tanjugu rečeno da banke na taj način pokušavaju da nadoknade manje prihode u prvoj polovini godine.\nDejan Gavrilović iz Udruženja za zaštitu potrošača „Efektiva“ kaže da pojedine banke koriste priliku kada je većina njihovih klijenata na odmoru i povećaju namete ili uvode nove.\n„U javnosti se ovih dana priča da pojedine banke počinju da naplaćuju proveru stanja na bankomatu, povećavaju cenu opomena koje šalju, naplaćuju transakcije putem e bankinga i slično. Sasvim je jasno i bilansi banaka to pokazuju da je pad prihoda od kamata, što je osnovna delatnost bankarskog sektora, toliki da banke pokušavaju da ga nadomeste na svaki drugi način“.\n„To bi svakako bila najveća kazna za banku koja to radi. Što se tiče cena opomena, priča se da cene idu i do 300 dinara, što smatramo nepravičnom ugovornom odredbom i smatramo da banke mogu da naplaćuju opomenu, ali po realnoj ceni koštanja tog papira i njegovog slanja, ali nikako ne mogu da zarađuju na samoj opomeni“, napominje Gavrilović.\nGavrilović navodi da banke kalkulišu i sa tim da je svest građana na nivou da će većina da kaže – dobro, to i nije neki novac, sad mi je mnogo teže da otvaram e-banking u nekoj drugoj banci i bolje da ostanem tu i platim.\nPružalac platnih usluga dužan je da platiocu – klijentu na njegov zahtev, bez naknade, jednom mesečno na papiru dostavlja informacije o pojedinačnim izvršenim platnim transakcijama.\nTagged BANKE, JORGOVANKA TABAKOVIĆ, NBS, POPVEĆANJE, PROVIZIJA\nAmbasador Kine o KiM: Važne stvari se ne rešavaju za par meseci – mi smo čekali 100 godina Hong Kong


21. Oct 2020 486\nDom zdravlja Stanari uskoro će preći na trezorski sistem poslovanja. Do sada su u Republici Srpskoj na trezor prešla tri doma zdravlja. Uz Čelinac, Derventu i Bratunac, uskoro bi trebalo da budu domovi zdravlja Milići, Prnjavor i Stanari.\n"Tako da ulazimo u jednu aktivnost obuke i pripreme ljudi, kako iz doma zdravlja tako i iz opštine da se prihvati i ova ustanova na trezorski sistem poslovanja s obzirom da je Centar za socijalni rad već na trezorskom načinu poslvanja", rekao je Alen Šeranić, ministar zdravlja i socijalne zaštite Republike Srpske.\nOsim trezorskog poslovanja razgovaralo se i o projektima lokalnog doma zdravlja koji će ih približiti pacijentima. Riječ je o prevencija masovnih nezaraznih bolesti.\n"Što smo mi težili i trudili se a imali smo i preporuke od ministarstva da usluge kada je u pitanju itekako koje su potrebne, da se ide ka pacijentu, nije samo u pitanju mreža porodičnih ambulanti nego dolaženje do pacijenta mi smo to postavili operativno osmisili", istakao je Dušan Panić, načelnik opštine Stanari, prenosi ATV.\n"Prenevtivu moždanog udara kao što i do sad se radi juče smo imali prevenciju pošto je oktobar mjesec karcinoma dojke, ovdje je doktor ordinirao Jović, gdje je bilo oko 30 žena na pregledu", naglasio je Nedeljko Đekić, direktor Doma zdravlja Stanari.\nRazgovarano je i o nabavci vakcine protiv sezonskog gripa, kako bi ona bila dostupna lokanom stanovništvu. Minisatr Šeranić upoznao se i sa problematikom projektima Centra za socijalni rad u Stanarima, te prijektima te ustanove, koji ove godine zbog korone nisu realizovani.\nTagovi: dom zdravlja republika srpska\nU Doboju organizovan humanitarni bazar za liječenje Minje Matić\nDobojski zdravstveni sistem pred kolapsom\nMirotić trojkama za najugroženije: U toku Božićnog posta pogađaće za porodicu Kokić iz Doboja\nDobojski Sokolski dom postaje Srpsko kulturno društvo


U petak 15.januara, konferencijom za štampu, a potom i prvim treningom u 2016.godini, fudbaleri Mladosti su počeli pripreme za prolećni deo prvenstva. Ambicije kluba su nepromenjene u odnosu na početak prvenstva, a to je plasman u plej-of, nastavak prepoznatljive igre i afirmacija mladih fudbalera.\nEkipu su za sada pojačali, vezni igrač Napretka Stevan Luković, napadač komšijskog Javora Bojan Čečarić, iskusni golman Ognjen Čančarević, mladi štoper Železničara iz Lajkovca Nemanja Mladenović, povratnik u redove Mladosti Stefan Golubović, kao i Nikola Pantović bivši član Honveda iz Mađarske. U toku su pregovori sa jos nekoliko iskusnih igraca sa internacionalnim iskustvom, među kojima su i dvojica koja su potekla iz Mladosti ali o imenima se za sada neće pričati. U klubu više nisu: Alempijević, Milovanović, Jevrić, Jagodić, Džudurdić i verovatno Lazar Jovanović.\nEkipa će trenirati u Lučanima do 21.januara, a zatim se seli u Makedoniju(Ohrid), gde će odraditi osam prijateljskih utakmica(25/01 Mladost Carev Dvor, 28/01 Radnik Surdulica, 31/01- biće uskoro poznat protivnik, 03/02 Sloga Skoplje, 06/02 Javor, 08/02 Borac Čačak, 10/02 Renova i 11/02 Spartak Subotica). Ako to vremenski uslovi dozvole, povratak u Lučane je planiran za 12.februar, gde će trenirati do početka prvenstva. Prvi zvaničan meč u 2016.godini u okviru takmičenja Super lige, Mladost će odigrati u subotu 20.februara u Beogradu protiv Crvene Zvezde.\nU prilogu pogledajte video sa konferencije za štampu kao i fotografije novih fudbalera, detalje sa prozivke i prvog treninga Mladosti.\nPročitano 3661 puta\nPoslednji put izmenjeno petak, 15 januar 2016 19:14\nViše iz ove kategorije « FK Mladost počinje pripreme 15. januara, među pojačanjima i “bomba” iz Senegala\t"Miteks" iz Arilja novi je sponzor opreme FK Mladost(video,foto) »


U okviru te sesije razmatrana su i pitanja vođenja kaznenih evidencija i razmena njihovih podataka, prostorija u kojima borave lica lišena slobode, a posebna pažnja posvećena je saradnji u oblasti zaplene i oduzimanja imovine stečene kriminalom, sredstava kojima su izvršena krivična dela, kao i međusobnog priznanja novčanih kazni.\nNa kraju sesije razmatran je pravni okvir Evropske unije koji se odnosi na pravni položaj i zaštitu prava žrtava u krivičnom postupku.\nKako je ranije saopštio MUP, tokom prepodnevnog rada eksplanatornog skrininga u Briselu, razmotrena su pitanja koja se odnose na oblast borbe protiv organizovanog kriminala, krijumčarenja ljudi, oružja i municija, a posebna pažnja posvećena je borbi protiv krijumčarenja i ilegalne proizvodnje i trgovine narkoticima i psihotropnim supstancama.\nU Briselu je danas u toku drugi dan eksplanatornog skrininga koji se tiče pitanja iz Poglavlja 24 pregovora sa EU - pravde, slobode i bezbednosti, a glavne teme razgovora su borba protiv terorizma, razmena podataka i suzbijanje trgovine ljudima.\nMinistar bez portfelja zadužen za evropske integracije Branko Ružić i šefica srpskog tima za pregovore o pridruživanju Tanja Miščević predvode delegaciju koja uključuje brojne stručnjake iz MUP-a, pravosuđa, odbrane i ostalih organa bezbednosti.\nU ovoj rundi skrininga u Briselu učestvuje i delegacija Ministarstva unutrašnjih poslova Srbije na čelu sa državnim sekretarom Vanjom Vukićem, koji je predsednik pregovaračke grupe za poglavlje 24 "Pravda, sloboda i bezbednost".\nOva runda skrininga o poglavlju 24 nastaviće se i sutra, a sledeća će biti posvećena poglavlju 32, koje se odnosi na javne finansije.\nadvokat «afera index» «alternativne sankcije» amnestija «barak obama» beograd «bizarne tuzbe» «bizarni zakoni» bodovi «bris taton» burke e-uprava ecdl echr «elektronska narukvica» «elektronsko poslovanje» «evropski sud za ljudska prava» facebook «haska presuda gotovini» «haski tribunal» huligani «internet law» «izbor sudija» «kaznena politika» «kucni pritvor» lausevic mobing «mreza sudova» osiguranje «poverenik za informacije od javnog znacaja» presude protest «protest advokata» pukanic «ratni zlocin» «reforma pravosudja» «reizbor sudija» «rodoljub sabic» saobracaj «smrtna kazna» srbija studenti sudjenja «sudski vestak» «sukob u advokaskoj komori» «tuzilacka istraga» «uros misic» «zakon o zastiti potrosaca» «zakonik o krivicnom postupku» zatvor\nWHERE (post_ID = 2700)


15-07-2020 18:56 Srbija Stav\nU Srbiji se trenutno sprovodi hibridna operacija koja ima za cilj potpunu destabilizaciju države. Nesumnjivo da ovu destabilizaciju sprovodi više različitih i dobro sinhronizovanih grupa. U toku je optimalno osmišljen i razrađen plan napada na predsednika države kroz široki spektar medija, jer je negde dobro procenjeno da je upravo on najvažnija karika političke stabilnosti.\nAmerički vojnici (Foto: RIA)\nZanimljivo je istaći i to da se u protestima koji se ovih dana odvijaju širom naše zemlje, provlači i neprijateljski odnos prema Rusiji, kako bi se, sa krajnjim namerama, zadali udarci usmereni na rušenje odličnih srpsko-ruskih odnosa. Ne treba smetnuti sa uma ni to da je Rusija trenutno jedini iskreni zaštitnik Srbije na međunarodnoj političkoj pozornici, a to određenim centrima moći u našoj zemlji i van nje nikako ne odgovara.\nNije potrebno podsećati na to da je jedino je Rusija, od svih stalnih članica Saveta bezbednosti UN odlučna da u svakom trenutku iskoristi pravo veta kada je Srbija u pitanju i tako stavi do znanje svima da niko ne može beskrajno ponižavati našu zemlju. A pogotovo ne na način kako su to činili Britanci, vešto pokušvajući da predstave nas Srbe kao genocidni narod kroz usvajanje njihove nametnute rezolucije o Srebrenici. Naravno, radi se o „pravednoj“ rezoluciji koja ni u jednoj svojoj reči ne pominje monstruozne zločine koji su počinjeni nad ukupno 3267 Srba od strane muslimanskih snaga, a pod pokroviteljstvom i blagoslovom snaga UN.\nU trenutku kada je saradnja između Srbije i Rusije i dva bratska naroda na istorijski visokom nivou, deluje prosto neverovatno da bi Rusija mogla da ima interesa da učestvuje u rušenju vlasti u Srbiji. Srbija je u međunarodnim okvirima postupala časno i pravično kada je o Rusiji reč. Podsetimo se, naša zemlja je odolela intenzivnim pritiscima raznoraznih svetskih moćnika odbijajući da uvede sankcije Rusiji, a na šta su u isto vreme bile prisiljene gotovo sve evropske države čak i kada je to bilo protivno njihovim ekonomskim i nacionalnim interesima. Mnoge zemlje su pretrpele veliku finansijsku štetu zbog tog nametnutog neprijateljstva prema Rusiji. Te države su prisiljene i na poznatu NATO doktrinu koja se odnosila na obavezu zamene ranije pribavljenog sovjetskog oružja za oružje proizvedeno u NATO zemljama, pa su na taj način reketirani da izdvajaju novac za oružje koje je najčešće kao neupotrebljivo rashodovano u američkoj vojsci. Takve otužne primere možemo pronaći u gorovo svim balkanskim državama koje su imale čast da „očiste“ deponije američke vojske i da za to još i papreno plate. Srbija je sve to godinama odbijala i uspešno odbija i dalje.\nDomaći NATO lobisti su poslednjih dana, gotovo u talasima plavili medijsku sliku Srbije svojim neshvatljivom agresijom prema srpsko – ruskim odnosima. Ipak, reakcija većinskog stanovništva u našoj zemlji na ovakve stavove je negativna, koji je po ko zna koji put stavio do znanja svima njima da NATO ni danas, posle toliko godina, nema nikakvu podršku u Srbiji a i da je, kako stvari stoje, skoro neće ni imati. Srbi, na nesreću svih ovih apologeta evroatlantizma, još uvek nisu zaboravili „blagodeti“ zločinačkog bombardovanja 1999. godine. To sećanje je i danas veoma živo zahvaljujući i pogubnoj i poraznoj statistici bolesti kancera, koja je najdirektnija posledica zasipanja bombama obogaćenim osiromašenim uranijumom.\nUtrkivanje ko će jače da se baci kamenom na Rusiju, na svetlost dana i još jednom pokazale svu glupost i nerazumnost onih koji takvu politiku propagiraju. Organizacije „angažovane„ na popularizaciji NATO pakta i njihovih interesa u Srbiji konstantno svesno rade protiv sopstvene države. Ogromni budžeti koji im stoje na raspolaganju, a koji se pune preko različitih domaćih i inostranih fondova i projekata, služe isključivo za promociju svega što je u ovom trenutku protivno nacionalnim i državnim interesima Srbije. Nažalost, mnogo je takozvanih „korisnih idiota“ koji će zarad malo ličnog ćara otvoreno raditi protiv sopstvenog naroda i države. To je naša istinska tragedija.\nZato, kad god čujete kako neko izgovara mantru o „malignom uticaju Rusije“ u Srbiji, takvog odmah možete slobodno da označite kao izdajnika srpskih nacionalnih i državnih interesa, jer kako drugačije okvalifikovati nekoga ko godinama i decenijama za a tuđ račun pokušava da ostvari interese neprijatelja Srbije.\nKako je Vučić ponizio svoje saradnike, pročitajte OVDE!