Sejdinović: Subotica dokaz da su medijske reforme doživele kolaps | NDNV\nUpravni sud u Nišu poništio je prošlogodišnji medijski konkurs u Subotici u iznosu od oko 26 miliona dinara i naložio gradonačelniku Subotice da donese novo rešenje.\nPredsednik Nezavisnog društva novinara Vojvodine (NDNV) Nedim Sejdinović izjavio je danas da je slučaj grada Subotice, u kome je Upravni sud poništio rešenje sa medijskog konkursa, dokaz da su medijske reforme doživele “kolaps”, pre svega “zbog osione vlasti koja je uzurpirala sve institucije i novac građana doživljava kao svoju prćiju”.\nPrema njegovim rečima, činjenica da je potom gradonačelnik Subotice doneo novo rešenje identično poništenom, kao i da se sve to odnosi na novac koji je odavno već potrošen “deluje kao tragikomedija simulacije od države i pravnog sistema”.\nOn je kazao da je neophodno pokrenuti proceduru za izmene zakona, a pre toga pokrenuti ozbiljnu raspravu, jer “ni najbolji zakon na svetu neće funkcionisati ukoliko vlast na svim nivoima, otvoreno i bez zazora ugrožava vladavinu zakona i pravnu sigurnost”.\n“Treba reći da je za kolaps javnog sufinansiranja kriva vlast, ali i brojna fantomska ili nefantomska novinarska i medijska udruženja koja su samo alatka u rukama vlasti kojom se sredstva dodeljuju podobnim medijima, odnosno koja u komisije predlaže ljude bez znanja i integriteta”, rekao je Sejdinović.\nDodao je da je u trenutnoj situaciji pokretanje upravnog spora nedovoljan, ali i neefikasan mehanizam za zaštitu zakonitosti, ukoliko stručna komisija koja donosi predlog odluke o dodeli novca na konkursima za sufinansiranje javnog interesa u javnom informisanju “nije stručna već korumpirana skupina”.\n“Ne mislim da treba odustati od konkursnog sufinansiranja, jer su alternative veoma loše. Ili da država potpuno odustane od dodeljivanja sredstava, što će dovesti do gašenja ogromnog broja medija, a posebno loše bi bilo da dodeljuje sredstva kao pre novih medijskih zakona, u mraku, bez ikakvog prisustva stručne javnosti”, rekao je Sejdinović.\nObjasnio je i da su medijski zakoni napravili “korak napred” u polju transparentnosti, te da je sada vidljivo “kako vlast beskrupulozno troši novac građana, ko su podobni mediji, korumpirani i instrumentalizovani”.\n“Ovo drugo se odnosi i na neka medijska i novinarska udruženja”, ocenio je Sejdinović.


MMF traži ukidanje posebnog doprinosa za solidarnost u RS-u – dijalogin.tv\nHome » BIH Dijalogin Ekonomija Svijet Vijesti\nMMF traži ukidanje posebnog doprinosa za solidarnost u RS-u\nVlast u Republici Srpskoj (RS) mora da prestane s oporezivanjem građana i privrede kroz poseban doprinos za solidarnost, jer će u suprotnom ostati bez sredstava iz kredita Međunarodnog monetarnog fonda (MMF).\nZakon o prestanku važenja Zakona o posebnom doprinosu za solidarnost predložen je po hitnom postupku za razmatranje na posebnoj sjednici entitetskog parlamenta, 22.decembra, a ukoliko bude usvojen, stupit će na snagu od 2017.\nIz Vlade RS-a navode da je osnovni cilj zakona smanjenje administrativnog opterećenja putem ukidanja parafiskalnih nameta, a jedan od njih je poseban doprinos za solidarnost.\n– Ovu obavezu kontinuiranog smanjenja administrativnog opterećenja RS je preuzela i kroz Pismo namjere za potpisani kreditni aranžman s MMF-om, kroz ukidanje posebnog doprinosa za solidarnost u okviru strukturalnih reformi za postizanje ekonomskog rasta i otvaranja novih radnih mjesta. RS se obavezala da ovu mjeru izvrši do kraja 2016. godine, što praktično znači, da bi nedonošenjem ovog zakona kreditni aranžman bio ugrožen i RS bi ostala bez sredstava od tog kredita čime bi bilo ugroženo i izvršavanje preuzetih obaveza RS-a u provođenju reformi koje bi ubrzale njen ekonomski rast – navedeno je u obrazloženju zakona.\nPosebni doprinos za solidarnost uveden je u RS-u nakon velikih poplava 2014.godine, a plaćali su ga zaposleni radnici i privrednici da bi se dijelom sanirale štete.\nZakon o ovom doprinosu je potom izmijenjen, a ove godine je solidarni doprinos naplaćen iz neto dohotka od ličnih primanja svih fizičkih osoba u RS-u koje ostvaruju lična primanja (plaće) i to po stopi od 0,4 posto na iznos plaće te po osnovu isplaćenih penzija većih od 500 KM.


Dan online - Drustvo: FLEŠ - 2017-04-20\nMinistarstvo odbrane i Vojska Crne Gore (VCG) ostvarili su zavidan napredak na polju reformi, kazao je šef Obavještajnog odbora Predstavničkog doma u Kongresu Sjedinjenih Američkih Država (SAD) Devin Nunes. On je na sastanku sa ministrom odbrane Predragom Boškovićem poručio da će SAD nastaviti da aktivno podržavaju modernizaciju crnogorskog sistema odbrane i naglasio da strateško partnerstvo SAD i Crne Gore predstavlja primjer kvalitetne i iscrpne bilateralne saradnje.\n– Bošković je zahvalio sagovorniku na sveobuhvatnoj i konstantnoj podršci Sjedinjenih Američkih Država. Istakao je da su SAD, kao najznačajniji strateški partner, umnogome doprinijele razvoju kapaciteta Ministarstva odbrane i Vojske Crne Gore, te dostizanju neophodnih nivoa interoperabilnosti u skladu sa NATO standardima. On je naglasio da će Crna Gora, kao punopravna NATO članica, nastaviti da baštini evroatlantske vrijednosti, kao i da će, uprkos negativnim vanjskim uticajima, biti istrajna u očuvanju regionalnog mira i stabilnosti – navodi se u saopštenju.A.O.\nIzabrane Vlahović i Striković\nBranka Vlahović i Slavica Striković izabrane su za članice Međuresorske grupe za praćenje sprovođenja Akcionog plana za primjenu Rezolucije 1325 Savjeta bezbjednost Ujedinjenih nacija (UN) – Žene, mir i bezbjednost u Crnoj Gori. Kako se navodi u odluci, one su izabrane jer ih je predložilo najviše NVO.\nPoziv NVO za predlaganje kandidata objavljen je 23. marta. Za članicu radne grupe bila je predložena i Nikoleta Tomović.A.O.\nU fokusu mladi ljudi\nMladi ljudi koji nijesu u sistemu odbrane, profesionalna vojna lica i lica koja su bila u sistemu, a sada su vojni veterani, biće u fokusu Ministarstva odbrane (MO), poručio je generalni direktor Direktorata za ljudske resurse Mihailo Volkov. On je razgovarao sa izaslanikom odbrane Kraljevine Holandije potpukovnikom Teom Plajnerom.\n– Generalni direktor upoznao je potpukovnika Plajnera sa budućim planovima za unapređenje procesa planiranja i razvoja ljudskih resursa, sa naglaskom na tri kategorije kadra kojima će se posvetiti posebna pažnja, a to su mladi ljudi koji nijesu u sistemu odbrane, profesionalna vojna lica i lica koja su bila u sistemu, a sada su vojni veterani. Volkov je izrazio želju za produbljivanjem saradnje u oblasti razvoja ljudskih resursa između dvaju ministarstava, a u cilju moguće podrške Kraljevine Holandije ovim procesima – navodi se u saopštenju.\nIz ministarstva su kazali da je Plajner izrazio zadovoljstvo spremnošću Ministarstva odbrane da produbi saradnju u oblasti ljudskih resursa i dodao da će uraditi sve iz svoje nadležnosti da se ona ojača u predstojećem periodu.A.O.


Uhapšeno 200 osoba iz podzemlja, zaplijena 50 miliona eura - iBalkan.net\nPribližno 200 pripadnika italijanskih najzloglasnijih mafijaških grupa uhapšeno je u operaciji u Italiji i Njemačkoj, saopćila je policija u utorak….\nRIM, BERLIN– objavljeno u kategoriji “Crna Hronika- Vijesti- Evropa- Magazin” 09. 02. 2018. 11: 42- Uhapšeno 200 osoba iz podzemlja, zaplijena 50 miliona eura\nU samom priopćenju karabinjera navodi se da je u operaciji razbijen veliki klan kalabrijske ‘Ndranghete…\nPolicija je priopćila da su tu operaciju proveli zajedno s njemačkom policijom.\nU saopćenju italijanskih karabinjera navodi se da je u operaciji razbijen veliki klan grupe organiziranog kriminala ‘Ndrangheta, sa sjedištem u južnoj regiji Kalabrija. Karabinjeri navode da je operacije izvedena u saradnji s njemačkom policijom.\nSaopćili su da su se klanovi porodica Farao i Masrincola infiltrirali u poslovne aktivnosti u obje zemlje, posebno one u vezi s proizvodnjom vina, hrane, odvozom smeća i pogrebnim preduzećima.\nBrojni javni zvaničnici osumnjičeni su za korupciju, navodi se u saopćenju, ne konkretizujući da li su oni iz Italije ili iz obje zemlje. U operacijama je zaplijenjeno pedesetak miliona eura mafijaških sredstava.\nDetalji operacije bit će objavljeni na konferenciiji za novinare tokom dana u južnom gradu Catanzaro, iz koga su antimafijaški tužioci pokrenuli istragu, prenosi Reuters.\nTakođer navodi da su se klanovi obitelji Farao i Marincola infiltrirali u poslove u obje zemlje, posebice one povezane s vinom, hranom, sakupljanjem otprada i pogrebnim uslugama.\nNiz javnih dužnosnika osumnjičen je za korupciju, navodi se u priopćenju, ali se ne precizira jesu li oni u Italiji ili u obje zemlje.\nZaplijenjeno je oko 50 milijuna eura imovine.\n200 osoba iz podzemlja Berlin İtalija Njemacka Rim Uhapšeno 200 osoba zaplijena 50 miliona eura\nSARAJEVO Trebević opet silazi u grad, otvorenje žičare za Dan Slobode


RTS :: Vučić u Davosu: Srbija je na putu ka EU, ali ima svoje interese\nPolitika Vučić u Davosu: Srbija je na putu ka EU, ali ima svoje interese\nsreda, 25. maj 2022, 09:41 -> 16:15\nAleksandar Vučić, koji je učestvovao na skupu "Diplomatski dijalog o Zapadnom Balkanu" na forumu u Davosu, rekao je novinarima da je Srbija na putu ka EU i da je zahvalna na podršci koju od nje dobija, ali da je potrebno da se razume i pozicija Srbije, a ne samo da se ponavlja šta se od nje očekuje.\n"Imamo mi svoju državu, svoje interese. Kako to dvolično zvuči kada kažete da je teritorijalni integritet najviša vrednost koju moramo da štitimo. Još se građani Srbije sećaju onoga što je bilo pre 23 godine, tada teritorijalni integritet jedne zemlje nije bio naročito važan", podsetio je Vučić.\nTakođe, dodao je da je razgovarao i sa predstavnicima EBRD-a, finansijskog sektora, Miroslavom Lajčakom, i drugima iz, kako kaže, "evropskog krema", iz OEBS-a i drugih organizacija.\n"Suština je u tome da sam bio iskren, otvoren, govorio o problemima, ukazao na drugačije viđenje situacije u BiH od većine pristunih, kao i različite stavove u odnosu na Kurtija", rekao je Vučić i dodao da ne može da otkriva detalje sa sesije "Diplomatski dijalog o Zapadnom Balkanu", zbog pravila, ali je ukazao da su na skupu izneli potpuno različite vizije budućnosti Balkana.\nTakođe, izdvojio je razgovor sa Klausom Švabom, kojeg takođe uskoro očekuje u Beogradu.\n"Mnogo sam razgovarao o tome kako možemo da se postavimo danas u svetu, a razgovarao sam i sa šeficom američke Eksim banke, o velikom zajmu u budućnosti, za značajne energetske projekte, za solarne, a kasnije i hidroprojekte. To je bio odličan sastanak, kratak, ali konkretan, brz. Dobro smo se dogovorili i verujem da ćemo uskoro izaći sa konkretnim planovima", rekao je Vučić.\nDodao je da je na marginama skupa razgovarao i sa predsednikom Severne Makedonije Stevom Pendarovskim, a nakratko i sa hrvatskim premijerom Andrejem Plenkovićem.\n"Ja nisam domaćin sastanka u Ohridu, već premijer Severne Makedonije Dmitar Kovačevski, ali sam, kao gost i deo 'Otvorenog Balkana', uputio poziv Abazoviću da dođe na zajedničku večeru za nekoliko dana, i sada je na njima da li će da dođu", rekao je Vučić.\n"Mi smo zadovoljni onime što imamo. Voleli bismo da nas je više, ali zadovoljni smo ovime što imamo, i naši odnosi su nikad bolji. U Briselu najlepše o Srbiji govore Severna Makedonija, Albanija i Mađarska, ne biste verovali... kao i mi o njima", rekao je Vučić.\n"Kratko sam razgovarao sa Plenkovićem i ništa više", rekao je Vučić.\nPredsednik Srbije se ranije danas u Davosu sastao sa premijerom Crne Gore Dritanom Abazovićem i pozvao ga da se pridruži sastanku inicijative "Otvoreni Balkan" na Ohridu.\n"Odlična prilika da sa Dritanom Abazovićem razgovaram o bilateralnim pitanjima, ali i da ga još jednom pozovem da nam se pridruži na sastanku inicijative 'Otvoreni balkan' na Ohridu", napisao je Vučić na Instagramu.\n"Svake godine tokom Svetskog ekonomskog foruma naučimo mnogo o svetskoj ekonomiji, dobijemo nove ideje i čujemo neke od najpametnijih ljudi na svetu", naveo je Vučić na Instagramu, uz fotografije susreta sa Švabom.\n"Razgovarali smo o bilateralnim odnosima, globalnoj situaciji, a ja sam iskoristio priliku da predsednika Jermenije pozovem da poseti našu lepu zemlju", napisao je Vučić na Instagramu, uz fotografiju sa Hačaturjanom.\nPredsednik je razgovarao i sa premijerom Grčke Kirjakosom Micotakisom. "Od Beograda, preko Brisela, pa do Davosa – uvek je veliko zadovoljstvo videti Kirjakosa Micotakisa", naveo je Vučić na Instagramu.\nVučić je naveo da Srbija i Grčka već 150 godina imaju, ne samo prijateljske već i istinske bratske odnose i da među nama nema otvorenih pitanja.\n"Zahvalan sam grčkom narodu na podršci teritorijalnom integritetu Srbije, kao i na velikoj podršci evropskom putu naše zemlje", dodao je Vučić.


RTS :: Plemstvo duha – Milutin Radovanović\nKultura Plemstvo duha – Milutin Radovanović\nsubota, 18. apr 2015, 07:30 -> 13:09\nRenomirani srpski naučnik – prirodnjak, zoolog, herpetolog, akademik, profesor univerziteta, član Srpske akademije nauka i umetnosti, autor više knjiga, univerzitetskih udžbenika i priručnika i veliki popularizator nauke jeste Milutin Radovanović (1900–1968).\nRođen je u mačvanskom selu Tabanović kod Šapca. U rodnom mestu završio je osnovnu školu, a gimnaziju, posle dužeg prekida školovanja zbog porodičnih razloga, u Šapcu 1922. godine. Veliki uticaj na njega ostavila je helenska filozofija, kao i prirodne nauke, posebno Darvinova i Hekelova evoluciona učenja što ga je podstaklo da upiše biološku grupu Prirodno-matematičkog fakulteta Univerziteta u Jeni (Nemačka).\nPored toga, postoji jako puno pisanog svedočanstva o njegovim studijama na Filozofskom fakultetu Tiringijskog državnog univerziteta u Jeni (Nemačka) i na Filozofskom fakultetu Leopold-Frances Univerziteta u Insbruku (Austrija) gde je studirao jedan semestar posvetivši se specijalnoj Zoologiji i Velikom zoološkom praktikumu kod specijaliste hidrobiologa profesora Adolfa Štojera (Steuer Adolf).\nNa Univerzitetu u Jeni je diplomirao a i doktorirao 1928. godine, na temu "Otrovni aparat zmija, sa posebnim osvrtom na Naja tripudians" (Der Gift apparat der Schlangen, mit besonderer Berücksichtigung der Naja tripudians).\nNakon završenih studija, od 1929. godine, počinje da radi kao suplent i profesor u nekoliko gimnazija na području Srbije i Crne Gore (Kotor, Smederevo, Beograd), godinu dana (1931-1932) je proveo i na Zoološkom institutu Filozofskog fakulteta Univerziteta Kralja Aleksandra Prvog u Ljubljani, a potom je nekoliko godina (1932-1938), kao kustos, proveo u Zemaljskom muzeju Bosne i Hercegovine u Sarajevu.\nUkazom Ministarstva prosvete iz 1938. godine i na insistiranje istaknutog profesora etnologije na Filozofskom fakultetu, Borivoja Drobnjakovića, postavljen je za rukovodioca Zoološkog odeljenja Muzeja srpske zemlje u Beogradu kome je poklonio svoje zbirke reptila, egzotičnih zmija i prepariranih glava gmizavaca. Godine 1941. postavljen je za vanrednog profesora Poljoprivredno-šumarskog fakulteta Beogradskog univerziteta u Sarajevu, a dve godine kasnije postaje docent na Katedri zoologije Filozofskog fakulteta Univerziteta u Beogradu.\nPosle Drugog svetskog rata, zahvaljujući postignutim rezultatima i međunarodnoj naučnoj reputaciji, Milutin Radovanović postaje vanredni profesor na Poljoprivredno-šumarskom fakultetu u Beogradu (1945). Godine 1954. izabran je za počasnog člana Akademije za zoologiju u Agri (Indija), a na predlog Prirodno-matematičkog odeljenja 1958. izabran je za dopisnog, a 1968. godine i za redovnog člana Srpske akademije nauka i umetnosti, na odeljenju za prirodno-matematičke nauke.\nDržao je nastavu na više fakulteta i univerziteta u Jugoslaviji ali i kao gostujući profesor, po pozivu, na mnogim univerzitetima u SR Nemačkoj. Sarađivao je sa različitim naučnim i stručnim institucijama u zemlji i svetu, učestvovao u istraživačkim ekspedicijama, bio predsednik i član Uprave Srpskog biološkog društva i jedan od osnivača Zavoda za zaštitu i naučno proučavanje prirodnih retkosti NR Srbije (1948), član prvog Stručnog saveta Prirodnjačkog muzeja u Beogradu (1953), rukovodilac Herpentološkog odseka Instituta za ekologiju i biogeografiju SANU.\nPoginuo je u avionskoj nesreći u Nambiji 20. aprila 1968. godine zajedno sa članovima nemačkog zoološkog društa, tokom naučno-istraživačke ekspedicije.\nObjavio je 47 stručnih i naučnih radova, šest knjiga, dve brošure i veliki broj popularno-naučnih članaka od kojih su mnogi objavljeni u inostranim časopisima u Nemačkoj, Austriji, Engleskoj i Francuskoj.\nDr Georg Džukić, naučni savetnik instituta za biološka istraživanja u Beogradu, zajedno sa Ivom Savićem napisao je opsežnu biografiju o Milutinu Radovanoviću, koja je objavljena u publikaciji Život i delo srpskih naučnika (Srpska akademija nauka i umetnosti, Biografije i bibliografije, knj.VII, 2001) koja se nalazi i u fondu Univerzitetske biblioteke "Svetozar Marković" u Beogradu.\nNjegov članak "Trihtopere ohridskog jezera i okoline" objavljen je u "Ohridskom zborniku. Knj. 1" koji se takođe nalazi u fondu Univerzitetske biblioteke. Godine 2007. osnovano je Srpsko herpentološko društvo koje nosi njegovo ime.


Rusija suspendovala Sporazum o konvecionalnim snagama\nNaslov: Rusija suspendovala Sporazum o konvecionalnim snagama Sub Jul 14, 2007 10:37 am\nRusija je danas suspendovala učešće u Sporazumu o konvencionalnim oružanim snagama u Evropi, kojim su 1990. godine uvedena ograničenja glavnog klasičnog naoružanja na kontinentu, kao i međunarodnim sporazumima vezanim za taj dogovor.\nKako je saopštila pres služba Kremlja, predsednik Rusije Vladimir Putin potpisao je ukaz kojim Rusija suspenduje važenje tog sporazuma, „u vezi sa vanrednim okolnostima, koje se tiču bezbednosti Ruske Federacije i koje zahtevaju donošenje neodložnih mera”. Ukaz je stupio na snagu danas, odmah po potpisivanju.\nRuski predsednik je 26. aprila najavio u obraćanju skupštini i naciji mogućnost uvođenja moratorijuma na sprovođenje CFE, sve dok ga zemlje Severnoatlantskog saveza (NATO) ne ratifikuju i počnu da poštuju.\nSporazum je 1990. godine potpisalo šest zemalja nekadašnjeg Varšavskog ugovora i 16 zemalja članica NATO pakta iz 1990. godine, čime je ograničen broj tenkova, oklopnih vozila, artiljerije, vojnih i borbenih aviona i helikoptera. Po raspadu ŠSR-a, u Istanbulu je 1999. godine potpisan Sporazum o adaptaciji CFE, kojim su ograničenja sa blokovskog preneta na nacionalna i teritorijalna.\nNATO: Rusija načinila korak u pogrešnom smeru\nNATO je danas izrazio žaljenje zbog odluke Rusije da suspenduje učešće u Sporazumu o konvencionalnim oružanim snagama u Evropi, kojim su uvedena ograničenja klasičnog naoružanja, ocenjujući da je reč o „koraku u pogrešnom smeru”.\n„NATO žali zbog ovakve odluke Ruske Federacije. To je korak u pogrešnom smeru”, ocenio je portparol NATO Džejms Apaturaj. Apaturaj je rekao da NATO smatra da je ovaj sporazum od suštinske važnosti za stabilnost u Evropi i da bi Alijansa želela da dokument što pre bude ratifikovan.\nDo sada su šporazum, u koji su unete izmene 1999. godine, ratifikovale Rusija, Belorusija, Ukrajina i Kazahstan, dok SAD i druge članice NATO odbijaju to da urade.


Bojović je rekao da će ovih dana početi radovi na završetku "levka" zida brane za čiju izgradnju je Direkcija voda Srbije odobrila sredstva od 90 miliona dinara.\n"Nakon toga uslediće radovi na izgradnji puta oko jezera u dužini od 10 kilometara, fabrike vode, mini hidrocentrale i cevovoda do Kuršumlije, Prokuplja, Blaca, Žitorađe i Niša, svih mesta koja će se vodom za piće snabdevati sa brane", kazao je Bojović.\nTaj posao, dodao je, podrazumeva i radove na krčenju terena i iseljavanje dvadesetak domaćinstava iz kuća i sela koja će morati da budu potopljeni zbog formiranja akumulacionog jezera.\nPrema Bojovićevim rečima, brana kapaciteta 700 litara vode u sekundi, čija je gradnja započeta 1985. godine i u koju je Vlada Srbije do sada uložila blizu 100 miliona dinara, treba da bude konačno završena 2016. godine.\n"Radovima na izgradnj brane, a na osnovu dogovora sa nadležnim ministarstvima za vodoprivredu i infrastrukturu upravljaće novo preduzeće koje će biti formirano na sledećoj sednici Skupštine opštine Kuršumlija", kazao je Bojović.


ODRŽANA KONFERENCIJA "PREDSTAVLJANJE SMERNICA ZA UKLJUČIVANJE ORGANIZACIJA CIVILNOG DRUŠTVA U PROCES DONOŠENJA ODLUKA": USPOSTAVLJANJE SISTEMSKE SARADNJE DRżAVE I CIVILNOG SEKTORA\nPotpredsednik Vlade Republike Srbije i ministar građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović izjavila je da civilni sektor treba da postane partner države u procesu donošenja propisa, uz ocenu da će njegovo veće uključivanje u pregovore Srbije i EU približiti našu zemlju Uniji.\nMihajlović je na konferenciji "Predstavljanje Smernica za uključivanje organizacija civilnog društva u proces donošenja odluka" istakla da su organizacije civilnog društva partneri uz čiju se pomoć može postići mnogo.\nOna je podsetila na to da je Vlada Srbije 26. avgusta ove godine usvojila Smernice za uključivanje organizacija civilnog društva u proces donošenja propisa, i dodala da se zalaže za to da one postanu obavezne za sva ministarstva i druge državne organe.\nMihajlović je uputila poziv svim organizacijama civilnog društva da pomognu Vladi, uz ocenu da bi one mogle da pruže značajan doprinos u oblasti bezbednosti saobraćaja i građevinarstva.\nPrema njenim rečima, donošenju zakona ili propisa treba da prethodi javna rasprava u kojoj bi trebalo da učestvuju i organizacije civilnog društva, koje, pored kontrolne uloge, mogu da budu inicijatori usvajanja mnogih propisa.\nŠef Pregovaračkog tima za pregovore o pristupanju Srbije EU Tanja Miščević podsetila je na to da je učešće civilnog društva u čitavom pregovaračkom procesu od samog početka bilo njegov noseći element i velika snaga.\nMiščević je navela da nevladine organizacije, instituti i institucije, kao i sidikati, od prvih skrininga za poglavlja 23 i 24, prate šta Vlada radi, pri čemu sada zajedno sa njom ulaze i u raspravu o svim akcionim planovima, odnosno o daljim koracima u radu na procesu pregovora.\nOna je rekla da proces evropskih integracija nije proces samo jedne vlade, i dodala da bez učešća i partnerstva sa organizacijama civilnog društva taj proces ne može biti uspešan.\nDirektor Kancelarije za saradnju sa civilnim društvom Ivana Ćirković ocenila je da učešće organizacija civilnog društva u postupcima pripreme, donošenja i praćenja primene propisa treba da se zasniva na njihovom aktivnom učešću u svim fazama procesa donošenja propisa.\nĆirković je istakla da u tom procesu treba da postoje uzajamno poverenje, otvorenost i odgovornost, ali i delotvornost, efikasnost i ekonomičnost.\nVlada Srbije je, kako je podsetila, preporučila da se ove smernice primenjuju i u pokrajini i na lokalnom nivou.\nŠef Delegacije EU u Srbiji Majkl Devenport ocenio je da su Smernice za uključivanje organizacija civilnog društva u proces donošenja propisa ključni dokument kojim će biti omogućeno uspostavljanje sistemske saradnje države i civilnog sektora.\nDevenport je rekao da Srbija već ima uspostavljen mehanizam kada je reč o pitanju javne rasprave, uz napomenu da će ovaj novi mehanizam predstavljati i novi početak za sistematsku saradnju.\nOn je izrazio nadu da će ovaj dokument usmeriti na sistemsko uključivanje organizacija civilnog društva u ranu fazu donošenja odluka koje su važne za čitavo društvo.\nIzvor: Press služba Vlade Republike Srbije, 22.9.2014.


Slušanje jutarnjih vesti loše utiče na psihu\nNedavno američko istraživanje, objavljeno u časopisu Harvard Busineš Review, otkriva da nas slušanje negativnih informacija čini depresivnijim i manje produktivnim.\nNaučnici, takođe, ističu da loše vesti koje čujemo izjutra direktno potkopavaju naš radni elan pa samim tim i našu prodiktivnost na poslu.\nNa radiju, informativnim kanalima, aplikacijama, novinama, Fejsbuku – svuda smo izloženi vestima koje su mahom negativne budući da onih dobrih nekako ima sve manje.\nNaučnici su podelili 110 „konsumenata“ jutarnjih vesti u dve grupe od kojih je jedna nakon buđenja bila podvrgnuta 10-minutnom slušanju deprimirajućih novosti, dok je druga tokom tri minuta pratila pozitivne informacije.\nŠest sati kasnije, svako od učesnika eksperimenta odgovarao je na upitnik kako bi se ustanovilo da li je i koliko pod stresom, osnosno spokojan.\nTest je pokazao da osobe izložene „lošim vibracijama“ imaju 27 odsto više šansi da tokom dana budu deprimirane ili pod stresom. Istraživači nam svakako ne savetuju da se ne informišemo, ali nam preporučuju da, u očekivanju da se sukobi smire, a vlade svima obezbede dobro plaćeni posao – ne uključujemo radio i televiziju čim se probudimo, ili da barem biramo „pozitivnije stanice i kanale“.\nIntenzivno zbog interneta


Rusija u proteklih 30 godina pružila humanitarnu pomoć gotovo 80 zemalja svijeta - Russia Beyond Croatia\nRusija u proteklih 30 godina pružila humanitarnu pomoć gotovo 80 zemalja svijeta\nMinistarstvo za izvanredne situacije Rusije/Global Look Press\nPomoć su najčešće primale afričke zemlje, pogođene prirodnim katastrofama poput poplava i potresa.\nMinistarstvo za izvanredne situacije Ruske Federacije je tijekom 30 godina svoga postojanja pomoć pružilo gotovo 80 zemalja. Ovo je novinskoj agenciji TASS priopćila služba za odnose s javnošću ruskog resora, odgovarajući na novinarsko pitanje o Svjetskom danu humanitarne pomoći koji je obilježen 19. kolovoza.\n"Tijekom posljednjih 30 godina Ministarstvo za izvanredne situacije je pomoć pružilo 76 zemalja. Od 2019. godine do danas provedena je 41 humanitarna operacija izvan granica Ruske Federacije", rečeno je iz Ministarstva.\nTijekom godinu i pol dana u 25 zemalja kojima je pružena pomoć upućene su 24 tisuće tona humanitarnog tereta.\nSvjetski dan humanitarne pomoći, posvećen humanitarnim radnicima koji spašavaju žrtve ratova i prirodnih katastrofa, obilježava se 19. kolovoza. Ovaj datum je odabran u sjećanje na 22 djelatnika Ujedinjenih naroda koji su 2003. godine izgubili živote u napadu na sjedište UN-a u Bagdadu. Među njima je bio i brazilski humanitarac Sergio Vieira de Mello, tada Visoki povjerenik Ujedinjenih naroda za ljudska prava.\nun humanitarna pomoć


Izvor: Radio Televizija Vojvodine, 17.Jun.2021, 03:13\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je, nakon današnjeg potpisivanja Ugovora o podršci EU u upravljanju migracijama - druga faza za unapređenje prihvatnih kapaciteta, usluga zaštite i pristupa obrazovanju, da će Srbija dobiti više od 11 miliona evra za podršku kapacitetima za migrante i njihovo obrazovanje.\nVučić je istakao u Predsedništvu Srbije da su to značajna sredstva i EU i evropskim >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << poreskim obveznicima, što su taj novac dodelili Srbiji.\n"Srbija je sve migrante koje smo imali u našim prihvatnim centrima vakcinisala, ne samo zbog činjenice da je to važno za njih već i za nas, sve ljude koji sa njima dolaze u kontakt. Zahvalan sam našim zdravstvenim vlastima koje su to omogućile", naveo je Vučić.\n"Zato ćemo morati da unapredimo taj posao i uradimo još mnogo toga", naglasio je Vučić i dodao da je obavestio evropsku komesarku o velikim akcijama koje su sprovedene u Srbiji, što je donelo veću bezbednost za sve ljude u Srbiji, ali i regionu.\nVučić je dodao da od febuara nemamo čak ni pokušaj mafijaskog ubistva i da je o tome obavestio evropsku komesarku.\n"Imamo još puno da uradimo protiv orgnaznizovanih kriminalnih grupa, protiv narko saobraćaja i trafikinga i dilera droge, ali i u oblasti borbe protiv korupcije, gde ni partija ni knjižica ne sme bilo koga da štiti, već da natavimo borbu protiv onih koji su izigrali narodno poverenje i svoju poziciju koristili za lično bogaćenje i za druge pritivpravne radnje. Ukazao sam na našu punu posvećenost i dostavio poslednji izveštaj šta je Srbija uradila u prethodnih pet meseci", kazao je Vučić.\nPredsednik Srbije rekao je da je komesarki Johanson preneo da je Srbija spremna da razgovara o svim obavezama u smislu sprečavanja ilegalnih migranata, ali da to rešavamo u skladu, ne samo sa pisanim zakonima ,već i u skladu sa civilizovanim ponašanjem i solidarnošću prema onima koji traže bolji život.\n"Mi moramo da pomognemo tim ljudima i da ih tretiramo kao ljude, kao što tretiramo sve naše ljude i da brinemo o njima da brinemo o njimaju i da ne nasedamo na laži i terotije zavere, i raznih gluposti kojih sam se naslušao u našoj zemlji", istakao je Vučić.\nOn je naveo da u Srbiji nema veliki broj izbeglica trenutno, i da sa njima nemamo nikava problem. U azilima i prihvatnim centrima na današnji dan ima ukupno 3 977 lica iz Sirije, Pakistana, Avganistana, Iraka, Bangladeša... sto je trostruko manje nego što smo imali u pjedinim trenucima.\nTreba da pokazemo gostoljubvivo lice Srbije, poručio je Vučić i najavio da će Johanson sutra sa ministrom Vulinom imati dodatne razgovre i obici Fronteks jedinice na granici sa Bugarskom.\nJonanson: Srbija je snažan i pozdan partner EU\nKomesarka EU za unutrašnje poslove i migracije Ilva Johanson izjavila je danas da je Srbija pokazala da je pouzdan i snažan partner Unije u rešavanju problema migracija.\nOna je nakon potpisivanja Ugovora o podršci EU u upravljanju migracijama ocenila da je sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem i ministarkom za evropske integracije Jadrankom Joksimović imala "dobre i plodotvorne" razgovore.\n"Cenim to što smo potpisali ovaj ugovor od 2,3 miliona evra koji je deo šire pomoći. EU je uvek bila partner Srbiji u rešavanju problema migracija. Pokazali ste da ste pouzdan partner. Ljude ste ovde tretirali na propisan način. Čestitam Srbiji na naporima da vakciniše migrante", poručila je Johansen.\n"Razgovarali smo i o pitanjima iz moje nadležnosti. Oblasti gde mi treba da pokzažemo da možemo da se dobrim rezultatima borimo protiv organizovanog kriminala i korupcije. Govorili ste mi o impresivnom privrednom rastu Srbije i važnosti da se što pre pokrene brza prugama, tu poruku ću preneti Briselu", rekla je komesarka.\nBlic: Predsednik Vučić sastaje se sutra sa Aleksandrom Gruškom\nBeograd -- Predsednik Aleksandar Vučić sastaće se danas sa komesarkom Evropske unije za unutrašnje poslove i migracije Ilvom Johanson...Sastanak je planiran u 14 i 15 u zgradi Generalnog sekretarijata predsednika Republike, nakon čega će Vučić prisustvovati potpisivanju Ugovora o podršci Evropske...


Savić: "Sudar titana u finalu" - Sportske.net\nSavić: "Sudar titana u finalu"\nTrener vaterpolista Crvene zvezde Dejan Savić rekao je da će finalna serija plej-ofa protiv Radničkog iz Kragujevca biti duel dva titana, kao i da su crveno-beli blagi favorit u tim susretima zbog prednosti domaćeg terena.\nStrateg BVK Crvena zvezda Dejan Savić kazao je da će finalni okršaj između njegove ekipe i Radničkog, u finalu plej-ofa vaterpolo šampionata Srbije, biti poslastica za navijače jer se radi o duelu "titana".\n"Nema prevelike filozofije, to je veliko finale. I jedan i drugi tim će da otvore karte. Biće velika borba. I tokom prvenstva ste videli veliku borbu u utakmici u Kragujevcu koja je bila bitna zbog prvog mesta na tabeli", rekao je Savić na konferenciji za novinare.\n"Jesmo favoriti samo zbog toga što igramo više utakmica na domaćem terenu i pred kakavom publikom i na kom bazenu. Sve je otvoreno i biće duel dva titana", rekao je Savić.\nVaterpolista Zvezde Andrija Prlainović ocenio je da srpski vaterpolo posle dugo godina ima finale u kojem su prognoze nezahvalne.\n"Teško da bi neko stavio veći ulog što na Zvezdu, što na Radnički. Finale je otvoreno, očekujem velike utakmice, ono što smo dugo priželjkivali svi mi koji smo u vaterpolu", kazao je Prlainović.\nOn je pozvao sve učesnike finala da "zadrže hladnu glavu", jer je, kako je rekao, najmanje što treba da se koncentracija bude na stvarima oko bazena.\n"Moramo da pošaljemo sjajnu sliku da može da prodje sve bez problema. To bih voleo, pa ko zasluži neka osvoji trofej", rekao je Prlainović.\nPrvi čovek Zvezde Viktor Jelenić rekao je da ovo druga godina da crveno-beli ulaze u finale, ali da za razliku od prošlogodišnjeg finala sada očekuje veću borbu.\n"Prošle godine smo igrali s Partizanom dve guste utakmice, izgubili smo jer je Partizan objektivno bio jači. Ove godine nas možda očekuje i pet utakmica sa Radničkim pošto je Radnički jedna od najjačih ekipa u Evropi, pored Juga, Segeda i Primorja iz Rijeke", rekao je Jelenić.\nOn je naveo da njegova ekipa ima prednost domaćeg terena, ali da su Kragujevčani blagi favoriti.\n"Imamo blagu prednost domaćeg terena, ali pošto je Radnički već osvojio Ligu Evrope mislim da su oni blagi favoriti, ali mi se nadamo da ćemo da iskoristimo prednost domaćeg terena", rekao je on.\nCrvena zvezda će dočekati Radnički u prvoj utakmici finalne serije sutra od 17.00 na bazenu Tašmajdan.


Predstavljen program prekogranične saradnje Srbije i Severne Makedonije - EU Delegacija u Srbiji\nPredstavljen program prekogranične saradnje Srbije i Severne Makedonije\nBy Nebojsa objavljeno\t 30/07/2019 Vesti\nPrvi poziv za predloge u okviru programa prekogranične saradnje Srbije i Severne Makedonije predstavljen je na svečanosti koja je održana u Leskovcu. Pozivom će biti obuhvaćeni projekti vredni 1.2 miliona evra, većinski obezbeđenih iz pretpristupnih fondova, a učesnici su pozvali zainteresovane da počnu da pripremaju predloge.\nProjekti moraju biti dobro dizajnirani, relevantni, održivi i moraju imati uticaj na prekograničnoj dimenziji, poručuje šef Delegacije EU u Srbiji, ambasador Sem Fabrici.\n„Nadam se da će vam današnja informativna sesija biti korisna, da ćete steći nove prijatelje i stvoriti nove mogućnosti, za koje su potrebne dobre ideje. Nadam se i siguran sam da će takve ideje doći od vas koji ste prisutni ovde i od učesnika iz Severne Makedonije“, kaže ambasador.\nCiirajući slogan programa „Dobri prijatelji – nove mogućnosti“, ambasador Fabrici navodi i da je čuvanje dobrosusedskih odnosa jedan od principa Evropske unije, i dodaje da takva prijteljstva otvaraju nove prilike.\n„Sredstva su usmerena na to da otključaju poslovne potencijale koji postoje u ovom regionu u različitim oblastima, poput turizma, zaštite okoline i infrastrukture. Takođe, cilje je da se naprave mehanizmi po kojima će moći da radi nacionalne i lokalne vlasti obe države“, zaključuje šef Delegacije EU u Srbiji.\nMinistarka za evropske integracije Srbije Jadranka Joksimović kaže da program prekogranične saradnje pruža šansu lokalnim samoupravama i nevladinom organizacijama iz Jablaničkog i Pčinjskog okruga da se povežu sa partnerima iz Skopske oblasti.\n„Imamo zajedničke evropske aspiracije. Mi smo zemlja kandidat, označeni smo kao prednjačeća zemlja, otvaramo poglavlja, koristimo fondove već dugo, dok Severna Makedonija čeka na otvaranje pregovora. Republika Srbija apsolutno podržava svakoga ko u najboljem interesu svojih građana želi evropski put“, navodi ministarka.\nI ministar za lokalnu samoupravu Severne Makedonije Goran Milevski ohrabruje sve one koji mogu da podnesu predloge do 27. septembra. Iskoristite priliu da izgradimo nešto što će biti u interesu obe države, poručuje Milevski.\nProgram podržava prekograničnu saradnju sa ciljem promovisanja dobrosusedskih odnosa, društveno-ekonomskog razvoja i podsticanja evropske integracije.


RTS :: Simbina družina nedelju provodi u bioskopima „Sinepleks“\nFilm i TV Simbina družina nedelju provodi u bioskopima „Sinepleks“\nsreda, 17. jul 2019, 13:13 -> 13:27\nSimbina družina nedelju provodi u bioskopima „Sinepleks“\nSvi ljubitelji Simbine družine moći će da uživaju u danu sa porodicom uz film „Kralj lavova“ u nedelju , 21. jula, od 12 do 17 časova. „Porodični dan“ uz druženje i poklone za najsrećnije održava se u svim bioskopima „Sinepleksa“.\nDiznijev Kralj lavova u režiji Džona Favroa publiku vodi u afričke savane, gde je rođen budući kralj. Novi animirani film koji se graniči sa stvarnošću, doneće gledaocima na velikom uživanje uz Simbu, Mufasu, Nalu, Timbu i Pumbu.\nUz pomoć novih, neobičnih i zanimljivih prijatelja, Simba će morati da pronađe način da odraste i vrati ono što mu po rođenju pripada, svoje kraljevstvo.\nNa putu obeleženom iskrenim prijateljstvima, ljubavlju, patnjom, izdajom, dramom, ova uzbudljiva priča će i decu i odrasle povesti kroz vrtlog emocija.\nKreativne radionice za decu, zabava i smeh odlikuju „Porodične dane“ u bioskopima „Sinepleks“. Najsrećnije očekuju poklon magazini za decu Neven, Mali Neven ili Politikin zabavnik.\nKarte za projekcije filma Kralj lavova u okviru „Porodičnog dana“ su u prodaji na blagajnama bioskopa „Sinepleks 4D“ u tržnom centru „Delta siti“, „Ušće“, „Big“ Beograd, Kragujevac „Plaza“, Niš i „Sinepleks promenada“.


Katarina lazic simic\t 26.04.2021. 08:19h\nNajveći porast u prometu stanova u prvom kvartalu ove godine zabeležen je u Nišu, i to 29,8 odsto, podaci su Republičkog geodetskog zavoda (RGZ).\nInače, u februaru ove godine i Kragujevac je prestigao Beograd po rastu obima prodatih stanova.\nPoznavaoci prilika smatraju da je jedan od glavnih razloga za ovaj skok najava gradnje novih fabrika na jugu Srbije, koje bi trebalo da privuku više ljudi upravo u Niš i okolinu, ali i geografski položaj ovog grada sa 250.000 stanovnika koji predstavlja značajnu raskrsnicu puteva. Takođe, kao faktore navode i sve bolju infrastrukturu, pa je do Beograda moguće bez problema stići za dva sata, kao i blizinu Bugarske odakle dolazi sve više kupaca nekretnina.\n"Pojavila se velika količina para na tržištu i ljudi kao najbolju investiciju, pogotovo u ovom neizvesnom periodu pandemije, vide ulaganje u nekretnine. Niš je značajna raskrsnica na jugu, a blizu je i Bugarska odakle dolazi dosta kupaca stanova, pa tako skače i cena kvadrata. Skočio je i promet, mada ponuda još uvek ne može da zadovolji obim tražnje", kaže u razgovoru Goran Rodić iz Građevinske komore Srbije.


OKRUGLI STO O VEKU DRUŠTVENE BRIGE O DECI U ZEMUNU - Zemun : Zemun\nOKRUGLI STO O VEKU DRUŠTVENE BRIGE O DECI U ZEMUNU\nU organizaciji Gradske opštine Zemun i ”Prijatelja dece Zemuna” u prostoru Kancelarije za mlade GO Zemun 18. maja sa početkom u 10.30 časova održaće se okrugli sto na temu 100 godina društvene brige o deci u Zemunu, najavio je dugogodišnji sekretar ove organizacije Milan Ilijin – Micko na konferenciji za novinare.\nKonferenciji je prisustvovao i pomoćnik predsednika Gradske opštine Zemun Milorad Radulović.\nNa okruglom stolu u subotu, kako je navedeno, biće reči o jednom od najstarijih časopisa ”Dečiji prijatelj”, koji su poznati Zemunci pečatali od 1885. do 1887. godine u štampariji Miloša Grabovačkog. Reč je, naime, o istorijatu Društva za zaštitu dece u Zemunu 1919-e do Drugog svetskog rata, o periodu Doma pionira Anđa Ranković i pionirskim programima od 1945. do 1990. godine, o 30 godina od donošenja Konvencije o dečjim pravima OUN i pratećim dokumentima, delovanju Prijatelja dece Zemuna, novim tendencijama u radu i potrebi umrežavanja i povezivanja sa organizacijama i udruženjima koja se bave programima za decu i omladinu Zemuna, Beograda i Srbije.\nLjiljana Zorkić, Petar Alivojvodić, Dragan Rumenčić, Srđan Došen, Milica Ubović, sekretar Prijatelja dece Beograda samo su neki od podnosilaca referata koji će moći da se čuju na okruglom stolu povodom obeležavanja stote godišnjice od osnivanja Društva za staranje o sirotoj deci Srema u sopstvenoj namenskoj zgradi sirotišta u Ulici Cara Dušana 57, gde je i danas sedište Prijatelja dece Zemuna.


Vučić i aktivisti na sastanku postigli dogovor koji ne rešava problem - Centar za istraživačko novinarstvo Srbije\nVučić i aktivisti na sastanku postigli dogovor koji ne rešava problem\nObraćanje novinarima posle sastanka; foto: printscreen / N1\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić nije želeo ni da razgovara o zabrani izgradnje svih malih hidroelektrana sa udruženjem „Odbranimo reke Stare planine", iako je to bio zahtev boraca za reke. Umesto toga obećao je da će predložiti zabranu gradnje u zaštićenim područjima, kao i osnivanje komisije koja će prekontrolisati već izgrađene hidroelektrane.\nPredstavnici udruženja Odbranimo reke Stare planine sastali su se u nedelju sa Aleksandrom Vučićem na Andrićevom vencu kako bi dogovorili rešenje problema malih hidroelektrana (MHE). Sastanku su prisustvovali i ministar rudarstva i energetike Aleksandar Antić, direktor Javno vodoprivrednog preduzeća Srbijavode Goran Puzović i državna sekretarka u Ministarstvu građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Aleksandra Damnjanović.\nAleksandar Jovanović – Ćuta iz Odbranimo reke Stare planine kaže da je Vučić na početku sastanka odbacio njihov zahtev da se zaustavi gradnja MHE na celoj teritoriji Srbije, bez obzira da li se nalaze u zaštićenom ili nezaštićenom području.\n„On (Vučić) je to racionalno postavio odmah na startu: šta ako zaustavimo ovog momenta gradnju svuda i rad svih, koliko je to para, koliko će to da košta državu. To je pitao Antića, mada više je bilo retoričko pitanje“, prepričava Jovanović.\nAleksandar Jovanović Ćuta; foto:CINS\nUmesto toga, Vučić je najavio da će u toku ove nedelje predložiti da se zabrani dalja izgradnja malih hidroelektrana u zaštićenim područjima, što su danas ministri Antić i Goran Trivan ponovili na otvaranju dva međunarodna sajma.\nJovanović je zadovoljan ishodom sastanka i „velikom pobedom”, jer smatra da nije bilo realno očekivati da predsednik kaže da se sada sve zabranjuje i ruši.\nSa druge strane, u Savezu mesnih zajednica Stare planine, organizaciji koja se takođe bori protiv izgradnje MHE, ali se u poslednje vreme udaljila od aktivnosti pokreta koji predvodi Jovanović, smatraju da nije dogovoreno ništa što već ranije nije bilo najavljivano. Dragana Božinović iz Saveza smatra da je veliki propust što na sastanak nisu bili pozvani ljudi „koji se već 40 godina bave ovom temom”. Za nju predstavljaju jasan signal reči ministra Antića da Srbija nije iskoristila hidroenergetski potencijal i da će nastaviti da ide u tom pravcu.\n„Na tom sastanku je trebalo da se ode korak dalje i da se traži zabrana i na zaštićenim i nezaštićenim delovima, na nezaštićenim je i osetljivije pitanje“, rekla je Božinović za CINS.\nCINS je ranije otkrio da se i kod izgradnje MHE van zaštićenih područja ne poštuju propisi i ugrožava životna sredina. Tako je u Bosilegradu inspekcija pronašla da MHE nisu imale uslove zaštite prirode, dok je u podnožju Kopaonika „samovolja pojedinih investitora” naštetila Jošaničkoj reci.\nO sudbini malih hidroelektrana koje su izgrađene na području koje nije zaštićeno će se odlučivati kada se ispitaju procedure u kojima su odobrene dozvole i obavljena gradnja, rekao je dekan Šumarskog fakulteta Ratko Ristić.\n„Zabrana gradnje u zaštićenim područjima će biti sprovedena u potpunosti, bez obzira na režim zaštite”, objasnio je.\nGde (ni)je dozvoljena gradnja\nPrema sadašnjim propisima, zaštićeno područje ima tri stepena zaštite. Prema Uredbi o režimima zaštite, u prvom stepenu zaštite zabranjuje se izgradnja bilo kakvog objekta i aktivnosti, osim naučnih istraživanja, kontrolisanih poseta i sprečavanja prirodnih nepogoda.\nDrugi i treći stepen zaštite dozvoljavaju određene radnje na tim područjima. Ipak, sastanak branilaca reke i predsednika Srbije rezultirao je najavom predloga da se zabrani gradnja u svim zaštićenim područjima.\nNakon sastanka najavljeno je osnivanje komisije koja će proveriti da li ovakve ili slične probleme imaju već izgrađene MHE.\nPrema rečima Ratka Ristića, koji je takođe prisustvovao sastanku u zgradi Predsedništva, dogovoreno je da Vlada u saradnji sa resornim ministarstvima formira takav kontrolni mehanizam za izdate dozvole, način rada MHE i neke buduće zahteve za izgradnju MHE. Jovanović dodaje da će kontrolno telo činiti predstavnici resornih ministarstava, nezavisni stručnjaci i aktivisti.\nJedan od aktivista iz Jošaničke banje Aleksandar Drašković takođe smatra da nije postignut iskorak u pravcu zaštite reka.\n„Za vreme Tita je napravljen model ‘ako nešto hoćeš da ostaviš nerešenim, onda obrazuješ komisiju’, tako da ni ta komisija neće biti ništa drugo nego bacanje prašine u oči pred jedan predizborni ciklus“, objašnjava Drašković.\nPodsetimo, udruženje Odbranimo reke Stare planine je na protestu održanom 21. septembra istaklo zahteve da se zabrani gradnja MHE na svim zaštićenim i nezaštićenim područjima, kao i da se sruše nelegalno sagrađeni objekti.\nAleksandar Vučićmhemini hidroelektranene za mheodbranimo rekeodbranimo reke stare planine


Ralf Loren zatvara radnju u Petoj Aveniji | Ekonomist\nRalf Loren zatvara radnju u Petoj Aveniji\nKompanija Ralf Loren bilježi pad prodaje, kao i pad dionica za 4,5 posto, a suočena je i sa poslovnom nestabilnošću jer je izvršni direktor Stefan Larson u februaru najavio da odlazi iz modne kuće, zbog neslaganja sa osnivačem i predsjednikom Ralfom Lorenom. Na njegovo mjesto došla je bivša direktorka finansija.\nNovim mjerama štednje ove kompanije godišnja ušteda bila bi oko 140 miliona dolara. Osim zatvaranja niza radnji, Loren je objavio da će svoje internet poslovanje da prebaci na jeftiniju platformu.\nNajam za butik na Petoj aveniji je među najvišima, stoga za nekoliko dana zatvara svoja vrata. Kompanija u Njujorku ima još sedam radnji, a radnici s Pete avenije biće raspoređeni u druge butike.\nPosljednji put kreacija poznatog filantropa zasijala je ni manje ni više nego na Prvoj dami SAD-a Melaniji Tramp koja je za inauguraciju supruga odabrala nebeskoplavu haljinu od kašmira s njegovim potpisom. Ralf Loren jedan je od rijetkih dizajnera koji nije odbio saradnju sa njom ali izgeda da to nije pomoglo njegovom biznisu.\nRalf Loren na Forbsovoj listi najbogatijih ljudi zauzima 233. mjesto sa bogatstvom procijenjenim na 5,5 milijardi dolara svetski mediji i analitičari najavili su početak njegovog kraja zatvaranjem prestižne radnje na Petoj aveniji u Njujorku.\nOznake Ralf Loren\nSAD izvršile vazdušni napad na Siriju


HALILOVIĆ: Penzioneri žele 2022. dočekati s uvećanim penzijama | Visokoin.com\nUpravni odbor Saveza udruženja penzionera u Federaciji BiH upozorio je na težak materijalni i socijalni položaj penzionera i zatražio povećanje od deset posto svih penzija, izuzev onih najviših.\nU susretu s novinarima, upriličenom u povodu Dana penzionera Federacije BiH (25. listopada ), naglasio je da su penzije na nivou iz kolovoza 2020. godine, ove godine nije bilo redovnog usklađivanja. Trenutno najnižu penziju, kaže, prima oko 60 posto penzionera u FBiH, do zajamčene i zajamčenu 12,6 posto. Ukupno, penziju do 500 KM prima ih više od 74 posto. Prosječna penzija u Federaciji BiH je 42,8 posto prosječne plate u FBiH.\nSavez udruženja penzionera u Federaciji BiH broji oko 200.000 penzionera, a čini ga 61 udruženje organizirano u sedam kantona, piše Fena.


JAKA OLUJA DONIJELA NEVOLJE Snijeg otežao saobraćaj u Njemačkoj i Holandiji - BIGportal.ba\n8 Februara, 2021 8 Februara, 2021 01550\nSaobraćaj u Njemačkoj i Holandiji otežan je drugi dan zaredom usljed snijega, leda i niske temperature u centralnoj i sjevernoj Evropi.\nKamioni su ostali zaglavljeni u naletima snijega tokom noći na auto-putu “A4” blizu Gere u istočnoj Njemačkoj, a dijelovi auto-puta “A7” blizu Getringena na sjeveru zemlje zatvoreni su nakon što su se kamioni zaglavili na uzbrdici, javila je njemačka agencija DPA.\nNjemačka željeznica “Dojče ban” saopštila je da je željeznički saobraćaj obustavljen u dijelovima centralne i sjeverne Njemačke, te da su zaustavljeni vozovi na dužim linijama sjeveroistočno od Frankfurta, zapadno od Berlina i jugozapadno od Hamburga.\nHolandska željeznička kompanija “NS” saopštila je da se u Holandiji danas očekuje “vrlo ograničena usluga”, prenio je AP.\nPonedjeljak u Holandiji trebalo je da bude dan kada se hiljade holandske djece vraća u osnovne škole, nakon strogih mjera uvedenih zbog korona virusa pred božićne praznike.\nŠkole u Holandiji će usljed očekivanog haosa na putevima i u javnom prevozu danas, ipak, ostati zatvorene.\nToyota Auris – zašto ljudi kupuju Toyotu?


Izvor: Nezavisne Novine, 29.Avg.2018, 07:38\nFudbaler Crvene zvezde Filip Stojković rekao je da će njegova ekipa dati sve od sebe večeras u revanš utakmici plej-ofa za Ligu šampiona protiv Salcburga. Utakmica na "Red Bul areni" je na programu u 21 čas, a u prvoj utakmici u Beogradu bilo je 0:0. Pobjednik će u Ligu šampiona, poraženi u Ligu Evrope.\nN1 televizija: ANKETA: Može li Zvezda u Ligu šampiona?\nNAJAVA DANA (sreda, 29. avgust): Solunski vulkan guta Benfiku, PSV overava Ligu šampiona, Zvezda na korak od sna\n6406: SALCBURG - CRVENA ZVEZDA, 21.00 (Fudbal, Liga šampiona) Teško je ovde biti subjektivan i reći da je Red Bul jači tim, ali verovatno je tako. Austrijanci ipak u prvom meču nisu pokazali bogzna šta, tako da je jasno da su ranjivi i da bi naš prvak konačno mogao da skine kletvu Lige šampiona....


Reforme u EPS-u sprovode se od 2014. godine\nReforme strateških državnih preduzeća u Srbiji napreduju sporim tempom, kaže za Radio Slobodna Evropa (RSE) šef Kancelarije Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) u Srbiji Sebastijan Sosa.\nU odgovoru Sose na pitanja RSE o poslovanju državnih preduzeća u Srbiji ponovljen je stav MMF-a da je "potrebno je više napora kako bi se ojačalo korporativno upravljanje i obezbedilo profesionalno rukovodstvo u ovim preduzećima".\n"U tom kontekstu, podržavamo nameru vlasti da, uz podršku Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD), do jula 2020. godine pripreme dokument o politici vlasništva nad državnim preduzećima", navodi se u odgovoru Sebastijana Sose.\nAranžman sa MMF-om, poznatiji kao "čuvarkuća", Srbija bi trebalo da završi do januara 2021. godine. Među najvećim izazovima Srbije u sprovođenju preporuka MMF-a i dalje ostaju reforme u najvećem javnom preduzeću – Elektroprivredi Srbije (EPS).\nReforme u EPS-u sprovode se od 2014. godine, a Srbija se prema analizi MMF-a iz 2018. godine našla na samom začelju liste zemalja centralne i istočne Evrope po upravljanju preduzećima sa državnim kapitalom. Od 20 analiziranih zemalja, zauzela je 15. mesto.\nU godini u kojoj je planiran završetak programa reformi sa MMF-om, Milan Radovanović puni 35 godina radnog staža u EPS-u, u njegovom najvećem ogranku – Rudarskom basenu "Kolubara" u centralnoj Srbiji.\nRadi na površinskom kopu "Tamnava" kao rudarski poslovođa i član je izvršnog odbora sindikata "Nezavisnost".\nRadovanović ističe da je situacija u preduzeću "teža nego što je bila pre 10 ili 15 godina", te da je preduzeće koje je "stub države" godinama "obezvređivano".\n"Za funkcionisanje proizvodnje treba da imamo dovoljno mašina, maziva, ljudi. Nemamo osnovna sredstva za rad, delove, nema dovoljno zaposlenih. Na papiru se stalno potencira da nas ima više nego što bi trebalo. Tačno je to, ali postoji nesklad između proizvodnog i neproizvodnog dela", priča Radovanović.\nJoš jedna najava reforme Elektroprivrede Srbije\nTrenutno nema preciznih podataka koliko EPS vredi. Popis svega što je u vlasništvu preduzeća i utvrđivanje njegove vrednosti prvi je korak ove godine ka transformaciji preduzeća u akcionarsko društvo. Sa time se, međutim, kasni. MMF napominje da se Srbija obavezala da će EPS promeniti pravni status do kraja 2020. godine.\nProfesor ekonomije na Tehnološko-metalurškom fakultetu Petar Đukić ističe da iako se promena pravnog statusa najavljuje kao nešto "epohalno", suštinskih izmena neće biti.\n"Oni će možda ispuniti taj uslov, kao što su i do sada formalno ispunjavali neke zahteve, ali suština je da EPS ostaje 'država u državi'. Jer je svakoj vlasti u poslednjih 20, 30 godina u potpunosti odgovarao takav EPS koji je 'Meka' da se iz njega crpi deo profita", kaže Đukić.\nNa pitanja o poslovanju EPS-a, to javno preduzeće nije odgovorilo Radiju Slobodna Evropa. Odgovor nije stigao ni iz Ministarstva rudarstva i energetike, koje je nadležno za Elektroprivredu Srbije.\nPrema podacima Agencije za privredne registre za 2018. godinu, Elektroprivreda Srbije (EPS) je bila firma sa najvećim poslovnim prihodima u Srbiji, koji su iznosili više od 260 milijardi dinara (oko 2,2 milijarde evra).\nTo ipak ne znači da je EPS poslovao "u plusu". Naprotiv, Elektroprivreda Srbije je 2018. godinu završila sa neto gubitkom od 1,3 milijarde dinara (oko 11 miliona evra), navodi se u finansijskom izveštaju.\nJavna preduzeća Srbije: Između partijskog i državnog interesa\nFiskalni savet, nezavisni organ kojeg je osnovala Skupština Srbije, objavio je krajem prošle godine analizu poslovanja EPS-a. Član Fiskalnog saveta Vladimir Vučković ocenjuje da EPS trenutno pozitivno posluje, sa malim profitom koji varira iz godine u godinu, ali da ima probleme koji na srednji i dugi rok mogu da poremete celokupnu privredu Srbije.\n"Snabdevanje strujom može da bude problematično - da li će EPS moći da proizvede dovoljno struje za potrebe privrede Srbije. Zaštita životne sredine postaje sve veći problem, jer je EPS jedan od većih zagađivača u Srbiji, ali i u Evropi", kaže Vukčević.\nProfesor Đukić smatra da se podaci o prihodima EPS-a "štimaju".\n"Na primer, 2015. godine, posle onih silnih poplava, iznenada se pojavila dobit EPS-a od 100 miliona evra i deo profita uplaćen je u budžet Srbije radi fiskalne konsolidacije. Naredne 2016. godine je to spalo na 70 miliona, 2017. bilo je 52 miliona evra, a 2018. godine EPS je bio 11 miliona evra u minusu. To niko ne može da opravda drugačije, osim voluntarizmom koji se uspostavlja između političara i rukovodstva EPS-a", kaže Đukić.\nAnaliza Fiskalnog saveta pokazala je da EPS u narednih pet do sedam godina treba da investira oko 600 miliona evra godišnje za unapređenje proizvodnje i zaštitu životne sredine. Polovinu novca na godišnjem nivou treba da obezbedi samo preduzeće. Zato, smanjenje troškova EPS-a treba da bude prioritet, naglašavaju u Fiskalnom savetu.\n"EPS ima po svim procenama višak zaposlenih od nekoliko hiljada. Plate su generalno iznad onoga što bi EPS trebalo da isplaćuje, pri čemu je prisutna jako velika kompresija - što znači da se nekvalifikovani rad previše plaća, a plate stručnjaka nedovoljno", kaže Vladimir Vučković.\nRadnik EPS-a Milan Radovanović, pak, smatra da plate ne treba smanjivati. Nije za to da, kako kaže, najveći 'gubitnici' reforme EPS-a budu zaposleni.\n"Ponudite nam neku vrstu alternative. U kolubarskom okrugu, odakle sam ja, ne postoji drugo mesto za zapošljavanje. I onda se postavlja pitanje gde će ti ljudi", kaže.\nAli, strukturu zaposlenih u najvećem javnom preduzeću u Srbiji Radovanović objašnjava na sledećem primeru:\n"Interni konkurs izađe u okviru ’Kolubare’ za popunu sto radnih mesta u proizvodnji. Na primer, traže se rudarski tehničari. Na taj konkurs ne javi se više od dvoje-troje zaposlenih iz neproizvodnog dela. Oni imaju kvalifikaciju, ali ne žele da napuste kancelariju."\nIma li nevinih u velikoj EPS aferi?\nSmanjenje broja zaposlenih je među glavnim zahtevima MMF-a od 2014. gofdine, a EPS je u više navrata naglašavao da je broj manji iz godine u godinu. Na kraju 2018. godine, preduzeće imalo 25.761 radnika, 724 manje nego prethodne.\nAnaliza Fiskalnog saveta, međutim, ukazuje na dva problema. Prvi je da se broj zaposlenih smanjuje odlascima u penziju, a da otpremnine uzimaju stručnjaci, te da ne odlaze oni koji nisu potrebni preduzeću.\n"Drugi problem je što se deo stalno zaposlenih zamenjuje ugovorima koji imaju privremeni karakter, tako da ukupan broj ljudi koji je angažovan nije toliko smanjen koliko bi se na prvi pogled reklo", objašnjava Vladimir Vučković iz Fiskalnog saveta.\nProfesor Đukić podseća i da EPS i danas finansira zaposlene u svojim "takozvanim pratećim kompanijama".\n"Danas tih kompanija ima 29. Na taj način više od 10 hiljada radnika koji zvanično nisu u EPS-u, dobijaju i dalje zaradu kao da su u EPS-u. (Preduzeća) dobijaju poslove bez tržišnih uslova, bez tendera. To je zapravo prelivanje novca", kaže Đukić.\nPovećanje cena struje stoji kao još jedan imperativ MMF-a.\n"EPS treba više da naplaćuje. I dalje postoje preduzeća, delovi države koji duguju i to je nešto što treba da se menja", ističe Vladimir Vučković iz Fiskalnog saveta.\nSindikatu sedam miliona evra\nProfesor Đukić naglašava da se smanjenje troškova unutar preduzeća može obezbediti i, na primer, smanjenjem izdataka za Sindikat radnika EPS-a.\n"Poslodavci danas dotiraju monopolski sindikat u EPS-u sa nekih 800 miliona dinara, što je jednako iznosu od oko 7 miliona evra godišnje. To pokazuje da su poslovodstvo EPS-a i radnici u tom sindikatu u jednoj vrsti interesne organizacije koja znači - da se ništa unutra ne promeni, da se obezbedi mir, ali da plate budu sigurne", kaže Đukić, uz opasku da je EPS godinama "izvor dobrog uhlebljenja partijskih kadrova i sigurnih izbornih glasova".\nStruja skuplja samo za građane Srbije\nNa pitanje kako Srbija napreduje u finansijskim reformama, Duško Vasiljević iz ogranka Svetske banke u Srbiji za RSE ističe da se ne može osporiti da se reforme sprovode i da ima pomaka.\nIpak, napominje da preduzeća u državnom vlasništvu i dalje imaju visoko učešće u privredi Srbije, a da je upravljanje tim preduzećima "prilično loše".\n"Ona predstavljaju značajno opterećenje za budžet. Srbija izdvaja negde oko 2 procenta bruto domaćeg proizvoda godišnje na državnu pomoć, što je tri puta više nego u zemljama Evropske unije, a najveći deo te državne pomoći ide upravo državnim preduzećima", naglašava Vasiljević.\nOn dodaje i da su značajni primaoci državne pomoći lokalna javna preduzeća, kojima se daje polovina tog novca.\nVasiljević podseća i da velikim brojem javnih preduzeća upravljaju vršioci dužnosti direktora koji su postavljeni "van konkurentnog i transparentnog javnog procesa".\n"Zakonom je propisano da vršilac dužnosti može da bude samo godinu dana na toj funkciji. Međutim, mi u nizu preduzeća imamo vršioce dužnosti direktora koji su tu mnogo duže, tako da uprkos napretku u drugim oblastima, problem upravljanja ostaje nerešen", kaže Vasiljević.\n'Gubitaši' u v.d. statusu\nEPS je u 2018. godini držao rekord među firmama u Srbiji sa najvećim kumuliranim gubitkom – odnosno gubicima koji su se nagomilali iz prethodnih godina koji su iznosili nešto više od 120 milijardi dinara (oko 1 milijarda evra), pokazali su podaci APR-a.\nNa čelu Elektroprivrede Srbije je Milorad Grčić, član i funkcioner Srpske napredne stranke. Grčić je na mestu v.d. direktora od marta 2016. godine.\nNa drugom mestu privrednih društava sa najvećim ukupnim gubicima iz ranijih godina našlo još jedno javno preduzeće - "Srbijagas".\nUkupni gubici "Srbijagasa" su na kraju 2018. godine iznosili skoro 112 milijardi dinara (oko 949 miliona evra). Na čelu ovog preduzeća godinama se nalazi Dušan Bajatović, član Socijalističke partije Srbije (SPS) koja je koalicioni partner vladajuće Srpske napredne stranke.\n"Minus" beleži i javno preduzeće "Putevi Srbije", sa više od 11 milijardi dinara (93 miliona evra) gubitka na kraju 2018. godine.\n"Putevima Srbije" već više od decenije rukovodi Zoran Drobnjak, kadar Srpske napredne stranke. U poslednjih devet godina je u v.d. statusu.\nStiže li 'zlatno doba' za Srbiju?\nZa "Puteve Srbije" u 2019. godini novac je prebacivan iz drugih budžetskih stavki. Vlada je "Putevima Srbije" u oktobru pomogla sa 1.7 milijardi dinara (oko 14,4 miliona). Najveći deo tog novca prvobitno je bio namenjen Republičkom fondu za zdravstveno osiguranje.\nVlada je u 2019. godini dodatno pomagala i "Koridore Srbije" . Vladinim rešenjima je u tri navrata prošle godine izdvojeno ukupno 2.8 milijarde dinara (23,7 miliona evra) za završetak Koridora 10.\nNa čelu "Koridora" je od 2017. godine u v.d. statusu Zoran Babić, takođe kadar Srpske napredne stranke. Babić je podneo je ostavku na mesto v.d. direktora u februaru 2019. godine, nakon saobraćajne nesreće u kojoj je jedna osoba izgubila život, a u kojoj je učestvovalo vozilo Koridora Srbije u kome se nalazio i sam Babić. Uprkos ostavci, Babić i godinu dana kasnije obavlja funkciju v.d. direktora.\nNema analize (ne)uspeha\nKrajem 2018. godine Vlada Srbije je donela Uredbu kojom su javna preduzeća obavezana da podnesu detaljan godišnji izveštaj o poslovanju i trogodišnji poslovni plan.\nTako se od javnih preduzeća tražilo da pravdaju javne nabavke, isplate za promociju i reklamu, ali i odluke da se zaduže kod banaka ili međunarodnih finansijskih institucija. U izveštaju su tražene informacije i o službenim putovanjima, kupovini automobila, sponzorstvima i zapošljavanju.\nIsta Uredba doneta je i 2019. godine. Međutim, na pitanja RSE da li su sva javna preduzeća dostavila izveštaje i da li je Vlada analizirala njihovo poslovanje, odgovora nema.\nUmesto toga, Ministarstvo privrede je za RSE odgovorilo da je analiza poslovanja u prethodnoj godini "samo jedan segment" dostavljenih izveštaja, da ti podaci "nisu osnov za analiziranje od strane ministarstava i Vlade", te da "ministarstva daju mišljenja na programe poslovanja, nakon čega se dostavljaju Vladi na usvajanje".\nMost: Vučićevo 'zlatno doba' ili vunena vremena?


Nemačkom MTU zemljište u Novoj Pazovi na poklon › Made-in-Germany.rs\nNemačkom MTU zemljište u Novoj Pazovi na poklon\nNemačkom investitoru, kompaniji MTU, država Srbija će pokloniti zemljišnu parcelu u Novoj Pazovi, vrednu 6,25 miliona eura, za izgradnju fabričkih pogona za održavanje, popravku i remont vazduhoplovnih motora, javlja Nova ekonomija.\nU odluci Komisije se navodi da je ukupna vrednost zemljišta koje se donira procenjena na 6.250.683 eura, kao i da ukupna površina dve katastarske parcele iznosi 25 hektara, 68 ari i 72 kvadratna metra. Postupak otuđenja građevinskog zemljišta biće realizovan ugovorom između Republičke direkcije za imovinu, kompanije MTU Maintenance registrovane u Srbiji i njenog matičnog preduzeća, MTU Aero Engines iz Nemačke.\nMTU će se ugovorom obavezati da do kraja 2025. godine na ovom zemljištu „izgradi objekat o svom trošku, odnosno izvrši početnu investiciju u osnovna sredstva u iznosu ne manjem od 100.900.000 eura i zaposli najmanje 440 radnika na neodređeno vreme u periodu od 2021. do 2027. godine“. Ugovorom je predviđena i obaveza da učešće od najmanje 25 posto opravdanih troškova ulaganja obezbedi investitor iz sopstvenih izvora ili drugih izvora koji ne sadrže državnu pomoć, pri čemu se za opravdane troškove računa samo ulaganje u novu opremu.\nPoslovnim planom MTU predviđena je izgradnja poslovnih kapaciteta za održavanje, popravke i operacije (MRO – maintenance, repair and operations), na površini od oko 22.000 kvadratnih metara. U projektu se navode ulaganja od 4,8 miliona eura u infrastrukturno opremanje zemljišta, 45,9 miliona eura je okvirno rezervisano za projektovanje i izgradnju proizvodnih kapaciteta, dok će 50,2 miliona eura biti uloženo u novu opremu.\nU slučaju da kompanija MTU Maintenance ne ispuni ugovorne obaveze, država Srbija će iskoristiti pravo da traži isplatu u protivvrednosti iznosa od 6,25 miliona eura, kolika je tržišna vrednost parcela koje joj se ustupaju na korišćenje.\nOd MiG na 17/10/2019 / AKTUELNO / Ostavite komentar\nPočela prodaja najmoćnijeg Folksvagenovog SUV-a


Fiat Chrysler unapređuje plan da bi odobrovoljio Renaultove akcionare - Auto Republika\nПочетна Life Biznis Fiat Chrysler unapređuje plan da bi odobrovoljio Renaultove akcionare\nFiat Chrysler Automobiles razmatra specijalne dividende za Renault i sigurnije garancije radnih mesta u nastojanju da ubedi francusku vladu da podrži spajanje dva automobilska giganta.\nUnapređena ponuda bi takođe uključila zajedničko sedište kompanijskih operacija u Francuskoj, kao i mesto predstavnika vlade u odboru.\nFCA je definitivno ozbiljan u svojim namerama, koje uključujuu pripajanje vredno 35 milijardi dolara. Na taj način bi se oformila treća po veličini automobilska grupa na svetu.\nKoncesije o kojima se raspravlja nisu definitivne i zavise od drugih aspekata novog kompromisnog sporazuma, upozorili su izvori bliski dešavanjima. Ipak, po njihovom mišljenju, povećane su šanse da Renaultov odbor, u kojem država Francuska ima dve stolice, odobri plan o pripajanju. Odbor se ponovo sastaje sutra.\nPredsednik Fiat Chryslera, Džon Elkan, bio je u Parizu tokom vikenda da bi prodiskutovao o ugovoru. On se sastao s francuskim ministrom finansija, Brunom Le Merom, koji je prošle nedelje izjavio da želi garanciju za očuvanje radnih mesta.\nPorparol francuskog ministarstva finansija je rekao da je Le Mer razgovarao s Elkanom u petak, pre nego što su se ponovo sastali u subotu, da bi se ministar te večeri video s predsednikom Renaulta, Žan-Dominikom Senardom. Postoji konsenzus o vlasničkoj strukturi u odnosu 50:50 odsto, rekao je portparol, dodavši da ministarstvo i dalje radi na detaljima.\nSenard je nominovan za ulogu CEO-a nove kompanije, dok Le Merova kancelarija želi da on ostane na toj poziciji najmanje četiri godine, rekao je neimenovani izvor za Blumberg.\nNeki analitičari i lideri francuske industrije, izrazili su sumnje u vezi s deklarisanih 5 milijardi evra uštede na troškovima i investicijama, kao i da li predlog predstavlja pošten „dil“ za Renaultove akcionare.\nRenaultova dividenda bi poboljšala vrednovanje u sopstvenu korist, usklađujući predloženu dividendu od 2,5 milijarde evra s akcionarima FCA. Izvori nisu elaborirali konkretne činjenice povodom potencijalne veličine Renaultove isplate.\nPlan o pripajanju bi podrazumevao ulazak u holandsku holding kompaniju, čije bi vlasništvo bilo ravnomerno podeljeno između trenutnih akcionara FCA i Renaulta, nakon isplate specijalne dividende.\nFCA je predložio da sedište novofirmirane grupe bude u neutralnom gradu, najverovatnije Londonu, ali sada postoji očigledna spremnost da bude u Parizu, što je jedan od ključnih zahteva francuske vlade, koja bi dobila jedno mesto u odboru, u skladu s udelom od 7,5 odsto.\nNissan, čije će učešće od 15 odsto u francuskom partneru biti razblaženo na 7,5 odsto u novoj grupi, dobija mesto u odboru po planu obelodanjenom 27. maja.\nGarancije o čuvanju radnih mesta u Renaultu i industrijskim lokacijama, takođe bi bile produžene na četiri godine, od dve inicijalno predožene u okviru kompromisa o kojem se diskutuje.\nI francuska proaktivna vlada i italijanska populistička administacija u principu podržavaju pripajanje ali bi usko povezani odnosi između njih mogli dovesti do poremećaja u slučaju da jedna strana smatra da je u nepovoljnom položaju.\nPrema planu FCA o pripajanju, Renaultovi akcionari, uključujući i vladu, dobili bi podrazumevanu premiju od 10 odsto, dok bi vlasnici FCA dobili dividende izračunate na osnovu veće vrednosti kapitala. Zajedno, kompanije su u petak imale tržišnu kapitalizaciju od 33,6 milijardi evra.\nNissan, Renaultov partner iz alijanse, nije deo predloga. Njegov kapital je procenjen na oko 28,6 millijardi dolara.\ntagovi: FCA fca renault fiat chrysler renault\nprethodni Analiza: A i B segment pred izumiranjem\nsledeći Koji proizvođači zavise od ishoda trgovinskih pregovora između SAD i Meksika?


Grad Subotica je u saradnji sa partnerskom organizacijom Udruženje građana „Edukativni centar Roma“, u okviru programa „Podrška EU inkluziji Roma - Osnaživanje lokalnih zajednica za inkluziju Roma“ koji sprovodi Stalna konferencija gradova i opština (SKGO) a finansira EU putem IPA 2016. realizovao projekat „Interkulturalizam i antidiskriminacija u Subotici“. Na završnoj konferenciji upriličenoj tim povodom u Velikoj većnici Gradske kuće, član Gradskog veća zadužen za oblast obrazovanja i kulture, Miloš Nikolić, rekao je da je cilj ovog jednogodišnjeg projekta bio da se na nivou lokalne samouprave osigura stalna podrška merama javne politike i aktivnostima na planu unapređivanja interkulturalnosti i antidiskriminacije, posebno među učenicima romske nacionalnosti.\nGrad Subotica je bio nosilac projekta „Interkulturalizam i antidiskriminacija u Subotici”, istakao je Nikolić i podsetio da naš grad ima dugogodišnju tradiciju u multukulturalnosti, zagovaranju tolerancije i negovanju kulture, tradicije i istorijata svih nacionalnih zajednica koje žive na ovoj teritoriji.\n„U okviru ovog projekta održana je i obuka za zaposlene u gradskoj upravi. Poseban akcenat je bio dat na razumevanju institucionalnih mehanizama, standarda i mera javnih politika u oblasti inkluzije Roma (evropski, nacionalni i lokalni nivo), razvijanju komunikacijskih veština u pružanju socijalnih i drugih usluga prema romskoj populaciji i podizanje svesti o ljudskim i manjinskim pravima u lokalnim multietničkim zajednicama“, naveo je Miloš Nikolić.\nU ime Grada Subotice izrazio je zahvalnost celokupnom projektnom timu na profesionalnom radu i na postignutim rezultatima koji su, kako je kazao, veoma merljivi i vidljivi i koji će nam i nadalje mnogo koristiti.\n„Siguran sam da ćemo u budućnosti zajednički realizovati i implementirati još puno sličnih projektaka, koji su zaista od velike važnosti, ne samo za pripadnike romske zajednice, već za sve građane Subotice“, poručio je Miloš Nikolić.\nPredsednik Edukatovnog centra Roma, Stevan Nikolić, izjavio je, obraćajući se medijima, da subotička lokalna samouprava podržava inkluzivno obrazovanje u okviru kojeg se teži ka što većem uključivanju romske dece, smanjenju diskriminacija u obrazovanju i drugim oblastima društvenog života.\n„Da bi se dosegao opšti cilj projekta, uključen je veliki broj aktera koji su realizovali široku lepeza aktivnosti: 400 učenika i 30 prosvetnih radnika iz pet osnovnih škola u kojima je veći procenat romskih učenika ( tri gradske i dve prigradske), 30 zaposlenih u lokalnoj samoupravi, rukovodioci četiri mesne zajednice sa većim procentom romske populacije, predstvnici romske zajednice kao i predstavnici devet nacionalnih zajednica koji su okupljeni u Savez udruženja nacionalnih zajednica Subotice“, naglasio je Stevan Nikolić.\nUključivanjem ovako velikom broja aktera, dodao je, uspeli smo da multipliciramo efekat Projekta.\n„Postojeći model lokalnog međusektorskog umrežavanja omogućava integrisani pristup antidiskriminaciji i anticiganizmu. Ovaj pristup je primenljiv u svakoj lokalnoj zajednici u Srbiji i regionu. Ovaj model uključuje već postojeće lokalne resurse i ne zahteva nijednu neizvodljivu akciju. Procena je da je aktivnosti u okviru projekta 'Interkulturalizam i antidiskriminacija u Subotici' osetili preko 2.000 osoba“, rekao je Stevan Nikolić.\nUkupna vrednost projekta je 65.430 evra, od čega je doprinos Evropske unije 58.848 evra.


Kako će pandemija delovati na proizvodnju lekova - Biznis i Finansije\nHome\tVesti\tKako će pandemija delovati na proizvodnju lekova\nKoronavirus već ima veliki uticaj na farmaceutsku industriju. Zbog zatvaranja fabrika u Kini, porasle su cene sirovina za lekove koje se proizvode u toj zemlji. Osim zbog rasta cena, javnost je zabrinuta i zbog moguće nestašice pojedinih sirovina.\nKina je pre neki dan saopštila da će se nestašice sirovina verovatno prolongirati zbog poteškoća sa distribucijom i deficitom radne snage.\nInače, Kina i Indija su ključni dobavljači sirovina za lekove na globalnom nivou. To znači da bi uskoro moglo doći do smanjenog snabdevanja tržišta antibioticima, heparinom i antikoagulanasima.\nIpak, očekuje se da će uskoro Kina, koja je navodno izlazi iz zdravstvene krize, uspostaviti proizvodnju. A možda i da će se vratiti se na svoje ranije proizvodne kapacitete.\nKako da mala i srednja preduzeća uspešno implementiraju rad na daljinu


by Marija Dedić\t28/04/2021\nPosle Kragujevca, prestonica Srbije dobila je prvi reciklomat koji je postavljen na početku Knez Mihailove ulice. U naredne dve nedelje, Beograd će dobiti još 24 reciklomata, najavio je zamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić.\nPrema njegovim rečima, postavljanje reciklomata je doprinos grada promociji reciklaže i sortiranju otpada.\n– Građani ovde mogu da ubace razne vrste ambalaže i u zavisnosti od toga koja vrsta je u pitanju, zaradiće između tri i pet dinara. Novac mogu da upotrebe kao dopunu na kartici za javni prevoz, kao dopunu za kartice mobilnog operatera „Globaltel” ili kao donaciju za jednu od dve fondacije – Fondaciju „Novak Đoković” ili Fondaciju za mlade talente Grada Beograda, te na taj način doprinesu da neko kome je potrebna pomoć dobije podršku – rekao je Vesić.\nUpravljanje otpadom u budućnosti u fokusu Beograda\nOn je zahvalio svima koji su učestvovali u ovom projektu, pre svega kompaniji „Globaltel” koja je donirala reciklomate. Kako je istakao, reciklaža, sortiranje i tretiranje otpada će u budućnosti biti mnogo više u fokusu Grada Beograda, kako bismo postali svesni da gotovo svaki vid otpada ima neku vrednost.\n– Velika većina otpada može da postane druga vrednost – direktno preko reciklomata ili kao prerađen otpad od čega će nastati nešto korisno. Bacanjem otpada zagađujemo životnu sredinu, a možemo da uradimo mnogo korisnije stvari. Nadam se da ćemo u bliskoj budućnosti obezbediti još reciklomata i mislim da nema razloga da građani ne prihvate ovu ideju. Reciklomati postoje u mnogim svetskim gradovima i nastavićemo da se trudimo da promovišemo reciklažu i tretiranje otpada. Želimo da podignemo svest građana po pitanju prerade otpada jer je to jedna od ključnih stavki vezanih za smanjenje zagađenja životne sredine – dodao je Vesić.\nAleksandra Šmit iz kompanije „Globaltel” je precizirala da će do kraja dana u Beogradu biti postavljeno još sedam reciklomata.\nIzvor za tekst i foto: Beoinfo\nTags: aleksandra šmit,beograd upravljanje otpadom,fondacija novak đoković,Fondacija za mlade talente Grada Beograda,globaltel,goran vesić,reciklaža,reciklomat


PETAR ĐUKANOVIĆ , CENTAR ZA GRAĐANSKO OBRAZOVANJE: Vrtimo se u začaranom krugu – Monitor\nVećina institucija u pravosuđu su ili u v.d. stanju, blokadi ili djeluju u krnjem sastavu a trebalo bi da budu predvodnici u snaženju vladavine prava što je ključno mjerilo napretka od strane EU. Takođe, podjele u društvu koje su na granici usijanja nijesu preporuka EU da nas brzo primi u svoj klub. Konačno, nova vlast pada na ispitu dokazivanja da ne koristi loše prakse stare kroz partijska zapošljavanja\nMONITOR: Nakon godinu dana od promjene vlasti glavne teme su identitetske. Tenzije rastu. Sada je u fokusu ustoličenje mitropolita Joanikija. Kako to komentarisete?\nĐUKANOVIĆ: Crnogorsko drušvo nastavlja da se vrti u začaranom krugu identitetskih tema koje ne doprinose društvenom razvoju, a koje su intrumentalizovano uveli i drže na agendi politički lideri. Naravno, vremenom im je to i lakše, jer imaju više saveznika, posebno kad se atmosfera ovako ,,zagrije”, a imajući u vidu da smo multietničko i multikonfesionalno društvo to može biti i vrlo opasno.\nCrna Gora je ustavom definisana kao građanska, međutim, u praksi se već duže dešava odmak od tog koncepta što već produkuje ozbiljne i loše posljedice. Crnogorsko društvo može da opstane jedino u građanskom konceptu čiji su garant snažne demokratske institucija koje omogućavaju široku inkluzivnost, ravnopravno učešće građana u procesu donošenja odluka, uživanju i korišćenju javnih dobara. Inkluzija, jednako postupanje prema svim građanima odnosno jaka pravna država koja štiti od institucionalne i strukturne diskriminacije je osnova na kojoj se gradi građansko društvo i to bi trebalo da bude vizija i ključni zadatak političkih elita i nosilaca vlasti. Država, naravno, mora voditi računa o obezbjeđivanju uslova da svako ima slobodu da praktikuje svoju religiju, njeguje etničke tradicije i kulturu, ali i religijske zajednice moraju znati gdje im je mjesto a stiče se utisak da su neke to zaboravile.\nMONITOR: CGO je nedavno ukazao da je nova vlast imala dovoljno vremena da ispuni obećanje vezano za raskid ugovora za mini hidroelektrane.\nĐUKANOVIĆ: Mi se ovim pitanjem bavimo nekih godinu dana, a nakon što su nas kontaktirali građani MZ Kraljske Bare kod Kolašina za pomoć. U cilju rješavanja problema prošle godine obratili smo se nadležnim ministarstvima u prethodnoj Vladi sa zahtjevom da hitno preispitaju i raskinu štetne koncesione ugovore za izgradnju MHE Crnja, Ljubaštica i Crni potok u Kraljskim Barama, ali reakcije nije bilo. Uprkos obilnoj dokumentaciji sa dokazima o nelegalnim radnjama. Odmah po dolasku nove vlasti, ponovili smo zahtjev novim nadležnim strukturama očekujući da će brzo reagovati u skladu sa predizbornim obećanjem da će jedan od prioriteta biti i preispitivanje i obustavljanje izgradnje svih mini hidroelektrana na crnogorskim rijekama. Nakon gotovo godinu dana ništa nije učinjeno da se raskinu štetni koncesioni ugovori uprskos obilnoj dokumentaciji i brojnim dokazima o nelegalnim radnjama. Stara vlast omogućila je bespravnu izgradnju MHE i korišćenje riječnih resursa u korist koncesionara, a kako stvari stoja ni nove vlasti nijesu odlučne u odbrani javnog interesa i osnovnih prava lokalnog stanovništva koje živi uz obalna područja ugroženih rijeka.\nMONITOR: Ocijenili ste i da je zabrinjavajuci broj napada na novinare. Da li je problem u atmosferi nekažnjivosti?\nĐUKANOVĆ: Učestalost napada na novinare ukazuje na potrebu preuzimanja ozbiljnijih mjera kako bi se ovaj trend, koji degradira slobodu medija, hitno zaustavio. Sloboda medija i sloboda novinara da rade svoj posao na udaru su već godinama u Crnoj Gori, a to prati izostanak konkretnih rezultata u pogledu efikasnih istraga, pronalaženja i adekvatnog kažnjavanja izvršilaca i nalogodovaca napada. Ni najteži slučajevi napada na novinare, poput ubistva urednika dnevnih novina Dan, Duška Jovanovića, ili ranjavanje novinarke Vijesti, Olivere Lakić, nikad nijesu do kraja rasvijetljeni.\nIzostanak kažnjivosti vodi i samocenzuri, ograničava prostor za slobodne medije i čini novinarsku profesiju neprivlačnom za mlade. To su veliki izazovi ne samo za profesiju, već i za ukupan razvoj društva. U cilju doprinosa medijskim slobodama trebalo bi insistirati na rasvjetljavanju svih tih slučajeva, jačanju zaštite novinara ali i unapređenju nivoa profesioalnih standarda u medijima.\nMONITOR: I pored evropske retorike nove vlasti, i obećanja da će Crna Gora za nekoliko godina biti članica EU, mnoge suštinske reforme još čekaju. Koliko je realno obećanje premijera da ćemo uskoro biti u Evropi?\nĐUKANOVIĆ: Mislim da bi umjesto licitiranja datumima ulaska u EU, donosioci odluka mnogo više trebalo da se bave sprovođenjem suštinskh reformi koje proces zahtijeva. Neozbiljno je davati obećanja o skorom ulasku u EU u situaciji kad je jasno da institucije koje bi trebalo da sprovedu ključne reforme još uvijek ne funkcionišu u kapacitetu potrebnom da iznesu zahtjevne i teške reforme, ili kad nemamo ni cjelovitu pregovaračku strukture.\nVećina institucija u pravosuđu su ili u v.d. stanju, blokadi ili djeluju u krnjem sastavu a trebalo bi da budu predvodnici u snaženju vladavine prava što je ključno mjerilo napretka od strane EU. Takođe, podjele u društvu koje su na granici usijanja nijesu preporuka EU da nas brzo primi u svoj klub. Konačno, nova vlast pada na ispitu dokazivanja da ne koristi loše prakse stare kroz partijska zapošljavanja, a to je, recimo isto jedno od pitanja koje EU pažljivo prati.\nUkratko, prvo treba skočiti pa reći ,,hop”, biće vremena za promociju ali prvo treba zasukati rukave i raditi.\nMONITOR: Kako vidite činjenicu da 70 posto građana želi da Crna Gora dovrši evropski put? Odgovaraju li političke elite željama građana?\nĐUKANOVIĆ: Građani u značajnoj većini i kontinuirano podržavaju pristupanje EU, uz sve razlike u pojedinačnim istraživajima, a to ukazuje da evropske integracije imaju snažan integrativni unutrašnji potencijal za crnogorsko društvo.\nIpak, treba napomenuti da podrška građana EU procesu nije jednaka njihovom razumijevanju tog procesa, da se radi o pojednostavljenoj slici i nadi da će nam evropski standard života osvanuti kao poklon prvog jutra nakon učlanjenja. Takođe, mi imamo građane koji jasno izražavaju svoj stav da žele da budemo članica Evropske unije, ali su sa druge strane vrlo često potpuno ravnodušni i apatični u smislu pritiska na one koje su birali da zaista urade nešto na tom putu. Političke elite su više deklarativno naklonjene evropeizaciji, nego što svojim primjerom ulivaju povjerenje o istinskoj posvećenosti evropskim vrijednostima i najboljim praksama. Tome u prilog najviše svjedoči trenutna politička i kriza društva koju političke elite opasno, a često i neznalački, podgrijavaju kroz vlastitim prepucavanja umjesto da insistiraju na argumentovanom dijalogu i prevazilaženju izazova što bi bio odgovoran odnos prema građanima, EU, ali i samim sebi.\nMONITOR: Kako vidite političku krizu koja traje? I moguća razrešenja?\nĐUKANOVIĆ: Mi imamo hroničnu političku krizu godinama unazad i regresivne korake u, inače, nerazvijenoj političkoj kulturi. Nažalost, prošlogodišnji parlamentarni izbori nisu doveli do očekivanog razriješenja tako da danas svjedočimo situaciji koja je složena, opterećena tenzijama, i ograničavajuća za ukupno funkcionisanje društva.\nVlada nema garantovanu većinu u Skupštini za potrebne kadrovske promjene niti zakonska rješenja što je čini slabom, a na drugoj strani i sama vladajuća većina nema saglasnost oko nekih ključnih pitanja, čime se gubi i pobjeda koju su ostvarili na izborima. Moj je utisak da se ni opozicija nije uspjela istaći kvalitativnim pristupom, a posebno DPS koji nije izveo očekivane promjene na januarskom kongresu, pa je i sebi suzio prostor za eventualna koaliciona djelovanja makar oko određenih pitanja. Primjetan je i spoljni negativni uticaj kroz izraženo interesovanje za prilike, ali i promovisanje nekih aktera i rješenja od strane, prije svih, srbijanskih vlasti.\nMnogo je opcija sada otvoreno – tehnička Vlada, rekonstrukcija, smjena premijera, vanredni parlamentarni izbori, ali i opstanak postojećeg teškog stanja koje dnevno trenira živce i aktera na političkoj sceni i građana. Pregovori oko prevazilaženja sporova unutar vladajuće većine sporo se odvijaju i zasad nije izvjesno na koji način i kad se može očekivati dogovor.\nČitava situacija će se negativno odraziti na svakodnevne živote građana, proces evropskih integracija i druge reformske aktivnosti u zemlji, uključujući i borbu sa pandemijom COVID19, kao i posljedice pandemije.\nMONITOR: Koliko ovo sve može trajati?\nĐUKANOVIĆ: Jasno je da ovakva konstelacija odnosa ne može predugo trajati i da se određeno rješenje krize mora što prije pronaći. To rješenje treba da svoje izvorište ima i u širokom društveno-političkom dijalogu i saglasnosti oko nekih ključnih vrijednosti i pravaca.\nNema vladavine prava bez efiksnog suočavanja sa prošlošću\nMONITOR: Gdje je Crna Gora kada je u pitanju suočavanje sa prošlošću?\nĐUKANOVIĆ: Mi odavno ukazujemo da Crna Gora nije pokazala dovoljnu posvećenost u suočavanju sa prošlošću, kao i da nevoljno i površno ispunjava i dio obaveza na putu ka EU koji se odnosi na ovu oblast.\nU pozitivnom kontekstu treba istaći činjenicu da je ovaj saziv Skupštine, jednom mješovitom većinom, usvojio Rezoluciju o Srebrenici i smijenio ministra pravde, ljudskih i manjinskih prava koji je relativizovao genocid u Srebrenici. U prilog zrijevanju društvene svijesti govori i činjenica da su se ove odluke poklopile sa stavovima građana koji su u većini osudili izjavu ministra i koji razumiju težinu zločina u Srebrenici bolje nego neki politički prvaci.\nIpak, kad je u pitanju procesuiranje ratnih zločina učinak je prilično skroman, i jasno je da je tu najveća prepreka nedostatak političke volje. Mali broj slučajeva je procesuiran, i to većinom sa oslobađajućim presudama u procesima koji su (ne)namjerno bili konstrukciono loše postavljeni i vođeni i zbog toga i propadali. Strategija o procesuiranju ratnih zločina, koja je trebalo da doprinese efikasnosti u procesuiranju, nije dala praktično nikakve rezultate.\nNema funkcionalne vladavine prava bez efikasnog suočavanja sa prošlošću, a sada je već jasno da to zahtijeva i ozbiljne promjene u pravosuđu. Osim pravnog aspekta, proces suočavanja sa prošlošću trebao bi da se odvija i kroz sistem obrazovanja, što, takođe, izostaje a otežava izgradnju građanskog, otvorenog društva.


Gradonačelnik Zrenjanina Simo Salapura obišao je danas vakcinalni punkt Doma zdravlja „Dr Boško Vrebalov“ u hali “Medison”. Tamo se od 27. januara sprovodi masovna vakcinacija građana protiv koronavirusa.\nGradonačelnik se, u razgovoru sa pacijentima i zdravstvenim radnicima, uverio da je organizacija celokupnog posla dobra i da sve teče u najboljem redu. Na licu mesta je konstatovano da nema gužvi niti čekanja dužih od nekoliko minuta.\nPROČITAJTE JOŠ: Dr Tomislav Stevanović na tribini “Pandemija i teorije zavere”\nGrađani dolaze po pozivu, u zakazano vreme, prijavljuju se na ulazu u halu i odlaze na lekarski pregled u jednu od šest ordinacija, gde potpisuju saglasnost za vakcinaciju. Nakon primanja vakcine, pacijent ostaje u čekaonici još petnaestak minuta, zbog mogućih neželjenih efekata.\nGradonačelniku Salapuri su ovom prilikom predočeni poslednji podaci o vakcinaciji u Zrenjaninu.\n– Od kada smo krenuli s masovnom vakcinacijom građana, 11. januara, pa zaključno sa 17. februarom, u gradu Zrenjaninu utrošeno je ukupno 11.216 doza vakcina. Od toga 7.315 za prvu vakcinu i 3.901 za revakcinaciju. I dalje se vakcinacija obavlja na dva punkta, u hali “Medison” i objektu stare Specijalističke poliklinike. Nema nikakvih problema što se tiče organizacije celog procesa – konstatovao je Salapura.\nGrađani su do sada imali mogućnost da prime neku od tri vrste vakcine – „Sinofarm“, „Fajzer“ i „Sputnjik V“.\nTagoviHala Medison korona virus Simo Salapura vakcinacija\n19/02/2021 у 12:46\nSve mladi na slikama\n19/02/2021 у 14:26\nKako masovna vakcinacija kad gotovo da ni nema ljudi? Možda zato što nema vakcina koje se poklanjaju drugim zemljama?\n19/02/2021 у 20:09\nNe znam nikog iz komšiluka,iz blize i dalje familije da je primio vakcinu.To izgleda ima samo u Beogradu.\n21/02/2021 у 11:21\nja sam se prijavila 20 Januara jos me nisu pozvali a kadace ne znam


Desetak dana pred Dan državnosti Srbije Dodik ne usvaja Deklaraciju o zaštiti Srba\nZajednička deklaracija Srbije i bh. entiteta Republike Srpske (RS) „o opstanku srpskog naroda“ bit će predstavljena na Sretenje, Dan državnosti Srbije, 15. februara, objavile su “Večernje novosti” početkom janaura.\nList je naveo da je tekst deklaracije usaglašen, da su ostale da se urade manje korekcije i da je plan da ga uoči Dana državnosti Srbije usvoje parlamenti u Beogradu i Banja Luci.\nDesetak dana pred Dan državnosti Srbije Narodna skuština bh. entiteta Republika Srpska (NSRS) neće raspravljati o najavljenoj deklaraciji. Na dnevnom redu sjednice NSRS zakazana za 6. februar nije navedena tačka o Deklaraciji, piše agencija Patria.\n“Deklaracija o opstanku Srba” sadrži:\n1. Pravo na upotrebu srpskog jezika i ćiriličkog pisma\n2. Pravo na izučavanje i njegovanje srpske kulture\n3. Pravo na izučavanje srpske historije i njegovanje herojskih i slobodarskih tradicija srpskog naroda\n4. Pravo na izučavanje nacionalne geografije\n5. Pravo na očuvanje i zaštitu kulturno-histoprijskog nasljeđa srpskog naroda na njegovom kulturnom prostoru\n6. Pravo na informisanje na srpskom jeziku\nPredsjednik entiteta Republika Srpska Milorad Dodik najavio je da će se formalni dokument zvati „Aneks sporazuma o paralelnim vezama“, jer „želimo da to usvoje dva parlamenta i da se to potpiše.”\nAnalitičari ocjenuju da najavljena deklaracija ima isključivo politički karakter, a to je pomoći politici Milora Dodika u BiH i Aleksandra Vučića u Srbiji.\n“Nadam se da je taj dokument lokalnog, privremenog karaktera namijenjen jednoj konkretnoj političkoj svrsi a to je zaštita režima Milorada Dodika u BiH”, izjavio je ranije za beogradski studio N1 historičar Nikola Samardžić.\n“Taj dokumet je zapravo dugo najavljivani Memorandum 2 i on sadrži slične floskule i sličan nivo političke nepismenosti i neodgovornih političkih namjera prije svega onih koji su sastavljali taj tekst”, smatra Samardžić, prenosi Patria.


Izvor: RTS, 29.Sep.2018, 13:53 (ažurirano 02.Apr.2020.)\nDirektor Kancelarije za Kosovo i Metohiju kaže da su jedinice ROSU upale i zauzele jeziro Gazivode.\nMarko Đurić rekao je na konfernciji za novinare u Vladi Srbije da su specijalne jedinice paravojne formacije ROSU naoružane do zuba napale i zauzele jezero Gazivode.\n"Tači i njegovi naoružani teroristi uradili su to da bi Tači mogao >> Pročitaj celu vest na sajtu RTS << slobodno da se šeta, slika i vozi u čamcu po jezeru Gazovde. Da bi do toga došlo, morali su da sklone i uhapse sve sa puta. U centru za ekologiju i razvoj sporta su vezali ljude u hapsili sa ciljem da zauzmu i zastraše ceo srpski narod na KiM", ističe Đurić.\nDodaje da je upad suprotan svim međunarodnim dogovorima i da jedinice ROSU nemaju pravo da se pojavljuju na severu Kosova.\nN1 televizija: Đurić: Upad na Gazivode da se slika Tači i zaplaše Srbi\nN1 televizija: Đurić: ROSU na Gazivodama zadržala četiri radnika\nĐurić: ROSU zauzele Gazivode da bi Tači mogao da se vozi u čamcu\nDirektor Kancelarije za Kosovo i Metohiju kaže da je upad jedinica ROSU suprotan svim međunarodnim dogovorima i da one nemaju pravo da se pojavljuju na severu Kosova. . Marko Đurić rekao je na konfernciji za novinare u...\nIzvor: Večernje novosti, 29.Sep.2018\nDirektor Vladine Kancelarije za Kosovo i Metohiju, Marko Đurić, drži konferenciju za štampu povodom drame koja se odvija u Zubinom Potoku. Direktor Vladine Kancelarije za Kosovo i Metohiju, Marko Đurić, drži konferenciju za štampu povodom drame koja se odvija u Zubinom Potoku.Kako...


Bosić: Hoće da nas linčuju, ali doći ćemo na sjednicu | Banjaluka.net\nBosić: Hoće da nas linčuju, ali doći ćemo na sjednicu\nPredstavnici Srpske demokratske stranke u zajedničnim institucijama BiH prisustvovaće sutra posebnoj sjednici Narodne skupštine RS, zaključeno je na sjednici Predsjedništva te stranke koja je održana danas u Banjaluci.\nMladen Bosić, predsjednik SDS-a, rekao je da je vladajuća većina u RS sjednicu zakazala da bi napravila svojevrstan linč srpskih predstavnika u zajedničkim institucijama.\nBosić je rekao da od sutrašnje sjednice kolegijuma Narodne skupštine očekuje da pokaže minimum demokratičnosti i da srpskim predstavnicima u institucijama BiH omogući ravnopravno učešće u raspravi\n– Ukoliko se to ne desi mi ćemo pred samu sjednicu i u toku sjednice razmotriti eventualne dalje mjere. Mi nismo delegirani od strane vladajuće većine, a na sjednicu dolazimo jer poštujemo dignitet institucije Narodne skupštione RS – rekao je Bosić i dodao da neće dozvoliti bilo kakav linč srpskih predstavnika u zajedničkim institucijama BiH.\nPredsjednik Narodne skupštine RS Nedeljko Čubrilović rekao je da će posebna sjednica Skupštine početi sutra u 10 časova, a prije toga biće održan kolegijum.\nVisoki funkcioner PDP-a i ministar inostranih poslova BiH Igor Crnadak ponovio je danas da PDP-ovi predstavnici u zajedničkim institucijama neće doći na sutrašnju posebnu sjednicu Narodne skupštine RS.\nNa dnevnom redu posebne sjednice Narodne skupštine RS je jedna tačka: “Ustavni položaj RS i zaštita njenih interesa na nivou zajedničkih institucija BiH”.


Prema podacima Uprave za indirektno oporezivanje BiH, vrednost auta uvezenih od početka januara do kraja novembra 2021. bila je skoro 822 miliona, a za 11 meseci pretprošle godine 668,6 miliona KM, piše Srpskainfo.\nU ovom periodu, broj uvezenih novih vozila povećan je za deset odsto, a polovnih za skoro 40 odsto.\n– Za 11 meseci lane, u BiH je uvezeno 6.800 novih i 43.260 polovnih vozila – rekli su za Srpskainfo u Upravi za indirektno oporezivanje BiH.\nPrema podacima Zavoda za statistiku RS, u Srpskoj su u trećem tromesečju lani bila 102.064 registrovana auta, od čega čak 62.094 starija od 15 godina. S druge strane, tek svaki 20. mlađi je od pet godina.\nU ovom periodu, prvi put su registrovana 5.262 putnička vozila, među kojima 577 starosti do godinu dana.\nU udruženjima potrošača objašnjavaju da ovakva situacija nimalo ne čudi jer se većina građana, s obzirom na primanja i troškove života, okreće polovnim, odnosno jeftinijim proizvodima.\n– Sve više kupujemo polovne automobile, garderobu, belu tehniku, nameštaj, jer su nove robe preskupe za mnoge, koji svojim primanjima jedva uspeju da podmire one najosnovnije izdatke – poručuju iz ovih udruženja.\nUvoz Automobili BIH\nDominira govedina: Izvoz mesa i prerađevina iz BiH manji od uvoza 73 odsto\nPeti rekord ove godine: Za mesec izvezeno robe u vrednosti 224,5 miliona evra\nSUMORNA DEMOGRAFSKA SLIKA U BiH registrovan pad broja živorođenih za 3 odsto, a povećanje broja umrlih za 25 odsto


Za deset dana otvaranje južnog kraka Koridora 10 - 24.04.2019, Sputnik Srbija\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić najavio je danas iz Pekinga da će za deset dana biti otvoren južni krak Koridora 10. 24.04.2019, Sputnik Srbija\n13:46 24.04.2019 (Osveženo: 13:57 24.04.2019)\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić najavio je danas iz Pekinga da će za deset dana biti otvoren južni krak Koridora 10.\n„Želeo bih da učestvujem u otvaranju južnog kraka Koridora 10, za deset dana biće otvoren i za deset dana moći ćete da računate da idete ka Skoplju, Solunu, Atini bez ijednog metra koji nije auto-put. To je velika vest“, rekao je Vučić.\n„U Evropi kada pomenete Kinu svi se nešto pravdaju. Ja se nigde ne pravdam. Za razliku od onih koji nam svakodnevno poručuju: ’Nije vam mesto u Evropi ili nećemo vas‘, Kinezi nam kažu: ’Mi sa vama hoćemo‘. I mi hoćemo“, kaže Vučić, dodajući da Kina ne ugrožava suverenitet i integritet Srbije.\n24 April 2019, 11:57\nVučić je rekao da je Srbiji kao maloj zemlji ukazana velika čast i poštovanje u Kini, kao i da je sveobuhvatna saradnja sa Kinom u mnogim oblastima potvrda čeličnog prijateljstva dveju zemalja.\n„Potpisujemo više okvirnih sporazuma za konkretne projekte i ugovore o finansiranju, kao i memorandume. Mi sa Kinezima, kada govorim o bilateralnoj saradnji, razvijamo sveobuhvatnu stratešku saradnju u svim oblastima društvenog života“, rekao je Vučić novinarima.\n„Kinezi u Srbiju ulažu najviše od svih zemalja Jugoistočne Evrope, pre svega u svoje fabrike, od ’Železare‘, ’Linglonga‘, ’Ziđina‘ i drugih“, rekao je Vučić i istakao da su sve to investicije vredne milijardu i više evra.\nIstakao je da su Kinezi sve više zainteresovani za ulaganja i dolazak u Srbiju, kao i da je treći okvir saradnje sa Kinom stvaranje industrijskih parkova.\nVučić kaže da će Srbija i Kina formirati i radnu grupu za zajedničke investicije i da je njegova molba predsedniku Kine Si Đinpingu da pomogne Srbiji da se kao mala zemlja uključi u procese razvoja robotike i veštačke inteligencije, s obzirom da i SAD i Evropa zaostaju u tome u odnosu na Kinu.\nVučić kaže da Srbija ima i vojnotehničku saradnju sa Kinom i da je takva saradnja potvrda čeličnog prijateljstva naše dve zemlje.\nDodao je da je Srbija prva u Jugoistočnoj Evropi podržala inicijativu „Pojas i put“.


Kreni-Promeni neće slaviti, Rakić Vodinelić kaže – tražiti Vulinovu smenu\nVesti Autor:N1 Beograd09. dec. 202110:44 > 10:4643 komentara\nNikola Arsić iz Kreni-Promeni kaže da taj pokret u subotu neće slaviti, nego održati skup na kom će predstaviti dalje korake. Profesorka prava Vesna Rakić Vodinelić kaže da jedan od tih koraka treba da bude smena ministra unutrašnjih poslova Aleksandra Vulina.\n„Glavni zahtev te ‘proslave‘ morao bi biti predlog da se smeni ministar policije, jer on je bio taj koji je morao izdati rešenje da se uniformisana policija ne pojavljuje (na ekološkim protestima)“, rekla je Rakić Vodinelić u Novom danu na N1.\nDodala je da treba insistirati da se vodi postupak protiv policajca koji je tokom blokade saobraćajnica prebacio ženu preko ograde, i da treba „dovesti do kraja“ to što se na protestima u Šapcu i Novom Sadu policija povukla, a „parapolicija“ došla „da se fizički obračunavaju letvama, čekićima“.\nIstakla je da izlaženje na autoput nije krivično delo, a da policija mora da se stara o bezbednosti građana bezuslovno – bez obzira da li je skup prijavljen ili ne.\nNikola Arsić je rekao da prihvatanje zahteva demonstranata za povlačenje Zakona o eksproprijaciji i izmene Zakona o referendumu predstavlja pobedu građana.\nNa pitanje da li je trenutak za slavlje, pošto je pokret Kreni-Promeni najavio proslave u subotu u 14 sati ako se sprovedu zahtevi, Arsić kaže da se neće slaviti, nego da će biti organizovan skup.\n„Na tom skupu ćemo predstaviti neke dalje korake“, rekao je on.\nNa pitanje da li dolazi do raskola između pokreta Kreni-Promeni i Ekološkog ustanka, koji je najavio nastavak protesta sa ciljem „proterivanja“ kompanije Rio Tinto iz Srbije, Arsić kaže da „ne vidi neko sastavljanje, da bi bilo raskola“.\n„Mi sada možemo da dodajemo zahteve od subote do subote, ali bi se energija na taj način iscedila, kao u slučaju 1 od 5 miliona“, rekao je on.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić je Narodnoj skupštini vratio Zakon o eksproprijaciji, a u skupštinu su stigle i najavljene izmene Zakona o referendumu.\nRakić Vodinelić kaže da je Vučić popustio u „sumanuto kratkom roku“, aludirajući na predsednikovo objašenjenje zašto je vratio Zakon o eksproprijaciji.\n„On je zapravo poklekao pod relativno blagim pritiskom, održane su samo dve blokade. Kad to uporedite sa 80 dana protesta protiv Miloševića zbog izborne krađe, to je bio blag pritisak“, rekla je ona.\nProfesorka je rekla da je neustavnost Zakona o eksproprijaciji za nju „neupitna“, jer je pravo na imovinu ljudsko pravo uređeno članom 54 Ustava, i ta odredba glasi da pravo svojine može biti eksproprisano samo u javnom interesu i uz tržišnu naknadu.\n„Vrlo je teško odbaniti tezu da je profit strane kompanije i neka dobit koju Srbija dobija javni interes“, kazala je Rakić Vodinelić.\nGovoreći o Zakonu o referendumu i narodnoj inicijativi, ističe da je referendum o promeni Ustava regulisan samim Ustavom, a ne zakonima.\nPrema njenim rečima, zbog toga Zakon o referendumu uopšte nije morao da se donosi zbog ustavnog referenduma.\n„To je lažni izgovor za donošenje novog zakona“, rekla je ona uz ocenu da je vlastima „bilo vrlo važno“ da kod drugih referenduma, koji se ne tiču Ustava, bude ukinut uslov od 50 odsto izlaznosti i da se to prikaže kao slaganje sa Venecijanskom komisijom.\nArsić kaže da su građani do sada pokazali svoju borbu za opstanak, posebno u dolini Jadra.\n„Niko ovde nije protiv toga da imamo ekonomski razvoj i radna mesta, ali svi ljudi su protiv toga da narednih 10 generacija oseća posledice onoga što će da bude“, kazao je on.\nekološki protestiKreni-PromeniVesna Rakić VodinelićZakon o eksproprijacijizakon o referendumu