Iskušenja za Srbiju tek slede\nPobeda Tadića može pomoći Srbiji da se približi Zapadu, ali s obzirom da je reč o maloj razlici u glasovima u odnosu na Tomislava Nikolića, ona se tek sada nalazi na iskušenjima, piše "Internešenel Herald tribjun" (International Herald Tribune), ocenjujući da je neizvesna i sudbina vladajuće koalicije. Prvi test za nju biće 7. novembra za kada je najavljeno potpisivanje Političkog sporazuma EU i Srbije. Tadićeva partija želi da parafira ovaj dokument dok se premijer Vojislav Koštunica žestoko protivi sklapanju bilo kakvog sporazuma sa Briselom ukoliko ne odustane od slanja misije na Kosovo, čime bi se po njegovom mišljenju narušio teritorijalni integritet Srbije. "Internešenel herald tribjun" piše da Koštunica očigledno ne želi da bude upisan u istoriju kao političar koji je izgubio Kosovo.\n"Fajnenšel tajms" (Financial Times) navodi da su podeljena mišljenja da li bi u slučaju pada Vlade, Koštunica i Nikolić odmah formirali novu, kao i da li bi na prevremenim parlamentarnim izborima blok oko Tadića osvojio dovoljno glasova da sam formira kabinet.\nZbog Kosova bi mogao da proradi srpski inat i da pokvari olakšanje u zapadnim prestonicama pobedom Borisa Tadića nad "ultranacionalistom" Tomislavom Nikolićem, upozorio je bivši britanski ambasador u Beogradu Ajvori Roberts u autorskom članku u londonskom "Indipendentu" (Independent). On je upozorio da još nije rešeno "veliko pitanje" Kosova koje može da destabilizuje ceo region.\nRoberts ističe da zapadne diplomate pogrešno veruju da bi perspektiva članstva u EU mogla Srbiji da nadoknadi gubitak Kosova.\nVlada Srbije mogla bi da ukine ili oslabi diplomatske odnose sa zemljamna koje prizanju proglašenje nezavisnosti Kosova, nametne trgovinski embargo Prištini, kao i da uvede paralelne institucije na severnom delu Kosova, što je, "drugim rečima, oblik de fakto podele", naglašava Roberts. U slučaju raspada sadašnje vladajuće koalicije u Srbiji, radikali bi, uprkos gubljenju predsedničkih izbora, na parlamentarnim izborima skoro izvesno ojačali i napravili koaliciju sa Socijalističkom partijom Srbije, što bio pojačalo sukob sa Zapadom, predviđa Roberts.\nIako je Zapad pozdravio pobedu Tadića, njegov stav o podršci nezavisnosti Kosova je nepromenjen, piše "Vošington Tajms" (Washington Times). Međutim, bivši pomoćnik ministra odbrane Piter Rodman, čije je nedavni tekst u ovom istom listu sa nekadašnjim američkim državnim sekretarom Lorensom Iglbergerom i ambasadorom u UN Džonom Boltonom, u kome su upozorili na rizike od proglašenja nezavisnosti Kosova izazvao veliku pažnju – izjavio je ponovo za "Vošington Tajms" da sve više članova Bušove administracije uviđa kakve bi bile negativne posledice ovakvog čina.


CECA OTIŠLA NA BOGDANIN POROĐAJ Danas je veliki dan za Ražnatoviće, sve spremno za dolazak Veljkovog prvenca (VIDEO)\nPevačica Ceca Ražnatović krenula je u porodilište.\nCecina snajka Bogdana danas bi trebalo da se porodi i na svet rodi naslednika Željka, a folk zvezda je krenula na jednu privatnu kliniku u kojoj će se porođaj održati.\nCeca krenula u porodilište\nCecu smo uslikali ispred porodične vile Ražnatovića, a dok je prolazila automobilom ka porodilištu.\nNešto pre pevačice pred vratima doma pojavio se Veljko Ražnatović dobro raspoložen i uzbuđen.\n"Nemojte da me malerišete", rekao je vidno nasmejan Veljko kada su ga prisutni upitali gde se nalazi Bogdana Ražnatović.


Gazirana i negazirana bezalkoholna pića :: Ecolab Serbia\nNeprekidno razvijanje gaziranih i negaziranih bezalkoholnih pića, vode s različitim ukusima, čajeva i energetskih napitaka zahteva fleksibilnost i najviši stepen radne efikasnosti. Proizvodi su sezonski u velikoj meri, pa su brzina iznošenja na tržište i distributivni kanal koji je stalno dobro snabdeven osnova uspešnosti proizvođača odnosno punioca. Zato je za njega partner u održavanju higijene koji je u stanju da pruži podršku u ovom procesu i odgovori na ključne zahteve presudno važan činilac uspeha.\nEcolab je prepoznao problem pre više godina i razvio naročito skrojene programe za rešavanje ključnih zahteva. Naši programi obuhvataju ubrzane sisteme čišćenja na licu mesta, uključujući specijalizovane režime rada za prostoriju sa sirupima, higijenske koncepte za automatizovane i poluautomatizovane aseptične i neaseptične linije, spektar vlažnih i suvih sredstava za podmazivanje pokretnih traka naročito projektovanih za različite tipove pakovanja, rešenja za higijenu gajbi i čitav niz dopunskih promena. Ecolab takođe projektuje naručena rešenja za rešavanje pitanja kao što su utrošak vode i energije, korišćenje i čuvanje hemikalija i obrada otpadnih voda. Partnerstvo sa Ecolab-om podrazumeva:\nDosledne i višestruko dokazane programe koji se isporučuju i primenjuju širom sveta\nTim koji je u stanju da obezbedi postavljene standarde u bilo kom postrojenju\nNesumnjivo najopsežniju bazu saznanja u oblasti


Magazinović traži podatke o tome gdje su otišla sredstva koja je BiH dobila zbog migrantske krize | Krajina.BA\nMagazinović traži podatke o tome gdje su otišla sredstva koja je BiH dobila zbog migrantske krize\nZastupnik u Zastupničkom domu Parlamentarne skupštine BiH Saša Magazinović zatražio je od Vijeća ministara BiH da mu dostavi informaciju o novčanim sredstvima koja su došla u BiH kao pomoć za ublažavanje posljedica migrantske krize.\nMagazinović je pitao i ko je dobio novac, ko implementira projekte pomoći, u kojem iznosu i za koju svrhu se troše sredstva te da li državne institucije uopće vladaju situacijom na terenu i informacijama koje se odnose na dobivena sredstva.\n“U izvještaju OSCE-a o djelovanju ključnih aktera na terenu u vezi s migrantima i izbjeglicama navodi se da je potrebna jasnija komunikacija svih relevantnih aktera. Ovo je pokušaj da se na blag način uputi kritika domaćim institucijama koje su, uz časne izuzetke, potpuno dezorijentisane i neefikasne kada je riječ o upravljanju ovom kriznom situacijom”, naveo je Magazinović.\nDodao je da se prema zvaničnim saopćenjima međunarodnih organizacija i institucija može saznati da značajna sredstva dolaze u BiH.\nSaša Magazinović (Foto: N. G./Klix.ba)\n“Primjer je Evropska komisija koja je od juna do augusta dodijelila 7,5 miliona eura za rješavanje migrantskih kretanja. S druge strane čelnici institucija na područjima gdje je migrantska kriza najizraženija tvrde da taj novac ili nisu dobili ili nije implementiran”, ističe Magazinović.\nOn zaključuje da uz puno razumijevanje činjenice da dio sredstava i projekata implementiraju međunarodne organizacije smatra da država mora imati puni uvid u to zbog čega insistira na pisanom odgovoru.\nPrethodni članakMuftije IZ u BiH uputile apel muslimanima uoči izbora\nNaredni članakPirlo, Gilardino, Motta, Montero i Batistuta postali treneri


VELIKA BRITANIJA: Vlada odbila da objavi izveštaj o mešanju Rusije! | Happy BSC portal\nVELIKA BRITANIJA: Vlada odbila da objavi izveštaj o mešanju Rusije!\nVlada Velike Britanije odbila je da objavi izveštaj koji je istraživao mešanje Rusije u njen demokratski proces, prenosi danas Glas Amerike (VOA).\nVlada je odbila da objavi izveštaj uprkos pozivima da se on objavi pre opštih izbora zakazanih za 12. decembar.\nOdlaganje podstiče sumnju da bi izveštaj mogao da bude štetan za vladajuću Konzervativnu partiju, navodi VOA.\n- U nedostatku izveštaja, zbog odlaganja, glasine i nagađanja se šire - kaže Endru Foksal, stručnjak za Rusiju u Društvu "Henri Džekson".\nPostoji mogućnost da bi izveštaj mogao da naglasi vezu Rusije i vladajućih konzervativaca.\n- Nema dokaza koji bi sugerisali da su Rusija ili Kremlj bili uspešno angažovani u mešanje u naš izborni proces - rekao je visoki zvaničnik ministarstva spoljnih poslova Kristofer Pinčer.\nU SAD, Malerova istraga zaključila je da se Rusija mešala u predsedničke izbore 2016. Hilari Klinton, koja je izgubila od Donalda Trampa, dovela je u pitanje odluku britanske vlade.\n- Zapanjena sam zbog činjenice da britanska vlada neće da objavi izveštaj o ruskom uticaju, zato što svaka osoba koja glasa u zemlji ima pravo da vidi izveštaj pre održavanja izbora - rekla je Klinton.\nPremijer Velike Britanije Boris Džonson odbacio je sumnje da je izveštaj štetan za njegovu partiju i najavio da će biti objavljen posle izbora.\nMEKARTI: Verujem u poboljšanje odnosa Srbije i C.Gore\nBRNABIĆ O KORONI: Situacija u Srbiji je ozbiljna, ali se drži pod kontrolom


Rast plata u Srbiji iznosi 9,9 odsto, a ova mesta u Vojvodini imaju prosek veći od republičkog - www.025.rs\nwww.025.rs / SRBIJA / Rast plata u Srbiji iznosi 9,9 odsto, a ova mesta u Vojvodini imaju prosek veći od republičkog\nDva vojvođanska grada u maju imala su prosečnu neto platu veću od 60.000 dinara, s tim što je nakon višemesečnog prvog mesta Novi Sad “pao” na drugo. Naime, u maju je prosečna neto plata u Vršcu bila 61.921 dinar, a u Novom Sadu 61.298, što znači da su Vrščani tog meseca imali koverte 623 dinara “deblje” od Novosađana.\nU svim preostalim vojvođanskim opštinama i gradovima prosečna majska neto zarada nije bila manja od 40.000 dinara. Najtanje koverte u maju imali su zaposleni u Baču – 42.708, a samo 75 dinara više oni koji rade u Malom Iđošu – 42.783. Koji dinar više imali su zaposleni u Kovačici – 42.805, zatim u Srbobranu – 43.220, Irigu – 43-556, Beloj Crkvi – 44.220, Žablju – 44.626, Novom Bečeju – 44.937 dinara.\nTags: plate, prosečna plata, srbija, Vojvodina


Prodaje se Hipo banka\nProdaje se Hypo banka\nProces prodaje mreže banaka Hypo Alpe Adria na Balkanu trebalo bi da bude okončan u junu.\nKako se navodi u saopštenju, proces izdvajanja mreže Hypo Alpe Adria banke na jugoistoku Evrope, koja je prodata američkom fondu “Advent” i EBRD-u, iz ustanove za razgrađivanje posrnule austrijske banke (Heta) je okončan.\nUčesće “Heta“ u Sloveniji, Hrvatskoj, Srbiji, Bosni i Hercegovini i Crnoj Gori je pravno i operativno povučeno, navodi se u saopštenju.\nMrežom banaka na Balkanu ubuduće će upravljati “Hypo group Alpe Adria AG“ (HGAA), koja ima sjedište u Klagenfurtu.\nOko 200 službenika ranije Hypo Alpe Adria international su preuzeti, a dalji potrebni koraci, uključujući procese odobrenja, biće nastavljeni po planu, pa, kako podvlači HGAA, ne treba računati sa odlaganjima u zaključenju procesa prodaje.\n„HGAA je snažna grupacija banaka sa stopom kapitala od više od 20 odsto i raspolaže sa više od dvije milijarde eura kratkoročnih finansijskih sredstava“, dodaje se u saopštenju.\nSporazum o prodaji mreže Hypo na Balkanu zaključen je krajem decembra između Heta i konzorcijuma koji čine Advent i EBRD.\nKorak ka smanjenju kamatnih stopa\nBankarski sistem stabilan i likvidan\nRast zaposlenosti na Zapadnom Balkanu\n“Za MA bolje da je u vlasništvu države”\nOznake banka hipoalpeadria prodaja\nPepsi glavnom konkurentu “oteo” sponzorski ugovor sa NBA\nSlab rast zaposlenosti u EU, najveći problem dugoročna nezaposlenost i nezaposlenost mladih


Direktor - Blic Online\nKRAJ JEDNE ERE Ko će zameniti Kuka na čelu tehnološkog diva?\nIma još dosta vremena do godine koja se pominje, ali je Amerikanac odlučan da ne provede još jednu deceniju kao izvršni direktor jedne od najmoćnijih kompanija na svetu.\nUHAPŠEN SERIJSKI SILOVATELJ U MILANU Direktor kompanije snimao devojke koje je napadao\nPolicija u Milanu uhapsila je direktora kompanije "Global Farma" Antonija di Facija zbog silovanja 21-godišnje studentkinje, piše agencija Ansa.\nPreminuo Miša Jović, poznati Nišlija, član ansambla "Groš" i nekadašnji direktor SKC Niš\nMiroslav Miša Jović, nekadašnji direktor Studentskog kulturnog centra Niš i član poznatog ansambla “Groš” iz Niša, preminuo je danas u Univerzitetskom kliničkom centru u Nišu.\nKompanija “Tesla” zvanično je u ponedeljak dala izvršnom direktoru Ilonu Masku titulu “Tehnokralja Tesle”.\nDirektor Međunarodne agencije za atomsku energiju (IAEA) Rafael Grosi doputovao je u subotu u Teheran, saopštio je stalni predstavnik Irana pri IAEA Kazem Garib Abadi.\nDragan Bujošević izabran za DIREKTORA RTS: Drugi mandat na čelu Javnog servisa\nDosadašnji vršilac dužnosti direktora RTS Dragan Bujošević izabran je danas za drugi mandat na čelu Javnog servisa Srbije, koji traje narednih pet godina, saznaje "Blic".\nKantonalni sud u Tuzli izrekao je prvostepenu presudu od pet godina zatvora Eldinu Brčaninoviću iz Živinica, bivšem direktoru firme "Konjuh" Živinice, zbog krivičnog dela zloupotreba položaja i ovlašćenja, saopšteno je danas iz Kantonalnog tužilaštva Tuzlanskog kantona.\nNekadašnji direktor Gerontološkog centra u Nišu Milan Stevanović (48) koji se tereti da nije preduzeo mere za suzbijanje epidemije korona virusa u ovoj ustanovi, zbog čega je preminuo 51 korisnik, pušten je na slobodu nakon osam i po meseci pritvora.\nDržava i građani očekuju da preduzeće "Koridori Srbije" bude generator brzog razvoja i rasta. Ako pogledate kartu sa izgrađenim putevima i pravcima čija je gradnja u toku, videćete jasno koliko je Srbija posvećena razvoju mreže modernih puteva, kaže za "Blic" Aleksandar Antić.\nIZA REŠETAKA SKORO DEVET MESECI Direktoru Gerontološkog centra u Nišu produžen pritvor za 30 dana\nViši sud u Nišu produžio je za još 30 dana pritvor direktoru Gerontološkog centra u tom gradu Milanu Stevanoviću (47), koji se sumnjiči za nepreduzimanje mera za sprečavanje širenja zaraze Covid-19 u tom centru usled čega je u aprilu preminula 51 osoba.\nDIREKTORU PLATA 2.000 PUTA VEĆA NEGO RADNIKU Rukovodioci u ovim firmama za jedan dan zarade kao prosečni zaposleni za celu godinu\nSindikati u Velikoj Britanij su kompanije, koje svojim glavnim direktorima isplaćuju ogromne višestruke prosečne zarade radnika, opisali kao nepristojne i pozvali ministre i akcionare da deluju kako bi okončali "odbegli voz" nejednakosti u korporativnoj Britaniji.


Podsticanje razvoja dualnog obrazovanja- PKS pozvala poslodavce da se prijave - RTV Santos\nPodsticanje razvoja dualnog obrazovanja- PKS pozvala poslodavce da se prijave\nPoslodavci koji u narednoj školskoj godini žele da se uključe u model dualnog obrazovanja u Srbiji od danas mogu da se prijave putem specijalizovanog veb portala Privredne komore Srbije.\nDualno obrazovanje je model srednjeg stručnog obrazovanja u okviru koga se znanje stiče i u školi i u kompaniji. U zavisnosti od obrazovnog profila za koji se učenik opredeli, već u prvom razredu može početi da ide i u kompaniju, na učenje kroz rad. Na ovaj način usvajaju praktična i primenljiva znanja u realnom radnom okruženju, a po završetku školovanja, učenik se može zaposliti kod poslodavca, pokrenuti sopstveni posao ili nastaviti dalje školovanje. Poslodavac, kroz dualni model, smanjuje troškove obučavanja novozaposlenih i ulaže u budućnost svoje kompanije.\nPrilikom prijavljivanja za dualno obrazovanje, poslodavci podnose izjavu o spremnosti za uključivanje u dualno obrazovanje i zahtev za akreditaciju. Prateću dokumentaciju za akreditaciju poslodavci dostavljaju najkasnije do 15. decembra, elektronskim putem na mejl: obrazovanje@pks.rs ili na adresu Privredne komore Srbije, Resavska 13-15, Beograd. Više informacija poslodavci mogu dobiti na internet stranicama https://pks.rs/ i https://dualnoobrazovanje.rs/.\nPrethodnoU Banatu oblačno i vetrovito\nSledećeKoncert „Magazina“ u Zrenjaninu\n20. januara 2022.\t18:10


Juniorke "Aktavisa" četvrte u Srbiji - JuGmedia\nJuniorke “Aktavisa” četvrte u Srbiji\nLESKOVAC – Na Juniorskom prvenstvu “Crvena zvezda” je šampion Srbije, “Radivoje Korać” drugi, “Partizan” je osvojio bronzu dok je “Actavis akademija” četvrta\nKošarkašice Partizana savladale su Aktavis Akademiju iz Leskovca rezultatom 74:66 (18:11, 22:16, 12:23, 22:16) i osvojile treće mesto na završnom turniru za igračice do 19 godina. Ekipa iz Leskovca je pružila sjajnu partiju, ali je na kraju morala da se zadovolji četvrtim mestom.\nAktavis je meč počeo dobro i brzo poveo sa 7:2, ali su izabranice Milana Bjeloševića odgovorile sa deset uzastopnih poena. Od tog trenutka pa do kraja poluvremena Partizan je održavao prednost od desetak poena.\nPosle vođstva 40:27 na poluvremenu činilo se da će Partizan rutinski privesti meč kraju, ali je neverovatna borbenost igračica Vladana Stojiljkovića učinila meč rezultatski uzbudljivim do same završnice. Serijom 13:2 Leskovčanke su prišle na četiri poena zaostatka u finišu treće četvrtine (51:47), a sredinom poslednje i do izjednačenja (54:54). U uzbudljivoj završnici Maričić je sa sedam poena praktično prelomila meč u korist svoje ekipe.\nUpravo je Maričić sa 24 poena bila najefikasnija u Partizanu, 13 je postigla Dimitrijević, devet Marković i Luković (12 skokova). Kod Aktavisa Marija Stojanović je postigla 22 poena, Marija Stojiljković 14, a Marija Ilić je pored osam poena imala čak 18 skokova.\nMinistarstvo podržalo lebanske borce


Ko je minirao Krušik za pet miliona evra – radiosabac.com\nPo onoj narodnoj – kako seješ, tako ćeš i žnjeti, uprava fabrike naoružanja Krušik iz Valjeva i država kao njen vlasnik na kraju prošle godine mogli su da uberu samo – gubitke. Minus je, prema zvaničnim podacima iz finansijskog izveštaja Holding korporacije Krušik u 2020. dostigao 577,35 miliona dinara. Tako su se obistinila strahovanja svih koji su ukazivali da bi pogrešni poslovni potezi koji se vuku godinama unazad, a u koje spadaju i loši, za državnu fabriku štetni ugovori sa privatnim trgovcima oružjem, mogli skupo koštati holding iz Valjeva, piše magazin NIN.\nIz bilansa uspeha i bilansa stanja jasno se vidi i da je ta cena u vidu neto gubitka samo u prošloj godini bila skoro pet miliona evra, za 310.000 evra veća od neraspoređene neto dobiti iz svih ranijih godina\nJoš više od samog gubitka upravu Krušika i državu kao vlasnika trebalo bi da zabrine dramatičan pad poslovnih prihoda, što je svojevrstan signal da firma polako, ali sigurno tone, navodi NIN.\nI dok se zvaničnici hvale kako je Srbija prošlu godinu završila sa padom bruto domaćeg proizvoda od samo jedan odsto i da je po tom pokazatelju bila najbolja u Evropi, poslovni prihodi Krušika, jedne od kompanija za čije je poslovanje država kao njen vlasnik i najodgovornija, pali su za čak 46 odsto, sa 9,6 na 5,2 milijarde dinara.\nPad je, ističe ovaj nedeljnik, počeo i pre pandemije virusa kovid 19, jer je ta fabrika 2018. imala do sada rekordne poslovne prihode od 11,2 milijarde dinara. To posredno upućuje na zaključak da je Krušik više od kovida 19 napao neki drugi „virus“.\nNa to je prvi put, još u januaru 2020. ukazala Državna revizorska institucija, koja je utvrdila da je mine iz Krušika privatna firma Gorana Todorovića GIM, koju je u više navrata zastupao Branko Stefanović, u međuvremenu preminuli otac tadašnjeg ministra policije i aktuelnog ministra odbrane, kupcima iz inostranstva prodavala po znatno višim cenama i tako ostvareni profit zadržavala za sebe, iako to nije smela.\nTime je DRI posredno potvrdio da ni Aleksandar Vučić, ni Nebojša Stefanović nisu govorili istinu dok su se trudili da javnost ubede da u poslovanju Krušika sa GIM-om nije bilo ništa sporno i nezakonito.\nZa razliku od njih, DRI otvoreno sumnja da je 2017. i 2018. GIM, na razlici u cenama po kojima je kupovao mine od Krušika i kasnije ih prodavao krajnjim kupcima iz inostranstva, zaradio više od 16 miliona dolara, a od 1. januara do 7. februara 2020. još skoro 3,8 miliona dolara, ili sve zajedno oko 20 miliona dolara.\n„Komisionar GIM je fakturisao za 10,15 miliona dolara veću vrednost proizvoda inostranim kupcima, nego što je Krušik, iste te proizvode, u 2018. fakturisao GIM-u“, konstatuje DRI u jednom od izveštaja, ali to nije bilo dovoljno nadležnim organima da odmah, pre godinu dana, ispitaju te navode i utvrde ko je za to odgovoran.\nMUP u fabrici\nNIN saznaje da se u međuvremenu situacija donekle promenila i da su nedavno za neke sumnjive ugovore konačno počeli da se interesuju i oni kojima je do sada bio „sumnjiv“ samo uzbunjivač Aleksandar Obradović, koji je prvi upozorio da bivši direktor Krušika Mladen Petković (a istim putem je, po svemu sudeći, nastavio i njegov naslednik Vladan Lukić) privilegovanim privatnim trgovcima oružjem prodaje mine po povlašćenim cenama, u nekim slučajevima čak i ispod cene koštanja.\nVladimir Gajić, branilac Aleksandra Obradovića, kaže za NIN da on i njegov klijent imaju dosta pouzdane informacije da su pripadnici MUP-a nedavno bili u Krušiku.\n„Oni su oduzeli dokumentaciju koja se odnosi na poslovanje sa firmom GIM i još jednom od privatnih kompanija za trgovinu oružjem“, ističe Gajić.\nNIN navodi da je jedno od pitanja na koja nikada nećemo dobiti odgovor i da li bi pripadnici MUP-a ikada proverili navode DRI o ugovorima Krušika i GIM-a da je na čelu MUP-a ostao Nebojša Stefanović? I da li bi, da je država na vreme reagovala i preduzela neke od mera koje su joj bile na raspolaganju, mogla da spreče da Krušik od profitabilnog preduzeća postane gubitaš, čiji će minus morati da pokrivaju svi poreski ob-veznici, kao što je to već bio slučaj sa nekim drugim javnim preduzećima i onima u vlasništvu države.\nZa sada nema nikakvih informacija o tome šta su pripadnici MUP-a otkrili iz ugovora Krušika i GIM- a, niti nagoveštaja da li će ta navodna istraga biti proširena i na utvrđivanje potencijalnog sukoba interesa i trgovinu uticajem, odnosno na čelne ljude nekih ministarstava bez čijeg zelenog svetla nijedan metak, nijedna mina, nijedna puška ne mogu da budu prodati stranim kupcima, ukazuje NIN.\nOstaje da se vidi hoće li istragom biti obuhvaćeni i drugi trgovci oružjem, među kojima je i Slobodan Tešić, jedan od finansijera SNS-a. Nažalost, i pre nego što policija i tužilaštvo kažu šta imaju, neke stvari su sada mnogo jasnije nego što su bile pre godinu dana.\nIzmeđu 2019. i 2020. prihodi Krušika od prodaje proizvoda i usluga pali su sa 8,94 na samo 4,97 milijardi dinara, s tim što su prihodi od prodaje na inostranom tržištu prepolovljeni, sa 7,27 na 3,86 milijardi dinara.\nKako li će i samom direktoru Vladanu Lukiću sa ove vremenske distance izgledati neka zvanična saopštenja Krušika iz maja i juna 2020, u kojima je sve vrcalo od optimizma, pita Nin.\nU prvom se navodi da „posebno afirmativno zvuči činjenica da je u prva četiri meseca 2020. na inotržištu zaključeno za 25 odsto više novih ugovora u odnosu na kompletnu prethodnu godinu“ i da su „naša očekivanja da će se ovakav trend nastaviti i u drugom delu godine“. To saopštenje objavljeno je 19. maja, dakle ne pre proglašenja pandemije, već kada je već ukinuto vanredno stanje uvedeno zbog kovida 19.\nSamo mesec dana kasnije, 17. juna usledilo je i drugo saopštenje, u kome se javnost obaveštava da je uprava Krušika uspela da „u prvih pet meseci 2020. ugovori poslove koji su za 50 odsto veći od celokupnog ugovaranja u 2019. godini“ i da je „Krušik na dobrom putu da ponovo ostvari značajne izvozne rezultate“.\nNIN ističe da bi bilo lepo da sada direktor i zaposlenima u Krušiku, i članovima Vlade, koji su nadležni za gazdovanje državnim preduzećima, objasni kako je posle toliko više ugovorenih poslova sa kupcima iz inostranstva izvoz u 2020. bio za 47 odsto manji nego 2019? I ne bi bilo lepo da sada kao alibi za sve teškoće navodi koronu, jer je u maju i junu 2020. tvrdio da je Krušik, „iako suočen sa krizom svetskih razmera izazvanom korona virusom, uspeo da obezbedi u najtežim trenucima nove poslove, da skoro u kontinuitetu proizvodi i da sebe ponovo dovede u stabilnu poslovnu situaciju“.\nŠta će biti s radnicima\nIako zaposleni svoje nezadovoljstvo polako počinju da iskazuju sve glasnije, velika je nepoznanica kakva će biti sudbina 2.842 zaposlena, koliko ih je prošlog meseca bilo na platnom spisku. Od njih su, kako navode u samoj upravi, dve trećine nekvalifikovani radnici.\nPre nego što su privatni trgovci oružjem počeli da „skidaju kajmak“ i za sebe zadržavaju lavovski deo profita od prodaje mina, Krušik je 2018. imao 3.263 zaposlena, što za stalno, što na određeno vreme. Već naredne platni spisak je bio „kraći“ za 77 imena, a u poslednjih 14 meseci bez posla je ostalo još 344 ljudi.\nKako li njima sada zvuči Vučićevo obećanje, koje im je dao prilikom obilaska fabrike, 9. marta 2020: „Nećete imati problema ni sa platama, nećete imati problema ni sa poslom“.\nA, eto, 12 meseci kasnije, neki od njih ne da nemaju probleme, već nemaju – posao.\nIstine radi, teško da je i moglo biti drugačije, pogotovo ako se ima u vidu da kada se ukupan trošak za zarade podeli sa brojem zaposlenih, ispada da je 2020, kada je Krušik iskazao minus od pet miliona evra, svaki radnik u proseku dobijao veću platu nego 2018, kada je Krušik iskazao neto dobit od dva miliona evra.\nOčito će i to narod – pozlatiti. Kao i sve ostalo, jer živimo u zlatno doba.\nNajneobičnije je što se i sama uprava javno hvali da je od oko 54 miliona dolara prihoda lane 35 miliona dolara ili 64 odsto otišlo na zarade i druge naknade zaposlenih, pri čemu je prosečna neto plata bila 56.811 dinara, a regres za godišnji odmor oko 85.000 dinara.\nIstraga protiv uzbunjivača tapka u mestu\nOd oktobra 2020. u krivičnoj istrazi koju Tužilaštvo za visokotehnološki kriminal vodi protiv Aleksandra Obradovića ne dešava se ništa, kaže za NIN advokat Vladimir Gajić, branilac uzbunjivača iz Krušika.\n„Tada je saslušan kao svedok državni sekretar Ministarstva trgovine, a planirano saslušanje direktora Krušika je odloženo zbog njegove bolesti. Skoro šest meseci od tada istraga je u nekoj vrsti hibernacije“, ističe Gajić.\nOn objašnjava da Viši sud još nije odlučivao o pravnom leku, koji je podneo nakon što je njegovu pritužbu Apelacionom tužilaštvu za nezakonito postupanje šefa Tužilaštva za visokotehnološki kriminal Branka Stamenkovića i postupajućeg zamenika tužioca Aleksandra Momčilovića, rešenjem odbio tužilac Ratko Marković, kome je Stamenković šef.\nKaže i da je u kontaktu sa Fondacijom Kluni, koja će pratiti slučaj ako dođe do suđenja.


Četvrti rajh uz pomoć evra\nČija je kasa, njegova i vera\nNovi nemački evropski poredak podrazumeva stvaranje niza patuljastih privreda koje zavise od Nemačke. Kojim metodama se to sprovodi, zvanični Berlin je pokazao gurajući Grčku u ekonomsku propast\nNovi nemački tenk se zove - evro. Ono što je Vermaht nekada osvajao snagom čelika, današnja Nemačka osvaja snagom šarenih papirića za koje ljudi veruju da imaju neku vrednost.\nZa razliku od američke, nemačka ekonomija je još na zdravim nogama i u stanju da nastavi sa ekspanzijom čak i u ovim kriznim vremenima. Štaviše, ova kriza Nemačkoj ide naruku. Još od vremena Hansa Ditriha Genšera nemačka spoljna politika se uspešno trudi da u okruženju stvori kordon patuljastih država sa isto tako patuljastim privredama, koje će zavisiti od nemačke ekonomije.\nRazbijanjem Čehoslovačke i Jugoslavije, kao i marginalizacijom Poljske u okviru EU, ovaj plan je počeo da dobija jasne konture. Čak je i nekadašnje privredno čudo Varšavskog pakta, Mađarska, dobro osmišljenim privrednim "reformama" dovedena gotovo do prosjačkog štapa. "Nema problema", poručuju svima njima iz Berlina, "mi smo tu da pomognemo". Ali, ta pomoć košta, ako ne više od nekadašnje okupacije od strane Vermahta, a ono bar isto toliko.\nGeneza grčke krize najbolje oslikava ovaj novi nemački ekspanzionizam.\nU evrozonu je Grčka primljena uprkos jasnim i veoma glasnim upozorenjima finansijskih stručnjaka da njena privreda nije zrela i u stanju da podnese breme koje sa sobom nosi zajednička evropska valuta. Diskretni mentor grčkoj težnji da uđe u evrozonu bila je baš Nemačka, a današnji nemački ministar spoljnih poslova Gvido Vestervele, kao i kancelarka Angela Merkel, tadašnji nemački stav pravdaju željom da se ojača tradicionalno slabo južno krilo EU.\nUstvari, Nemačkoj je bila potrebna jedna zemlja sa slabom privredom, koja će u pravom trenutku da pokrene lančanu reakciju urušavanja svih ekonomija koje u Evropi zavise od Nemačke.\nNemačka, možda, nije najvažniji krivac za izbijanje grčke krize, ali je najodgovornija za njeno rasplamsavanje. Analitičari su složni u zaključku da je kancelarka Merkel bila neobjašnjivo pasivna u trenucima kada se odlučivalo o pomoći Grčkoj, i u vremenu kada je ta pomoć još i mogla da zaustavi grčku propast.\nNemački magazin Kopp je nedavno primetio da je na samom početku grčke krize, dok su državnici zemalja iz evrozone pokušavali da organizuju sastanak na kome bi se odlučivalo o hitnoj pomoći Grčkoj, Angela Merkel otputovala u Moskvu kod Vladimira Putina, pa jetko dodaje: "Da li je to slučajnost ili je išla po nova naređenja od svog pretpostavljenog oficira?"\nKako god bilo, nemačka finansijsko-ekonomska intervencija je usledila tek kada Grčka više nikako sama nije mogla da se izbori. Stavljena pred izbor "ili neumitni bankrot ili pomoć po našem diktatu", grčka vlada se odlučila za ovo drugo. A cena tog spasenja je više nego surova: grčka ekonomija je kroz drakonske mere štednje već sada ruinirana i neće moći da se oporavi bar narednu deceniju. Za to vreme će Grčka biti zavisna od finansijske infuzije iz evrozone, odnosno iz Nemačke.\nPo definiciji datoj još Vestfalskim mirom - čija je zemlja, njegova je i vera - Grčka će bar još deset godina biti poslušni privezak zvaničnog Berlina. Nemačka okupacija Grčke u Drugom svetskom ratu je trajala tri puta kraće.\nNišta bolje ne prolaze ni ostale patuljaste ekonomije u EU, bez obzira da li ili ne pripadaju evrozoni. Sve one su već shvatile poruku koja im je upućena preko Grčke: u Evropi sve zavisi od Nemačke.\nSlučaj Češke i Slovačke\nInteresantan i poučan je slučaj nekadašnje Čehoslovačke. Pošto je ova država podeljena na Češku i Slovačku odmah je došao signal iz Brisela da će Češka brzo biti primljena u EU. Oko Slovačke su se jedno vreme lomila koplja, čak je i Evropska komisija dala predlog da se njeno pristupanje odloži. Berlin je smatrao da je Slovačka manje pouzdan saveznik, jer Slovaci više gravitiraju svojoj slovenskoj braći, pa samim tim i Rusiji.\nSa druge strane, Češka je vekovima bila u okviru nemačkog carstva, pa je čak jedno kratko vreme davala i nemačke careve. Češka privreda, sa izuzetkom vremena hladnog rata, uvek je zavisila od Nemačke. Posle pada gvozdene zavese Češka je odmah postala glavni evropski kupleraj u kome su pripadnici nemačke srednje i niže klase za sitne pare mogli da se provode do mile volje. Seks-turisti i porno-industrija i danas su značajni izvori iz kojih se finansira češki budžet, a nemački industrijski giganti su pokupovali sve što je bilo na češkom tržištu.\nVeć na primeru priznavanja takozvane republike Kosovo vidi se da su nemački analitičari bili u pravu u pogledu pouzdanosti savezništva. Slovačka ima značajnu mađarsku manjinu, koja već godinama traži autonomiju, a njeni pojedini ekstremni lideri zagovaraju i otcepljenje i pripajanje matici, Mađarskoj. Zbog toga zvanična Bratislava ne podleže pritiscima Berlina i nema nameru da prizna Kosovo ni u ovom, a ni u bilo kom narednom veku.\nČeška je identičan problem, koji Srbija danas ima sa Kosovom, imala pre Drugog svetskog rata, kada je izgubila Sudetsku oblast, u ono vreme većinski naseljenu Nemcima. Zbog tog istorijskog iskustva češki predsednik Vaclav Klaus je principijelno protiv priznanja Kosova. Češki parlament, međutim, nije toliko principijelan i daleko je podložniji pritiscima iz Nemačke, tako da je formalno priznao Kosovo.\nNemački uticaj je više nego vidljiv i u Mađarskoj, koja je od nekada uspešne "gulaš privrede" dospela na nivo "privrede praznog lonca", kako je danas podsmešljivo zovu u nemačkim medijima. Nemačka i njen stalni privezak Austrija bili su mentori Mađarske za njen ulazak u Evropsku uniju, isto kao što su to bili i u slučaju Slovenije, a danas Hrvatske. Ove tri zemlje odmah dobiju zapaljenje pluća kada Beč ili Berlin kinu.\nIako sadašnja nacionalistička vlada Viktora Orbana insistira na "mađarskoj posebnosti" u okviru EU, koju je kao praznu floskulu zvanična Budimpešta isticala i za vreme Austrougarske, ona istovremeno dobro pazi da ne izazove gnev zvaničnog Berlina. U vremenima ekonomskih kriza, kao što je ova, ni jedna ozbiljna mađarska vlada sebi ne može da dozvoli luksuz da se iz zemlje povuče nemački kapital. I pored toga što zahvaljujući činjenici da je važno čvorište evropskog gasovoda, Mađarska ima i dobre odnose sa Moskvom, ona je i dalje pupčanom vrpcom vezana za privrede Nemačke i Austrije.\nNemački gigant u ovom trenutku zasenjuje Evropu. Svi koji su hteli, jasno su razumeli poruku iz nemačkog odugovlačenja sa davanjem pomoći Grčkoj. Nemački eksperiment sa Grčkom je narod te zemlje stravično koštao. Da je Berlin, umesto davanja lekcije ostalim zemljama EU, hteo blagovremeno da pomogne, danas ne bi bile neophodne svirepe mere štednje koje zvanična Atina mora da sprovede. Primera radi, penzije su u Grčkoj spale na nivo od samo 300 evra. Iako ovo srpskim penzionerima zvuči kao raj, mora u obzir da se uzme da su troškovi života u Grčkoj bar tri puta viši nego u Srbiji. Zbog toga sve češće u velikim grčkim gradovima možete da naiđete na penzionere, obučene u elegantna odela kupljena u srećna vremena, kako po kontejnerima traže nešto jestivo. Ali šta znači život običnih penzionera, pogotovo ako su Grci, pa još uz to i pravoslavni, u odnosu na potrebu Nemačke da ostatku EU pokaže ko je gazda u kući?\nMožda će budući gaulajteri u Češkoj, Poljskoj, Grčkoj, Sloveniji i ostalim zemljama koje je nekada okupirao Vermaht, a danas pokorava nemačka privreda, biti nešto milostiviji od svojih prethodnika iz Drugog svetskog rata.\nTaman se svet ponada da je došlo vreme da se obori vladavina krupnog kapitala, a onda nas činjenice otrezne.\nPokret Okupirajte Volstrit počeo je kao loše organizovano, gotovo spontano okupljanje nezadovoljnika u svetskom sedištu krupnog kapitala. Njegova varnica je preskočila Atlantik i počela da izaziva požare i po Evropi.\nNedavno je u 900 gradova u 80 zemalja istovremeno održan protest protiv špekulanata koji su svet gurnuli u ekonomsku krizu. U Španiji i Italiji je ukupno protestvovalo oko milion nezadovoljnih, a u celom svetu je na ulice izašlo više miliona ljudi.\nPošto su uvideli koliki se potencijal krije u ovom pokretu, moćnici koji zaista vladaju svetom odlučili su da ga pridobiju za sebe. Glavni konsultant čelnika OWS-a, danas jasno organizovanog, postao je Ahmed Maher, vodeći aktivista egipatskog pokreta 6. april, koji je bio na čelu nedavne pobune protiv Hosnija Mubaraka.\nZa Mahera se zna da je odavno na platnom spisku CIA i američkog Ministarstva spoljnih poslova. On je 2008. živeo u Vašingtonu i aktivno učestvovao u radu Alliance of Youth Movements (Saveza omladinskih pokreta) koji je na budžetu Stejt departmenta. Posle toga je na trening došao u Srbiju, gde je 2009. bio gost CANVAS-a, koga analitičar Toni Kartaluči svrstava u pokrete koje direktno finansira američka vlada. CANVAS je, inače, naslednik pokreta Otpor.\nU Egipat se vratio 2010. zajedno sa Mohamedom el Baradejem, članom ICG-a, grupe koja okuplja najmoćnije pobornike novog svetskog poretka, kao što su Zbignjev Bžežinski i Džordž Soroš.\nSa aktivistima OWS-a Maher se prvi put uživo video 18. oktobra, i to u Vašingtonu, sedištu američke administracije, ali ne i samog pokreta OWS.\nIndikativno je, takođe, da je za vreme sinhronizovanih protesta širom sveta u Nemačkoj, koja ima više od 80 miliona stanovnika, na ulice izašlo samo oko 40.000 demonstranata. Jasno je da je osovina Vašington-Berlin, koja još uvek pokušava da vlada transatlantskim prostorom, posle preuzimanja kontrole nad pokretom OWS odlučila da kod kuće pacifizuje proteste, ali da ih u zemljama koje posmatra kao svoje kolonije - intenzivira.\nEgipatski scenario, koji je sproveo Maher i koji bi sada trebalo da primeni i u drugim zemljama, podrazumeva zamenu jednog diktatora drugim, još krvoločnijim, izlazak tenkova na ulice, uvođenje policijskog časa i vladavinu vojne hunte. Očigledno da je ukidanje ljudskih prava, započeto na Zapadu posle terorističkih udara 11. septembra, ušlo u svoju završnu fazu.


Milan Božić: Trudimo se da kontinuirano opremamo školu i edukujemo kadrove - Pirot Plus Online\nMilan Božić: Trudimo se da kontinuirano opremamo školu i edukujemo kadrove\n01. decembar 2021. 12:12 Društvo Pirot Plus Online\nOvih dana Tehnička škola Pirot dobila je donaciju od Sektora za digitalizaciju pri Ministarstvu prosvete. Škola je dobila 55 računara sa pratećom opremom.\nDirektor Tehničke škole, Milan Božić, ističe da su iz prethodnog tendera dobili 47 računara, tako da je škola za mesec dana dobila preko sto novih računara. Božić je najavio da će uskoro biti raspisan tender za kupovinu novog automobila koji će podići kvalitet nastave na predmetima saobraćajne struke, a sredstva je obezbedilo Ministarstvo pravde.\nKako je rekao direktor škole, prepoznati su kao institucija u kojoj ta oprema može da se implementira, a to su dokazali rezultatima sa takmičenja, ali i interesovanjem učenika za upis u Tehničku školu.\nOvom prilikom direktor Milan Božić pohvalio je učenike i mentora za uspeh na IT konferenciji na Elektronskom fakultetu u Nišu, gde su učenici za uređaj za proveru i održavanje mera protiv virusa Covid 19 osvojili drugo mesto. Direktor Tehničke škole kaže da je više nego zadovoljan rezultatima učenika na ovom takmičenju, s obzirom da je rad izuzetno kvalitetan, ima dosta veštačke inteligencije, a učenici su povezali znanje iz nekoliko predmeta.\nSa tim radom učenici će učestvovati i na takmičenju iz preduzetništva, rekao je Božić.


korupcija - Srpskainfo\nPRESUDA ZA KORUPCIJU Banjalučka inspektorka za 16.800 KM otkupljuje kaznu zatvora\nBanjalučki Okružni sud je inspektorki Jeleni Florijan, koja je u aprilu osuđena na godinu dana zatvora zbog traženja i primanja mita, odobrio otkup kazne, potvrđeno je za BIRN iz ovog suda.\nVlast se ponaša kao kriminalna banda: Bugarska se davi u TALASU SKANDALA (FOTO)\nTri osobe uhapšenesu na području Tuzlanskog kantona zbog korupcije.\nStranci u BiH uvijek naglašavaju da su nezavisno pravosuđe i slobodni mediji glavni stubovi demokratije u svakoj državi. Kad pogledamo stanje u BiH onda je jasno zaključiti da je međunarodna zajednica doživjela totalni krah.\nDa li je realno očekivati da se na tlu Evrope osnuje međunarodni antikorupcioni sud koji bi funkcionisao na principima Haškog tribunala, kao što je to ovih dana najavio advokat Tomislav Šunjka iz Novog Sada.\nMisija OEBS u BiH i Biro za borbu protiv međunarodne trgovine drogom i provođenje zakona Ministarstva spoljnih poslova SAD (INL) najavili su novi trogodišnji projekat čiji cilj je osnaživanje vlasti i građana u BiH u borbi protiv korupcije.\nU jutrošnjoj akciji u Osijeku uhapšene su sudije koje je bivši prvi čovjek FK Dinama Zdravko Mamić teško optužio za korupciju, potvrdio je advokat Ljubo Pavasović Visković.\nPut ka EU sa još više državnih službenika: BiH nije ispunila ni polovinu uslova za status kandidata\nBosna i Hercegovina nije uradila još ni polovinu posla koji je sama sebi postavila u Akcionom planu za ispunjavanje 14 ključnih prioriteta Evropske komisije, kao uslov za kandidatski status.\nSve češće optužbe u javnosti o korupciji i podmićivanju tužilaca i sudija u BiH, ali i zataškavanju prijava, samo potvrđuju da je pravosuđe rak rana trulog sistema bez čije totalne revizije neće biti moguće napraviti bilo kakve promjene.\nRazgovori o borbi protiv korupcije: Stanivuković učestvovao na sjednici Savjeta za provođenje mira\nGradonačelnik Banjaluke Draško Stanivuković učestvovao je i govorio na onlajn sjednici Savjeta za provođenje mira (PIC).


Naši najbolji prijatelji\nNaša obaveza je da se brinemo o svim životinjama jer one samo nas imaju, a uvek nam za uzvrat vraćaju beskrajnu ljubav. Udomiti neku napuštenu životinju znači nekome pokloniti dom, krov nad glavom i dobijaš prijatelja koji će te uvek pratiti i voleti.\nMoraš znati da je to velika obaveza i da ljubimac nije igračka, već jedno živo biće kome je potrebna pažnja, hrana baš kao i tebi. Dolaze novogodišnji praznici, pa ako razmišljaš da ove godine dobiješ nešto posebno i vrednije od raznih igračaka iz prodavnica, porazgovaraj sa mamom i tatom, da li bi oni želeli da tebi poklone takav dar.\nAko se mama i tata slože, možete zajedno da kontaktirate neko udruženje za zaštitu životinja u svom gradu, da vidite da li želite možda neku kucu ili macu, jer su mnogi od njih bez doma i čekaju baš tebe da te obraduju i ulepšaju ti detinjstvo!


ŠARČEVIĆ PROTERUJE PEKARE IZ ŠKOLA: Nećete nam više toviti i trovati decu! - Informer\nMinistar prosvete Mladen Šarčević razbesneo se kada je shvatio da veliki broj osnovnih i srednjih škola u Srbiji deo svog prostora izdaje pekarama i restoranima brze hrane, te najavio da bi, zarad zdravlja dece, na svim tim objektima uskoro mogao da se nađe katanac!\nMASOVNO TROVANJE DECE ŠPAGETAMA: Tužilaštvo traži pritvor za vlasnika spornog keteringa!\n- Vrsta hrane koja se prodaje u pekarama i fast fudovima je vrlo loša po zdravlje dece i utiče na pojavu gojaznosti. Posebno su nezdrava česta konzumiranja masnih, slatkih peciva od belog brašna, ali i onih peciva koja zbog visokog sadržaja soli dodatno remete zdravlje - upozorava dr Mraović, koja se slaže s inicijativom da se iz kruga škola "proteraju" pekare i fast fudovi:\nSTRAŠNO! Stafilokoka uzrok trovanja dece u školama!\nškole Deca Ishrana škola fast fud pekara hrana đaci\novo je dobar potez.napokon da se neko seti da resi ovo pitanje.mora se vratiti zdrava hrana ,pogotovu za decu.aditivi koji se koriste za izradu peciva su cist otrov.treba upoznati decu sta donosi nezdrava hrana.vecina aditiva utica na sterilitet u kasnijem periodu sazrevanja,a o drugim bolestima isto treba upoznati i decu i roditelje.


BalkanMagazin :: Čista energija na Severnom moru preuzima primat nad naftom i gasom\nsubota, 24. jul 2021 13:20\nNešto što je za Veliku Britaniju i svet do nedavno bilo sasvim nezamislivo, desiće se pre 2030. godine. Name, većina poslova u Severnom moru više neće biti vezana za fosilna goriva, već za industriju obnovljive energije, pokazalo je novo istraživanje Univerziteta Robert Gordon, sa sedištem u glavnom gradu lokalne naftne industrije Aberdinu u Škotskoj. (Plan je da se kapaciteti britanske priobalne energetske industrije uvećaju četiri puta, uz 90.000 novih radnih mesta. Foto: Pixabay)\nIstraživanje je pokazalo i dokazalo da će do 2030. godine broj „zelenih“ radnih mesta na obalama Velike Britanije sa sadašnjih 20 odsto popeti na čak 65 procenata do kraja tekuće dekade.\nBiće to veoma značajna promena za britansku priobalnu energetsku industriju, pri čemu će gotovo polovinu novih radnih mesta zauzimati zaposleni u sekoru vetroelektrana.\nBritanski energetski sektor iskorišćavanja energije vetra najveći je u svetu, a biće još moćniji nakon novog sporazuma sa vladom kojim je planirano da se kapaciteti uvećaju četiri puta, uz zapošljavanje i do 90.000 radnika, piše britanski Gardijan.\nDo 2030. broj zaposlenih u naftnoj i gasnoj industriji na Severnom moru trebalo bi da bude manji\nza gotovo dve trećine. (Izvor: Pixabay)\nIstovremeno se očekuje da će petina novih poslova u oblasti čiste energije, oko 40.000 radnih mesta, biti popunjena ljudima koji će raditi u proizvodnji vodonika iz obnovljivih izvora, kao i prikupljanju i skladištenju produkata prljavih energija duboko ispod površine vode u Severnom moru.\nU periodu do 2030. godine očekuje se da će broj zaposlenih u naftnoj i gasnoj industriji istog područja biti smanjen za gotovo dve trećine i da će tek oko 40 odsto sada zaposlenih u tom izumirućem sektoru i dalje raditi u proizvodnji nafte i gasa.\nRezultati istraživanja aberdinskog Univerziteta predstavljaju prekretnicu za britansku naftnu industriju Severnog mora koja je decenijama finansijski jačala i napredovala, i postala veoma značajan privredni faktor, koji zapošljava hiljade ljudi i proizvodi milijarde barela nafte tokom prethodnih pedesetak godina.\nOčekuje se da bi zaposleni u naftnoj i gasnoj industriji mogli da se prekvalifikuju i prilagode novim potrebama\nu energetskom sektoru. (Izvor: Pixnio)\nProfesor Pol de Liuv (Paul de Leeuw), direktor Univerziteta Robert Gordon i glavni autor istraživanja, nije zabrinut za zaposlenost u novom, „zelenom“ energetskom sektoru, jer veruje da će oni koji trenutno rade u naftnoj i gasnoj industriji moći da prenesu i iskoriste svoje veštine i u novim uslovima.\nMinistarka energetike An-Mari Trevelijan (Anne-Marie Trevelyan), rekla je da će pomenuti vladin dogovor sa industrijom Severnog mora „osigurati da Velika Britanija ima bazu energetskih veština spremnih za budućnost“. Istovremeno će radna grupa Green Jobs, kroz online platformu koja već 13 godina povezuje poslodavce i radnike u „zelenom“ sektoru, davati praktične savete o tome kako da se stvori kvalifikovana radna snaga, potrebna za ekonomiju sa niskim udelom ugljenika.


Crnogorski premijer Duško Marković odgovara na pitanja novinara posle obilaska autoputa (gov.me)\nPredsjednik Vlade Duško Marković obišao je gradilište autoputa Bar-Boljare, prioritetne dionice Smokovac-Uvač-Mateševo i tom prilikom poručio da je impresioniran radovima\nPremijer Duško Marković naglasio je da se realizuje ono što je traženo, odnosno da će se finansijski plan za taj projekat u potpunosti ostvariti u ovoj godini.\n„Zaista sam impresioniran. Vjerujem da tu impresiju dijelim i sa vama. Kad smo bili ovdje početkom marta bilo je svega devet izdatih građevinskih dozvola, a danas ih imamo 17“, rekao je Marković novinarima na lokaciji mosta Moračica prilikom radne posjete gradilištu autoputa.\nOn je kazao da su se, prilikom njegove prethodne posjete, radovi izvodili na trasi dužine oko 24 kilometra, a danas na trasi dužine 40 kilometara.\n„Iz kapitalnog budžeta za taj projekat plaćena je jedna privremena situacija od 76 miliona EUR, a danas imamo situaciju da je fakturisano šest privremenih situacija, plaćeno pet u iznosu od 59,2 miliona EUR i da je u toku priprema za plaćanje šeste privremene situacije od 14 miliona EUR“, precizirao je Marković.\nDo kraja avgusta biće, kako je dodao, ispostavljena još jedna nova privremena situacija u iznosu od 30 miliona EUR.\n„Realizuje se ono što sam rekao i tražio, da se finansijski plan za ovaj projekat u potpunosti realizuje u ovoj godini. Takođe je na ovoj lokaciji, kada je riječ o visini stubova, bilo započeto 138 metara, danas je to 468 metara“, kazao je Marković.\nPrema riječima Markovića, ostvareni su impresivni rezultati kada su probijeni tuneli Klopot i Jabučki krš, zbog čega je čestitao kompaniji China Road and Bridge Corporation (CRBC) i njenom timu, ali i timu države.\nOn je kazao da će Vlada nastojati da i u nastavku učini sve da projekat bude završen u rokovima koji su predviđeni ugovorom.\nGeneralni direktor CRBC, Hei Sciang, saopštio je da je ostvaren veliki uspjeh na izvođenju radova na autoputu i zahvalio Vladi na podršci.\n„Poslije prve posjete premijera, mjesečno smo završavali radove u vrijednosti od šest miliona EUR. Do kraja avgusta ukupno smo završili 250 miliona EUR, a do kraja septembra planiramo da završimo 330 miliona EUR“, precizirao je Hei.\nPrema njegovim riječima, za takav uspjeh zaslužne su zajedničke ekipe, uključujući investitora i nadzor.\n„Nadamo se da ćemo i dalje zajednički raditi kao jedan veliki tim, kako bi što prije završili projekat, a Crna Gora počela što prije da koristi autoput“, dodao je Hei.\nIzgradnja autoputa koštaće državu 809 miliona EUR. Od kineske Eksim banke pozajmljena su 944 miliona USD na 20 godina i sa kamatom od dva odsto, uz grejs period od šest godina.


RTS :: "Imaćemo najmodernije opremljenog vojnika"\nPolitika "Imaćemo najmodernije opremljenog vojnika"\n"Imaćemo najmodernije opremljenog vojnika"\nponedeljak, 23. apr 2018, 12:09 -> 18:07\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić je izjavio da Vojska Srbije mora da bude snažan odvraćajući faktor za svakoga ko bi pokušao da izvrši agresiju na našu zemlju. Poručuje da ćemo imati najmodernije opremljenog vojnika i da će se za vojsku izdvajati više novca. Međutim, tražiće i rezultate.\nAleksandar Vučić je na prijemu povodom Dana Vojske Srbije rekao da država izdvaja 600 miliona evra za vojsku, što je malo u poređenju sa vojskama velikih zemalja. Ističe, međutim, da to za Srbiju nije malo novca i poručio da će se izdvajati i više jer to sada može da se uradi zbog sprovedene fiskalne stabilizacije i suficita.\nNapomenuo je, međutim, da će zauzvrat tražiti rezultate. "Neće moći da se dogodi kada generalna inspekcija dođe u brigadu da je pola vojnika na poštedi jer ne mogu da prođu test fizičke pripremljenosti, potrebno je više ozbiljnosti i odgovornosti", rekao je Vučić u obraćanju u Predsedništvu Srbije.\nMoraće, napominje, da bude više ozbiljnosti i odgovornosti. "Sve to govorim zato što je vojska najbolji deo našeg društva i najbolji sistem našeg društva i želimo da bude još bolji", rekao je Vučić.\n"Molim vas da budete još posvećeniji", poručio je Vučić, dodavši da vojska mora da bude odvraćajući faktor protiv svakoga ko želi urušavanje Srbije, mora da bude spremna da odgovori na sve izazove.\n"Naša budućnost biće drugačija, imaćemo najmodernije opremljenog vojnika, ma koliko vremena čekali puške, ili jačanje namenske industrije", rekao je Vučić.\n"Ali moraće da se radi sa još više angažovanja i sa još većom posvećenošću", naglasio je.\nPripadnicima VS je poručio da su pred njima ozbiljni zadaci, i da moraju uvek da budu spremni da odvrate svakog potencijalnog agresora.\n"Srbija mora uvek biti spremna", rekao je predsednik Srbije i naznačio da je politika ta koja treba da čuva mir i stabilnost, da nikada vojska ne bude upotrebljena, "ali vojska u svakom trenutku mora biti spremna, jer samo tako nečemu služi", poručio je Vučić.\nPredsednik je rekao da se danas obeležava najveći vojni praznik, u znak sećanja na više od dva veka od Takovskog ustanka, a radi vrednovanja tradicije obeležavanja sećanja na žrtve i učesnike oružanih sukoba.\n"Vojni praznik se obeležava radi učvršćivanja dalje afirmacije principa rodoljublja, antifašizma, antisemitizma, razumevanja i saradnje, uz uvažavanje kulturoloških različitosti zarad budućnosti i mira kako u zemlji, tako i u regionu. Vojska Srbije se predstavlja u dobrom svetlu kako samo ona ume", istakao je srpski predsednik.\nVučić je dodao i da ne možemo a da ne oživimo osećaj zajedništva i odamo počast uz dužno poštovanje, kako hrabrim vojskovođama, tako i vladarima i komandantima.\nPred Vojskom Srbije nije samo praznovanje i nisu samo sindikalni zahtevi, pred Vojskom Srbije je da bude snažan odvraćajući faktor za svakoga ko bi pokušao, i neko bi pomislio da može, da izvrši agresiju na našu zemlju, zaključio je predsednik Srbije.\n(ponedeljak, 23. apr 2018, 18:24)\n(ponedeljak, 23. apr 2018, 17:21)\n(ponedeljak, 23. apr 2018, 16:07)\n(ponedeljak, 23. apr 2018, 16:04)\n(ponedeljak, 23. apr 2018, 15:00)\n(ponedeljak, 23. apr 2018, 13:49)\n(ponedeljak, 23. apr 2018, 13:31)\n(ponedeljak, 23. apr 2018, 13:22)\n(ponedeljak, 23. apr 2018, 13:20)\n(ponedeljak, 23. apr 2018, 13:12)


Evropska noć istraživača u Nišu - Megafon\nRadovi ekipa JKP Parking servis u Nišu Za Ristiće borba još nije završena\nSep 25, 2018 U rubrici: webetext\n“Evropska noć istraživača“ održaće se u petak, 28. septembra, u 26 gradova Srbije. U Nišu će se ova manifestacija održati na šest lokacija: Paviljonu u Tvrđavi, Univerzitetskoj biblioteci ,,Nikola Tesla’’, Arheološkoj sali Narodnog muzeja, Spomen sobi Branka Miljkovića i Stevana Sremca, Logoru na Crvenom krstu i Regionalnom centru za profesionalni razvoj zaposlenih u obrazovanju.\nRedovna profesorka Prirodno-matematičkog fakulteta i organizatorka ,Noći istraživača dr Aleksandra Pavlović rekla je da je to ,,evropski događaj koji se, po tradiciji, održava poslednjeg pretka u septembru’’ i najavila jako bogat i raznovrstan naučno-popularni program jer je, kako navodi, za razvoj društva izuzetno bitan razvoj nauke i tehnologije.\nUoči ovogodišnje Noći istraživača, 24. septembra, u Regionalnom centru za profesionalni razvoj zaposlenih u obrazovanju otvorena je izložba fotografija “Putovanje kroz kulturno nasleđe”, a zainteresovani će postavku moći da obiđu do 28. septembra. Događaj se organizuje u saradnji sa EU info kutkom Niš koji će i tokom ovogodišnje Noći istraživača u Paviljonu u Tvrđavi imati svoj štand sa veoma popularnim EU kvizom. Tokom Nedelje istraživača (24-28. septembra) u Regionalnom centru za profesionalni razvoj zaposlenih u obrazovanju biće organizovana i brojna predavanja na raznovrsne teme – o kulturi, istoriji, tradiciji, nauci.\nUniverzitetska biblioteka “Nikola Tesla” će, u saradnji sa Zadužbinom Desanke Maksimović iz Beograda, povodom jubileja 120 godina od rođenja i 25 godina od smrti velike pesnikinje Desanke Maksimović, predstaviti izložbu “Obećala si da ćeš biti večna”.\n,,Ideja izložbe je da sve posetioce manifestacije Noć istraživača podsetimo na život i delo naše istaknute književnice. Da spomenemo uzvišene poruke i osećanja koje je pesnikinja prenosila mlađim naraštajima i da istaknemo neprolazne vrednosti i ideje humanizma, dobrote, praštanja i ljubavi koje čine deo bogatog kulturnog nasleđa naše zemlje’’, najavila je Marijana Stojanović iz Univerzitetske biblioteke ,,Nikola Tesla’’.\nPosetioci će u Noći istraživača imati prilike da se kroz stručno vođenje arheologa Narodnog muzeja u Nišu upoznaju sa srednjim vekom na teritoriji Srbije kroz prezentaciju hladnog oružja.\n,,Kako oružje u Muzeju spaja arheologiju i konzervaciju objasniće nam konzervator na primeru serdnjovekovnih mačeva. U projekcionoj sali Logora na Crvenom krstu biće održana prezentacija muzejskog nasleđa na primeru Zbirke ličnih predmeta i dokumenata zatočenika Logora na Crvenom krstu. Kroz dokumentarni film o Bubnju saznaćete sve ono što niste znali o ovom spomen parku. O uzbudljivoj avanturi pripreme ovog dokumentarnog filma posetioci će moći da razgovaraju sa rediteljem i istraživačima. Spomen sobe Stevana Sremca i Branka Miljkovića biće otvorene u Noći istraživača, i najmlađi posetioci će imati priliku da se kroz igru bolje upoznaju sa njihovom književnom zaostavštinom’’, najavila je Jelena Bogdanović iz Narodnog muzeja u Nišu.


Milioni za tehno žurke, pare i za koncerte! – Indeks Vesti – Najvažnije vesti iz Srbije i regiona\nNaslovna > Slobodno vreme > Kultura > Milioni za tehno žurke, pare i za koncerte!\nNovosti 11/06/2017 Kultura\nSVEUKUPNI budžet za kulturu je nedopustivo mali, a i to malo sredstava polukriminalne strukture zloupotrebljavaju za svoje polukriminalne interese, koji nisu interesi građana Srbije. To potvrđuju i rezultati godišnjih konkursa Ministarstva kulture i Sekretarijata za kulturu Beograda.\nNa ovo su u utorak ukazali članovi Asocijacije “Nezavisna kulturna scena Srbije” na konferenciji za novinare u Medija centru. Učesnici konferencije su se osvrnuli na problematičan izbor komisija, naglašavajući da su imena članova za gradski konkurs za njih ostala tajna.\n– Milionske iznose na gradskom konkursu dobile su nepoznate organizacije – istakla je Iva Čukić. – Za 27 organizacija ne postoje podaci u Agenciji za privredne registre, i to je samo jedan od “bisera” nepoznate komisije. Značajan broj udruženja osnovan je neposredno pre, u toku ili nakon raspisivanja konkursa. Sumnjamo da su pojedine firme povezane sa političarima, posebno sa vladajućim strukturama. Jedna od njih organizuje “Lav fest”, za čiju će tehno žurku iz gradskog budžeta biti plaćeno 1.400.000 dinara.\nNa konferenciji smo saznali i da je, kao važne muzičke događaje, komisija Sekretarijata za kulturu izdvojila koncert “Nevernih beba”, koji će biti podržan sa 350.000 dinara, dok će grupa “Alisa” za proslavu 30 godina postojanja dobiti 250.000 dinara. Novac je dobila i fondacija “Plavo”, koja je osnovana dan posle raspisivanja konkursa! “Italijanski kulturni forum”, osnovan samo dva dana pre otvaranja konkursa, dobiće dva miliona dinara “za prožimanje srpske i italijanske kulture”. Plesni klub “Natalija i Ivica” dobio je 260.000 dinara a prestao je da radi prošle godine. Još tri organizacije koje su obrisane iz APR dobiće po 280.000 dinara.\n– Centar “Novi svet” dobio je 350.000 dinara za projekat “Izgradimo temelje zdravog društva”, što možda ne bi bilo čudno da nije registrovan za usluge čišćenja – kaže Iva Čukić. – “Novi svet” je samo jedna od 28 organizacija koje se ne bave kulturom a dobile su više od osam miliona dinara na ovom konkursu. Među “nagrađenima” su i Asocijacija za oružje Srbije, koja je dobila 250.000 dinara, i Nova srpska desnica – 250.000 dinara.\nAnalizirajući konkurse Ministarstva kulture, Predrag Cvetičanin se zapitao kako je moguće da ansambl “Kazablanka”, registrovan u Švajcarskoj, koji se bavi organizovanjem koncerata, dobije pola miliona, a da nema novca za Kulturni centar “Reks”, “Mimart”, “Pod teatar”, “CK13”, “Lice ulice”…\n– Na konkursu za savremeno stvaralaštvo, Centar za očuvanje tradicije i kulture “Termoelektrane Nikola Tesla” Obrenovac dobio je podršku za projekat “Stari zanati”, a nema novca za “Led art”, odnosno “Art kliniku” – kaže Cvetičanin. – Centar za zaštitu potrošača, životne sredine i omladinsku politiku topličkog okruga Fenix dobio je podršku za projekat “Deco svirajte sa nama”, dok nema novca za “Poezin”.\nPRIVILEGIJE ZA DVOR\nČLANOVI Asocijacije osvrnuli su se i na “Liniju 481”, koja se u budžetu zove “dotacije za nevladine organizacije”.\n– Mimo konkursa za zaštitu i obnovu Hilandara biće dato 70 miliona dinara, za održavanje Dvorskog kompleksa na Dedinju 68 miliona, dok je rad Matice srpske doniran sa 45 miliona dinara – kaže Cvetičanin. – Nije nam baš najjasnije kakva je to nevladina organizacija Dvorski kompleks na Dedinju?! Pritom, ta “nevladina organizacija” ove godine dobiće dva puta više sredstava za tekuće održavanje nego prethodnih. Ali prethodni ministar kulture nije bio član Krunskog saveta.\n– U Srbiji se strateški devastiraju institucije i na republičkom i na lokalnom nivou – kaže Milica Pekić. – Ako bilo koji ministar kulture misli da je postigao uspeh zato što će otvoriti Narodni muzej i Muzej savremene umetnosti posle petnaest godina, grdno se vara. To se ne može tretirati kao uspeh, već kao obaveza. Pozivamo da se nađu odgovorni zato što te institucije od javnog značaja nisu radile i zato što baština koju one koriste nije dostupna građanima.\nVučić treći put otac


Marotta: "Mislim da nećemo nikoga potpisivati u januaru" | Ju1897.net\nMarotta: "Mislim da nećemo nikoga potpisivati u januaru"\nGeneralni direktor Juventusa, Giuseppe Marotta je pred susret 22. kola Serie A i pobjede Bianconera na gostovanju Chievu na Bentegodiju govorio o Sassuolovom Politanu, novom igraču Monaca, Pietru Pellegriju, te negirao neke od novijih tračeva.\n"Razgovarali smo sa Sassuolom po pitanju usluga Politana iz mjere predostrožnosti. Dvoumljenja o stanju Juana Cuadrada će biti jasnija tokom naredne sedmice. Neću otkriti Sassuolov odgovor, ili eventualnu njihovu odluku o prodaji bitnog igrača. Cijenim njegove kvalitete, ali nismo spremni ići do kraja po pitanju Politana, kako već imamo važne zamjene za tu poziciju."\nU nastavku intervjua za Mediaset Premium Beppe je upitan i po pitanju navoda medija o interesovanju Juventusa za Atleticovog Yannicka Carrasca, kao i Manchester Unitedovog Mattea Darmiana. "Carrasco je nešto kao kreativna ideja o kojoj nikada nismo diskutovali. Darmian nije igrač kakvog trebamo u ovom trenutku, a razgovarati o potezima za naredno ljeto je ipak malo preuranjeno. Koncentrisani smo na sadašnjost i mislim da nećemo nikoga potpisivati u januaru."\nJuventus je bio u poodmaklim pregovorima sa Genoom po pitanju Pietra Pellegrija, ali je danas 16-godišnjak potpisao za francuski Monaco u transferu vrijednom 25 miliona eura. "Imali smo usmeni i moralni dogovor sa Pellegrijem, ali smo se suočili sa nabijanjem odštete od strane Monaca, te odustali od cjenkanja. Šteta je gledati italijanske talente kako napuštaju domovinu."


Tanjug 30. avgusta 2018. 09:02\nSALCBURG – Fudbaler Crvene zvezde Mohamed El Fardu Ben, glavni junak sa dva gola u Salcburgu (2:2), kaže da ne može da opiše osećaj posle pogodaka i plasmana u Ligu šampiona, u kojoj je poželeo da se sretne sa Liverpulom.\nBen je u rasponu od samo 77 sekundi dva puta matirao Cicana Stankovića na asistencije Miloša Degeneka i trasirao put Zvezdi u sam krem evropskog fudbala.\n„Osećaj je neverovatan kad postignete golove vredne plasmana u Ligu šampiona. Ostvarili smo veliki san i zakazali duele sa najvećim evropskim klubovima. Želim da igramo protiv najboljih, priželjkujem Liverpul, volim taj klub“, izjavio je Ben posle utakmice u Salcburgu.\n„Degenek mi je dva puta asistirao i samim tim u velikoj meri je zaslužan za golove. Zahvalan sam mu na dodavanjima, proslavili smo pogotke zajedno“.\nBen dodaje da nikada nece zaboraviti veče u Salcburgu.\n„Bila je ovo neverovatna noć. Uspeli smo da se vratimo i pokažemo borbeni duh i veoma sam srećan zbog ovakvog epiloga“.\n„Zdušno su nas bodrili tokom celog meča i na kraju smo zajedno ostvarili veliki uspeh. Podrška publike nam je veoma važna i ovim uspehom smo im odali zahvalnost“, zaključio je strelac šest golova u kvalifikacijama ovog leta.


Otvorena tabu tema u Briselu: Da li su zemlje bivše SFRJ izgubile perspektivu Evrope? - Sputnjik Srbija\n16:58 20 Jun 2021\nOtvorena tabu tema u Briselu: Da li su zemlje bivše SFRJ izgubile perspektivu Evrope?\n15:51 01.12.2019 (osveženo 17:27 01.12.2019) Preuzmite kraći link\nVisoki predstavnik Evropske unije za spoljnu politiku i bezbednost Žozep Borelj izjavio je da bi sve zemlje Zapadnog Balkana trebalo da imaju evropsku perspektivu, ali da ne zna koliko će vremena trebati za to. Borelj je rekao da se „ne čini etički moguće“ reći zemljama bivše Jugoslavije da su izgubile perspektivu Evrope.\nBorelj je u intervjuu za „Pais“ ocenio da bi Evropska unija trebalo da prilagodi svoje metode, kako bi bile efikasnije, a manje retoričke, i da ne dopuštaju gubljenje vremena, prenosi Tanjug.\n„Promena metoda ne znači promenu krajnjeg cilja, koji ostaje isti“, rekao je Borelj.\nKako je objasnio, mora se u obzir uzeti činjenica da je dosadašnja metoda pokazala da nije dovoljno efikasna, zbog čega razume da neki žele da je preispitaju.\n„Lično ću raditi zajedno sa komesarom za proširenje kako bih dao odgovor na to. Tada države-članice moraju da donesu odluku o tome. Ali ne čini se etički moguće reći zemljama bivše Jugoslavije da su izgubile perspektivu Evrope“, rekao je Borelj.\nBorelj je najavio i da će posetiti Prištinu kada se formira nova vlada, kao i Beograd, i ponovio da činjenica da Španija nije priznala Kosovo neće uticati na njegov rad.\n„Više nisam ministar spoljnih poslova Španije“, rekao je Borelj.\nEvropski komesar za proširenje i susedstvo Oliver Varheji kaže da će mu cilj u narednih pet godina mandata biti širenje ekonomskog i društvenog napretka EU na građane država iz neposrednog okruženja Unije.\n„To je veliki izazov, imajući u vidu kompleksne i različite odnose koje imamo sa zemljama, počev od Ukrajine preko Srbije i Albanije do Turske, Egipta, Maroka i Libije“, poručio je Varheji.\nPrvog dana svog mandata u Evropskoj komisiji, mađarski komesar napominje da je tokom svoje diplomatske karijere radio na izgradnji Evrope i da mu je velika čast i zadovoljstvo da predstavlja EU pred njenim susedima i u pregovorima o proširenju.\nproširenje EU, Žozep Borel, EU\n16:38 Operacija „Atalanta“: Srpski specijalci upućeni u vojnu misiju Evropske unije /video/\n16:34 Pucnjava kod granice Meksika i Amerike: Ubijeno 15 osoba\n16:33 Šou u Francuskoj pripao Maksu Ferstapenu!


Šta rezultat izbora znači za srpsku demokratiju - Dijalog.net\nNaslovna Vesti Šta rezultat izbora znači za srpsku demokratiju\nKada je Aleksandar Vučić nakon ubedljive pobede svoje Napredne stranke u nedelju održao pobednički govor, činilo se da njegova ozbiljnost nije srazmerna uspehu koji je postigao.\nPo prvi put od 1992, kada su održani drugi višepartijski izbori, jedna partija može da upravlja zemljom sama. Sa 48,34% glasova i 156 (od 250) mesta u parlamentu, ovoj stranci nije potreban koalicioni partner, osim ukoliko želi većinu za promenu ustava. Ova pobeda nosi opasnost i za pobednika i za srpsku demokratiju.\nPrvo, može se ispostaviti da su Vučić i njegova stranka izvojevali Pirovu pobedu. Izbori su i raspisani zato što je Vučić želeo da smanji vlast premijera Dačića i njegove socijalističke partije. To je i ostvario (iako je SPS ostao jak kao i ranije u pogledu broja glasova), ali sada, ukoliko želi sam da bude na vlasti, ne može loše odluke da svali na koalicionog partnera. Zato nije iznenađujuće što se čini da uprkos ubedljivoj većini SNS želi da uključi još neke stranke u vladu\nAutorski tekst Florijana Bibera (direktor Centra za jugoistočne evropske studije Univerziteta u Gracu) možete pročitati na portalu euractiv.rs.\nPrethodno Zatvorska kazna za korupciju u hrvatskom fudbalu\nSledeće Mekdonalds mora da plati kaznu zbog diskriminacije Roma\nTop Tags konkurs Evropska komisija Društvo vladavina prava Vlada Republike Srbije mediji OCD evropske integracije mladi Srbija i Evropska unija Civilno društvo istraživanje lokalna samouprava ljudska prava Evropska unija


Ministarstvo trgovine, turizma i saobraćaja TK svake godine izdvaja određeni dio finansijskih sredstava za unapređenje funkcionisanja saobraćaja i povećanje bezbjednosti učesnika u saobraćaju na području Tuzlanskog kantona kroz razne programe i aktivnosti u saradnji sa nevladinim organizacijama (udruženjima) i drugim instuticijama i pojedincima.\nTim povodom, biće upriličen sastanak 16.5.2019. godine (četvrtak) u 11,oo sati u prostorijama JU Mješovita srednja saobraćajna škola Tuzla (treći sprat) na adresi Bosne srebrene broj 6. Tuzla.\nNa navedeni sastanak pozvani su direktori i predstavnici (kontakt osobe) sedam srednjih škola sa područja Tuzlanskog kantona (Gradačac, Lukavac, Srebrenik, Tuzla, Gračanica, Doboj Istok i Banovići), Ministarstvo unutrašnjih poslova TK, Ministarstvo obrazovanja i nauke TK, Pedagoški zavod TK, predstavnik Colosseum – Creative Agency i mediji.\nCilj sastanka je razgovor o aktivnostima provođenja kviza iz oblasti sigurnosti/bezbjednosti učesnika u drumskom saobraćaju koji planiramo kao ministarstvo organizovati uz partnerstvo sa svim srednjim školama sa područja Tuzlanskog kantona, koje u svom sastavu imaju srednje strukovne i tehničke škole koje se odnose na oblast saobraćaja (vozači motornih vozila i tehničari saobraćajnog - drumskog usmjerenja).\nMinistarstvo trgovine, turizma i saobraćaja TK namjerava, u partnerstvu sa strukovnim školama, Ministarstvom obrazovanja i nauke TK, Ministarstvom unutrašnjih poslova TK i Pedagoškim zavodom TK organizovati kviz znanja iz oblasti sigurnosti/bezbjednosti drumskog saobraćaja u kojem bi učestvovali predstavnici učenika iz svakog prijavljenog razreda.\nPrilikom održavanja kviza okupili bi sve učesnike, pa bi uz prigodnu manifestaciju i medijsku propraćenost održali navedeni kviz znanja. Cilj je da se kroz ovu manifestaciju obuhvati što je moguće veći broj mladih ljudi (djece) koji predstavljaju jednu od najranjivijih kategorija učesnika u saobraćaju.\nCijenimo da će ova manifestacija privući znatan broj djece - učenika što i jeste ciljna grupa ministarstva prilikom pripreme i realizacije ovog projekta.\nZa razred koji bude pobjedio na kvizu kao nagrada planirana je organizacija jednodnevnog edukativnog izleta u neki od gradova Bosne i Hercegovine, gdje bi posjetili jednu od firmi koja posluje u oblasti saobraćaja.


Beč - 800 policajaca, zatvorene ulice, a sve to jer stiže Putin\nU Beču preduzete velike mere bezbednosti pred dolazak predsednika Rusije Vladimira Putina.\nOko 800 policajaca biće zaduženo za bezbednost visokog gosta, najavljeno je uoči posete, uz napomenu da će i neki delovi grada biti zatvarani.\nU obezbeđivanje Putina uključene su razne jedinice policije - od specijalnih jedinica Vega i Kobra do običnih policajaca, ali i vojska koja će nadzirati vazdušni prostor iznad Beča.\nRuta kretanja Putina iz bezbednosnih razloga drži se u tajnosti.\nPredsednik Austrije Aleksander van der Belen primiće, uz vojne počasti, svog ruskog kolegu. Putin će razgovarati i sa austrijskim kancelarom Sebastijanom Kurcom i vicekancelarom Hajnc-Kristijanom Štraheom.\nZatim je predviđeno da Putin, u pratnji šefice austrijske diplomatije Karin Knajsel, položi venac na spomenik palim ruskim borcima.\nNa kraju posete Putin će sa Van der Belenom otvoriti izložbu "Ermitaž u gostima - dela majstora: od Botičelija do Van Dajka".\nPutin u Beč dolazi povodom 50. godišnjice od potpisivanja Sporazuma o snabdevanju gasom iz Rusije, a uoči posete Štrahe je zatražio od EU da ukine, kako kaže, besmislene sankcije protiv Moskve.


Amerika ima veliki kulturni uticaj širom sveta\nDa li je reč o dobrom ili lošem fenomenu to je pitanje o kome može da se diskutuje, ali niko ne može da porekne da Amerika ima veliki kulturni uticaj širom sveta. Sve šira mreža globalnih komunikcija i ekonomije, po svemu sudeći garantuje da će se taj trend nastaviti. Ponekad, ljudi aktivno tragaju za američkim pristupom, prilikom posete poslediplomskom odeljenju Pravnog fakulteta Univerziteta Kolumbija.\nMartin Sigal, pravnik koji radi za jednu organizaciju za zaštitu ljudskih prava u Argentini, narednih devet meseci će živeti u Njujorku i redovno pohađati predavanja na Pravnom fakultetu Univerziteta Kolumbija. Sigal je došao da magistrira i kaže da je s razlogom rešio da to učini u Sjedinjenim Državama.\n“Hteo sam da naučim neke tehničke aspekte, koji postaju sve prisutniji kod kuće, a ovde su prilično razvijeni, kao što je zakon protiv trustova koji se ovde razrađuje više od 120 godina. Nevladina organizacija za koju radim, radi na kontroli ekonomskih institucija, tako da će ovladavanje tehničkim aspektima tog zakona biti od velike koristi kada se vratim.”\nMartin Sigal je jedan od više od 6000 advokata koji svake godine dolaze u SAD da bi se usavršili u svojoj profesiji. Diplomci američkih magistarskih programa postaju veoma uticajni u zemljama iz kojih dolaze. Meri Robinson je, na primer, postala prva predsednica Irske, pošto je diplomirala na Harvardu. Beatriz Merino, koja je takođe magistrirala na Harvardu, postala je prva predsednica vlade u Peruu. A Mihail Saakšvili, koji je magistrirao 1994. na Univerzitetu Kolumbija, predvodio je takozvanu Ružičastu revoluciju u Gruziji, čiji je sada predsednik. Silvija Polo, dekan poslediplomskih studija na Pravnom fakultetu Univerziteta Kolumbija, kaže da se obuka stranih pravnika u SAD prilično razlikuje od one koju imaju kod kuće.\n“Studenti u većini zemalja pohađaju nastavu, prave ili ne prave beleške, a zatim idu kući i spremaju ispite. Ovde to nije slučaj. Studentima se svake nedelje daje detaljni spisak lektire koju treba da prorade. Očekuje se da oni sve to pročitaju i potom prodiskutuju sa nastavnicima. Ponekad nastavno osoblje igra neznatnu ulogu u diskusiji, a student je uvek aktivni učesnik.”\nMartin Sigal iz Argentine ističe da takav metod učenja može da ima dubok uticaj na pravničko shvatanje uloge prava.\n“Mislim da je uloga pravnika u društvu od presudne važnosti, odnosno učešće u raspravama o dobrim i lošim zakonima. Teško je pronaći pravnike koji imaju hrabrosti da to čine, ukoliko u toku studija nemaju mogućnost da diskutuju o elementarnim postavkama zakona.”\nFormiranje kritične grupe pravnika, obučenih da razmotre, analiziraju, pa čak i razrade zakone koji ih obavezuju, cilj je Programa vladavine palestinskog zakona na Institutu “Otvoreno društvo”, privatne fondacije, koja obezbeđuje stipendije. Taj institut je samo jedna od mnogih oganizacija koje nude sredstva pravnicima iz sveta koji žele da studiraju u SAD. Američka vlada je samo prošle godine dala više od 120 stipendija za magistarske studije, preko svog Instituta za međunarodno obrazovanje. Fordova fondacija već godinama nudi stipendije kineskim pravnicima koji žele da magistriraju na američkim institucijama. Mnogi od tih u Americi obrazovanih pravnika se vraćaju u Kinu i postaju profesori i stručnjaci kažu da kineski sistem pravnih studija sada nepobitno ima američke primese.


2. april 2021. Onlajn sastanak sa predstavnicima programa SIGMA\nSIGMA program predstavlja zajedničku inicijativu Organizacije za ekonomsku saradnju i razvoj (OECD) i Evropske komisije, čija je osnovna uloga pružanje podrške jačanju javnih uprava i sprovođenju reformi upravljanja u državama kandidatima za pristupanje EU.\nNa sastanku je bilo reči o odnosu Narodne skupštine i Zaštitnika građana, posebno po pitanju uloge Narodne skupštine u pružanju podrške instituciji Zaštitnika građana u vršenju delotvornog nadzora nad izvršnom vlasti i nad organima javne uprave.\nJelena Žarić Kovačević je sagovornicima ukazala na postupak razmatranja godišnjeg izveštaja Zaštitnika građana, koji on podnosi Narodnoj skupštini, u kojem su navedeni podaci o njegovim aktivnostima u prethodnoj godini, podaci o uočenim nepravilnostima u radu ili nedostacima u organima javne uprave, kao i predlozi za otklanjanje tih nedostataka.\nOna je navela da Zaštitnik građana izveštaj za prethodnu godinu podnosi do 15. marta tekuće godine, a da ga najpre razmatraju dva nadležna Odbora – za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravi i za ljudska i manjinska prava i ravnopravnost polova. Kada se razmatra godišnji izveštaj, na sednici Odbora prisustvuje i Zaštitnik građana, navela je Žarić Kovačević, i dodala da Odbor utvrđuje Predlog zaključka povodom razmatranja izveštaja, koji zatim upućuje Narodnoj skupštini na razmatranje i usvajanje.\nJelena Žarić Kovačević je istakla u razgovoru da je veoma bitno da Zaštitnik građana bude vidljiva i prepoznatljiva institucija za građane, i da Narodna skupština, kroz vršenje svoje kontrolne uloge, doprinosi jačanju same institucije Zaštitnika građana. Pored razmatranja godišnjeg izveštaja, Narodna skupština ima i druge kontrolne mehanizme, kao što su: poslanička pitanja, razmatranje informaciju o radu ministarstava, javna slušanja, održavanja sednica odbora van sedišta Narodne skupštine, interpelacija o radu Vlade, navela je ona.\nDr Muamer Bačevac je naveo da Odbor za ljudska i manjinska prava i ravnopravnost polova ima veoma dobru i sadržajnu saradnju i niz aktivnosti sa Zaštitnikom građana, pored razmatranja godišnjeg izveštaja o radu. On je istakao da su održavani sastanci, na kojima su prisustvovali i predstavnici državne uprave, baš u vezi problema i preporuka na koje je ukazivao Zaštitnik građana u svom izveštaju, kao što su pitanje službene upotrebe jezika i pisma pripadnika manjinskih zajednica i sprečavanje nasilja nad ženama. Bačevac je istakao i da je Odbor održavao javna slušanja i sednice van sedišta Narodne skupštine na teme koje se tiču nalaza i preporuka Zaštitnika građana.\nŽarić Kovačević i Bačevac su u razgovoru istakli i da se, prema Izveštaju o radu Zaštitnika građana za 2019. godinu, navodi da u čak 97 odsto slučajeva, preporuke i data mišljenja Zaštitnika građana, koji nisu pravno obavezujući, organi uprave uzimaju u obzir i postupaju po njima.


Gradonačelnika Užica dr Jelena Raković Radivojević saopštila je danas da je u ovom gradu situacija sa korona virusom loša o ozbiljna i da se broj hospitalizovanih sa sve težim kliničkim slikama povećava.\nDoskorašnja direktorka Opšte bolnice Užice, koja je rukovođenje gradom preuzela posle prošlogodišnjih izbora, navela je da je u Užicu za dve poslednje nedelje korona potvrđena kod 712 lica.\n-Da broj novoobolelih raste, potvrđuje i podatak da smo 25. februara imali 47, a 10. marta 77 potvrđenih slučajeva infekcije kovidom 19, - rekla je dr Jelena Raković Radivojević.\nPritom, Zavod za javno zdravlje Užice saopštio je danas da je u ovom gradu još 60 obolelih od korone. Broj pacijenata u bolnicama Zdravstvenog centra Užice se povećao na 380, od kojih je 19 na respiratoru.\n-O lošoj epidemiloškoj situaciji svedoče i podaci ZC Užice gde se beleži porasrt broja hospitalizovanih pacijenata. Na današnji dan u užičkoj bolnici hospitalizovano je 220 pacijenata, od tog broja 131 u kovid bolnici u Krčagovu, dok je njih 89 na odeljenjima Opšte bolnice Užice. Na intenzivnoj nezi je 21 pacijent, a 14 njih je na respiratorima ili drugim vrstama mehaničke potpore. Na odeljenju pedijatrije se nalazi sedmoro dece. Terapiju na nivou dnevne bolnice prima 26 pacijenata, - rekla je gradonačelnica Užica.\nKomunalna izrekla kazne za koncert "Crvene jabuke" PENALI od 30.000 do 300.000 dinara\nKoliko je situacija ozbiljna, dodala je, govore i podaci iz Kovid ambulante Doma zdravlja Užice gde se proteklih dana beleži i do 300 pregleda, a sve je viš težih kliničkih slika koje zahtevaju bolničko lečenje.\nOna je pozvala Užičane na maksimalnu odgovornost i apelovala na sve da se vakcinišu.\nOd početka imunizacija do danas na teritoriji Užica vakcinisano je 24.376 lica, od kojih je 8.598 revakcinisano.


Crna Gora: Ne kopamo tunele na granici, zatvaramo divlje prelaze prema Srbiji - Infobrif\nObjavljeno 2.02.2020. u 10:37 poslednja izmena 2.02.2020. u 10:36\nVlada Crne Gore saopštila je da je neistinita tvrdnja da je po nalogu crnogorske policije počelo kopanje kanala na granici sa Srbijom, već da se zatvaranje takozvanih divljih prelaza na državnoj granici izvodi u skladu s predviđenom dinamikom koju su usaglasile dve države.\n„Neistinita je tvrdnja objavljena u više medija u Srbiji, prema kojoj je proteklih dana ‘po nalogu policije’ počelo kopanje kanala na granici sa Srbijom i to kako bi navodno bio sprečen dolazak vernika iz Srbije na litije”, navela je Vlada Crne Gore.\nU saopštenju se navodi da su Crna Gora i Srbija od 7. marta 2011. godine vodile pregovore koji su rezultirali zaključenjem međudržavnog Sporazuma o regulisanju režima pograničnog saobraćaja i više sporazuma o graničnim prelazima i pograničnom saobraćaju između dve zemlje.\n„Sporazumima koji su potpisani i ratifikovani u obe države i koji su stupili na snagu, popisana su i mesta za prelaženje državne granice van službeno otvorenih graničnih prelaza kako bi stanovništvu nastanjenom u pograničnim opštinama Crne Gore – Pljevlja, Bijelo Polje, Petnjica i Rožaje, i Srbije – Priboj, Sjenica, Tutin i Novi Pazar, bilo olakšano kretanje i prelaženje granice”, dodala je Vlada Crne Gore.\nVlada navodi da su dve države usaglasile i dinamiku zatvaranja puteva pogodnih za nezakonit prelazak državne granice, da je na sastanku u Podgorici 19. marta 2019. godine konstatovano da su rukovodioci graničnih policija obe države potpisali Elaborat kojim je predviđeno zatvaranje 29 putnih pravaca i 30 tačaka, od kojih 16 u Srbiji i 14 u Crnoj Gori.\n„Svi granični prelazi između Crne Gore i Srbije otvoreni su i na njima se saobraćaj odvija bez smetnji”, dodaje se u saopštenju koje prenosi Beta.\nCrna Goradivlji prelazisrbija


Насловна Инфо Србија Zimski raspust ostaje po starom, nove mere za ulazak u zemlju zbog...\nOna je navela da će se mere odnosti na putnike koji dolaze iz Južne Afrike, Malavije, Mozambika, Bocvane, Lesota, Namibije i Zimbabvea.\n„To su sve mere koje su donesene, ključan je apel za građane da se vakcinišu“, rekla je Kisić Tepavčević i dodala da je na današnji dan vakcinisano više od 57 posto punoletnih građana prvom dozom, drugom njih 54 odsto, a trećina građana primila je tri doze.\nIstakla je i da je nizak obuhvat vakcinisanih u dobu 18 do 30 godina, gde je tek svaki treći vakcinisan. Ona je apelovala i na roditelje da vakcinišu decu, jer je tu procenat vakcinisanih od 12 do 17 godina ispod pet odsto.\nJedan od potencijalnih budućih rizika je novi soj koronavirusa – omikron koji još uvek nije stigao u Srbiju, ali se očekuje da će se i on pojaviti, napomenula je ona posle sednice.\nkad počinje raspust\nПретходни текст: Pljeskavice od šampinjona\nСледећи текстBačkopalanačke stonoteniserke priželjkuju dve pobede


Nataša Bekvalac: Novi poslovni poduhvat - Hello! magazin\nPop pevačica Nataša Bekvalac odskora je zaposlena na „Megatrendu“, gde i studira. Naime, rektor ovog univerziteta Mića Jovanović je popularnoj pevačici ukazao poverenje, tako što ju je zaposlio u sektoru marketinga i odnosa sa javnošću, što je lepa Novosađanka prihvatila.\n– Tačno je da je Nataša zaposlena na univerzitetu „Megatrend“. Ona je na trećoj godini studija na fakultetu za kulturu i medije. Samim tim, omogućio sam joj da radi kako bi od starijih i iskusnijih kolega koji su magovi u marketingu i u odnosima sa javnošću naučila posao. Inače, zbog posla kojim se bavi na estradi, Natašina obaveza je da se tri puta u toku nedelje pojavi na poslu i da odradi satnicu koja je ugovorom predviđena. Zaposleni koji sarađuju Natašom već su mi rekli da se ona odlično snalazi u poslu i da su rezultati i te kako vidljivi – zaključio je profesor Jovanović, a Nataša je izjavila:\n– Veliko mi je zadovoljstvo i čast da radim na univerzitetu „Megatrend“. Daću sve od sebe kako bih opravdala poverenje koje mi je profesor Jovanović ukazao i ubeđena sam da ću u tome uspeti – izjavila je pevačica za “Alo!”.\nTagovi: fakultetmegatrendMica Jovanovicnatasa bekvalacpevačica\nKejt Vinslet dobila voštanu figuru u muzeju "Madam Tiso"


Poslanik opozicije u Venecueli pobegao u argentinsku ambasadu - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Poslanik opozicije u Venecueli pobegao u argentinsku ambasadu\nPoslanik opozicije u Venecueli pobegao u argentinsku ambasadu\nPoslanik opozicije u Venecueli Ričard Blanko, jedan od deset opozicionih poslanika optuženih za podršku neuspeloj vojnoj pobuni 30. aprila, izjavio je danas da je otišao u rezidenciju argentinskog ambasadora u Karakasu.\n0Piše: Beta 09. maja 2019. 18.22 Izmenjeno: 12. maja 2019. 04.03\nFoto: Beta/AP/Martin Mejia\n„Privremeno se nalazim u rezidenciji argentinskog ambasadora“, rekao je Blanko, dan nakon hapšenja potpredsednika parlamenta Edgara Sambrana, desne ruke lidera opozicije Huana Gvaida.\nVrhovni sud optužio je nekoliko opozicionara za veleizdaju, zaveru i pobunu, 30. aprila pod vodjstvom Gvaida.\nDruga opoziciona poslanica Marijela Magaljanez je u sredu otišla u rezidenciju italijanskog ambasadora u Karakasu.\nVenecuelu pogadja duboka politička i ekonomska kriza.\nVlasti u Venecueli rasterale protest opozicije\nGvaido: Rusko vojno prisustvo u Venecueli kršenje Ustava\nNemačka podržala opoziciju u Venecueli\nPadanje na istinu\nProtiv za, za protv\nNemoguća odbrana od formata\nHvala puno Nobelu


Evropa ima više od 4.000 vetroturbina na moru | EurActiv Serbia\nEvropa ima više od 4.000 vetroturbina na moru\nU Evropi su 2017. godine na morima instalirane nove vetroelektrane kapaciteta 3,1 gigavata, čime je ukupan kapacitet povećan za 25% za samo jednu godinu. Sada je kapacitet svih priobalnih vetroelektrana 15,8 gigavata, prema podacima udruženja vetroindustrije VindJurop (WindEurope).\nEvropa sada ima više od 4.000 priobalnih vetroturbina u 11 zemalja, koje proizvode i prenose 15,8 gigavata energije.\nU izgradnji je još 11 farmi vetrenjača na moru, koje će praviti još 2,9 gigavata energije. Do 2020. godine iz vetroparkova bi trebalo da dobijamo ukupno 25 gigavata.\nPriobalni vetroparkovi u Evropi, međutim, i dalje su koncentrisani u malom broju zemalja – 98% tih elektrana nalazi se u Velikoj Britaniji, Nemačkoj, Danskoj, Holandiji i Belgiji, prenosi udruženje.\n"Povećanje od 25% za jednu godinu je spektakularno. Priobalne vetroelektrane su sada dominantni deo energetskog sistema", izjavio je izvršni direktor VindJurop Džajls Dikson.\n"To samo pokazuje spremnost Evrope da postavi mnogo veći cilj u korišćenju obnovljivih izvora energije do 2030. Cilj od 35% je lako dostižan. Posebno sada kada su počele da rade i plutajuće farme vetrenjača", rekao je Dikson.\nProjekti koji su odobreni tokom 2017. godine, odnosno koji su dobili konačnu investicionu odluku, imaju ukupan kapacitet 2,5 gigavata. Ukupna vrednost investicija iznosi 7,5 milijardi evra, manje nego 2016. godine, ali to odražava smanjenje troškova.\nKakva će biti situacija posle 2020. manje je jasno.\n"Imaćemo dalji rast 2018. i 2019, ali dugoročni izgledi za priobalne vetroparkove su nejasni", izjavio je Dikson, dodajući da je malo zemalja definisalo akcione planove za nove vetroelektrane do 2030. godine.\nDikson je savetovao vladama da rade na instaliranju novih vetrenjača na morima, jer su pristupačne, sve manje koštaju, stabilne su i "proizvedene su u Evropi", pomažu zapošljavanje, industriju i izvoz.\nU zajedničkoj studiji "Evropski energetski sektor u 2017" napredak je ocenjen kao "neverovatan". Kako se navodi, u 2010. je proizvodnja energije iz uglja bila više nego dva puta veća od proizvodnje iz vetroelektrana, solarnih elektrana i pogona na biomasu.\nvetrofarme na moru


Vučićev šeik kupio hotel na Kopaoniku – Net.hr\nVučićev šeik kupio hotel na Kopaoniku\nAutor: Silvijo Maksan 12:48 19.08.2013\nPrestolonaslednik UAE zainteresovan za projekat “Beograd na vodi”, hotele i fabrike\nPrestolonaslednik UAE šeik Muhamed bin Zajed al Nahjan početkom jula je kupio hotel “Jugobanke” na Kopaoniku, saznaje list “Blic”.\nPrema saznanjima ovog beogradskog dnevnog lista, sredinom septembra će u Beogradu Vlada Srbije potpisati tri nova ugovora sa kompanijama iz Abu Dabija.\nOčekuje se da tim povodom u Srbiju dođe i princ prestolonaslednik UAE šeik Muhamed bin Zajed al Nahjan, koji je, prema saznanjima “Blica”, početkom jula kupio hotel “Jugobanke” na Kopaoniku. Ovaj objekat, u neposrednoj blizini žičara, princ prestolonaslednik video je pre nekoliko meseci kada je posetio Kopaonik.\nKako je “Blicu” nezvanično rečeno, hotel je kupio lično, ali ne namerava da ga pretvori u rezidenciju, već bi, izuzev kada on dolazi, objekat bio otvoren za goste. ”Blic“ nije uspeo da sazna za koliko je hotel prodat.\nKako je potvrđeno ovom listu, u septembru bi trebalo da se ozvaniči rad Istraživačkog centra za visoke tehnologije kompanije ”Mubadala Development“, a taj centar nalazio bi se na jednom delu zemljišta današnjeg PIK-a Zemun. Druga faza ovog projekta – izgradnja fabrike poluprovodnika – trebalo bi da bude realizovana u narednim godinama i zavisi isključivo od sposobnosti naše Vlade da obezbedi dovoljno stručnog kadra.\nDrugi sporazum koji bi trebao da bude potpisan za mesec dana jeste onaj koji se odnosi na gradnju nove fabrike koja bi proizvodila delove za avione ”Erbasa“ i ”Boinga“.\nTreći sporazum odnosi se na ulaganja i gradnju turističkih kapaciteta u Srbiji. Ovaj dokument bio bi potpisan sa kompanijom “Mubadala ril estejt end infrastrakčr” (Mubadala Real Estate & Infrastructure – MREI).\nZa početak bi se saradnja odvijala na obnovi turističke infrastrukture u Srbiji, pre svega u planinskim centrima poput Kopaonika ili Stare planine. Zainteresovani su i za gradnju hotela na mestu gde se danas nalazi bombardovana zgrada Generalštaba, ali i za projekat “Beograd na vodi“.\nbeograd na vodi hotel kopaonik seik vučić


EU nudi Kosovu podršku u borbi protiv koronavirusa • RTK\nEU nudi Kosovu podršku u borbi protiv koronavirusa\nPremijer Kosova Aljbin Kurti primio je pismo od komesara EU za susedstvo i proširenje Olivera Varhejia u kojem se navodi da će Evropska unija pomoći Kosovu da se izbori sa koronavirusom i društveno-ekonomskim posledicama ove krize, tako što će izdvojiti oko 70 miliona evra, i razmatrati mogućnost da se u te mere uključe i zemlje zapadnog Balkana.\n“Intenzivno se trudimo kako da povežemo Kosovo i druge partnere u inicijativama koje preduzima EU kao odgovor na pandemiju koronavirusa, kao i kako da najbolje pomognemo smanjenju socijalnih i ekonomskih posledica”, navodi se u pismu.\nŠto se tiče građana regiona koji su ostali u EU, Evropska komisija razgovara sa državama članicama o državljanima trećih zemalja koji su se zbog ograničenja putovanja našli u zemljama Šengen zone više nego što je dozvoljeno, navodi Varheji.\nNajavio je da Evropska komisija uz neposrednu pomoć podržava zdravstveni sistem na Kosovu do 5 miliona evra.\n“Još 50 miliona evra biće izdvojeno iz programa za 2019. i 2020. godinu za pomoć Kosovu da se nosi sa socio-ekonomskim posledicama. Još 13 miliona evra biće izdvojeno za kosovski budžet kako bi se izborili sa likvidnošću. Za ceo Zapadni Balkan EU će izdvojiti 38 miliona evra kao trenutnu pomoć zdravstvenom sistemu i 373,5 miliona evra za ublažavanje soci-ekonomskih posledica”.\nKomesar EU je rekao da će druge međunarodne institucije biti mobilisane da pomognu u oporavku posle krize i u slučaju Kosova i o tome se usko sarađuje sa Kancelarijom EU u Prištini.\nOn je upotpunio pismo s porukom Kurtiju “da ćemo radeći zajedno, iz ove krize izaći još jači”.\nStano: Nema rokova, ali ni odgovlačenja dijaloga


Nova rutinska pobeda srpskih odbojkašica u Gran priju\nŽenska odbojkaška reprezentacija Srbije zabeležila je drugu maksimalnu pobedu na turniru I grupe trećeg vikenda Gran prija, jer je u Štutgartu savladala Dominikansku Republiku sa 3:0, po setovima 25:13, 25:21 i 25:16, posle 76 minuta igre.\nUtakmicu u Porše Areni posmatralo je 1800 gledalaca, a sudili su Karina Rene iz Argentine i Simone Santi iz Italije.\nSigurna i dominantna igra, od početka do kraja, odbojkašica Srbije obležeila je meč protiv Dominikanske Republike, a pitanje pobednika se nije postavljalo nijednog trenutka.\nIzabranice Zorana Terzića su prikazale zrelu i racionalnu igru i na kraju zasluženo slavile.\nSeniorke Srbije će u subotu u poslednjem, 3. kolu igrati protiv Nemačke od 18,05 časova, uz direktan prenos na TV Arena Sport.\nNALET EMOCIJA Ovako je Ikodinović čestitao zlato supruzi Maji Ognjenović /FOTO/\nOdbojkašice Srbije napravile su nezapamćen uspeh na Svetskom prvenstvu, pošto su u finalu savladale Italiju sa 3:2 i popele su se na krov planete. Naše devojke su tako osvojile prvo zlato u istoriji, a čestitke stižu sa svih strana.\nOdbojkašice Srbije napravile su neverovatan uspeh na Svetskom prvenstvu, pošto su osvojile istorijsku zlatnu medalju, a to su navijači znali da cene, pa su se u velikom broju okupili ispred Skupštine grada Beograda i poklonili su se vladarkama planete.


Predsednik Srbije odlikovao kruševačku Gimnaziju povodom Dana državnosti - KruševacGrad\nPredsednik Srbije Tomislav Nikolić povodom Dan državnosti potpisao je ukaze o odlikovanju pojedinaca, institucija, pripadnika Ministarstva odbrane i Vojske Srbije. Među odlikovanima našla se i kruševačka Gimnazija\nTomislav Nikolić je Sretenjskim ordenom prvog stepena za naročite zasluge i postignute rezultate u prosvetnoj delatnosti, a povodom 150 godina rada, odlikovao Gimnaziju u Kruševcu, saopštila je predsednikova pres služba.\nSretenjskim ordenom drugog stepena odlikovani su Srpsko geološko društvo, Institut „Mihajlo Pupin“, „Prva tehnička škola“ iz Kragujevca i Prirodnjački muzej iz Beograda.\nMeđu odlikovanima su i institut „Zemun Polje“, Matematička gimnazija u Beogradu, Muzička škola „Mokranjac“ iz Beograda, Biblioteka grada Beograda, Institut za mikrobiologiju i imunologiju Medicinskog fakulteta Univerziteta u Beogradu.\nMeđu nagrađenima su i predsednici Alžira, Angole, Bocvane i više drugih država.\nKada su u pitanju pojedinci, Nikolić je, pored ostalih, odlikovao Mladomira Purišu Đorđevića, posthumno Ranka Žeravicu, akademika Milovana Danojlića, za humanitarnu delatnost Arno Gujona, zatim Helen Delić Bentli, Zvonka Bogdana, Miru Stupicu i druge ličnosti za izuzetne zasluge u svojoj delatnosti.\n27.05.2022 0 288\n14.05.2022 0 311\n13.05.2022 0 201\n02.04.2022 0 608\n01.04.2022 0 1,392\n15.02.2022 0 200


"Fruškogorski koridor će motivisati stanovništvo da se ne iseljava i smanjiti zagađenje Fruške gore"\nOpština Irig će doneti odgovarajuće odluke kako bi se omogućilo formiranje nove industrijske zone\n"Shodno tome, postizanje dogovora o sprovođenju tog projekta predstavlja pun pogodak kako za Irig tako i za razvoj srpske privrede", smatra domaća stručna javnost.\nVlada Srbije je na sednici održanoj 15. septembra usvojila komercijalni ugovor sa kineskom kompanijom CRBS, vredan 606 miliona evra, o izgradnji drumske saobraćajnice Fruškogorski koridor. Nadležno kinesko ministarstvo, odnosno kineska Eksim banka, odobrilo je još pre mesec dana kredit za izgradnju te saobraćajnice.\nMinistarka građevinarstva Zorana Mihajlović istakla je da će do kraja godine biti završena projektno-tehnička dokumentacija i da će do kraja 2021. godine početi radovi na Fruškogorskom koridoru. Prema njenim rečima, početak radova će zavisiti i od usklađivanja sa sredstvima iz budžeta, jer deo avansa daje Vlada Srbije, a drugi deo se izdvaja iz kineskog kredita. Mihajlović je izjavila da je izgradnja Fruškogorskog koridora važna jer će se on nadovezati na deonicu Ruma - Šabac - Loznica.\nPredsednik opštine Irig Tihomir Stojaković kaže za Demostat da je reč o veoma značajnoj investiciji koja će toj opštini i njenim žiteljima doneti niz benefita.\n"Izgradnja Fruškogorskog koridora će sprečiti zagađenje Nacionalnog parka Fruška gora i smanjiti saobraćajne gužve. Za opštinu Irig je veoma bitno i to što izgradnja moderne infrastrukture dovodi i nove investitore i utiče na očuvanje demografske slike, odnosno motiviše stanovništvo da se ne iseljava zbog traženja posla. U ovom trenutku od Iriga do aerodroma 'Nikola Tesla' u Beogradu potrebno je voziti se oko 45 minuta. Nakon što Fruškogorski koridor bude izgrađen ta razdaljina će biti smanjena za dvadesetak minuta. Opština Irig će doneti odgovarajuće odluke kako bi se omogućilo formiranje nove industrijske zone a stvorićemo i dodatne preduslove za razvijanje turističkog sadržaja našeg kraja", navodi Stojaković, prenosi 021.rs.\nizvor: 021.rs, agencije, foto: Hans Braxmeier, Pixabay\nekologija ekonomija fruška gora industrija irig most Novi Sad ruma tunel vojvodina


Vučić: Očekujem pritisak SAD i EU da Srbija prizna Kosovo • RTK\nVučić: Očekujem pritisak SAD i EU da Srbija prizna Kosovo\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da se može očekivati da će Sjedinjene Američke Države (SAD) zajedno sa Evropskom unijom (EU) u narednom periodu vršiti pritisak da Srbija prizna Kosovo.\nVučić je, nakon sednice predsedništva Srpske napredne stranke na čijem je čelu, ocenio da je pred Srbijom "težak period" u kojem će biti izložena "svim mogućim pritiscima, kampanjama i neistinama".\n"Važno je da razumemo težinu pozicije u kojom smo posebno sad posle promene u američkoj administraciji. Za očekivati je koncentrisani pritisak EU i SAD na Srbiju da ispunimo zahteve, oko kako Amerikanci neskriveno kažu, priznanja Kosova… dok će EU da koristi nešto drugačiji rečnik, ali će ići ka istom cilju", rekao je Vučić.\nOn je rekao da su na sednici predsedništva SNS-a analizirani rezultati izbora na Kosovu, i da je Srpska lista ostvarila "apsolutnu dominaciju" među Srbima na severu Kosova, a da je "za nijansu" imala slabiji rezultat u srpskim sredinama južno od Ibra.\n"Preduzimaćemo korake i mere da se demokratskim sredstvima suprotstavimo nasilju albanskih političkih subjekata koji zloupotrebljavaju pojedine srpske predstavnike… Aljbin Kurti kaže da hoće da razgovara samo sa pojedinim Srbima sa Kosova, a ne sa Beogradom da bi mogao da kaže da je Kosovo nezavisno…Srpski narod to razumeo i zato je u toj meri glasao za Srpsku listu, ali neće to baš svi lako razumeti u međunarodnoj zajednici", kazao je Vučić.\nVučić je rekao da su i na sednici predsedništva SNS-a doneti i zakljuci povodom posete evropskog posrednika za dijalog Beograda i Prištine Miroslava Lajčaka Beogradu naredne sedmice.\nPovodom napada na sina političara sa Kosova Nenada Rašića u Lapljem Selu pored Prištine, Vučić je rekao da Rašićevog sina niko nije tukao iz političkih razloga, te da su pojedini za to pokušali da optuže Srbiju i Srpsku listu.\nNenad Rašić je lider Progresivno-demokratske stranke koja je opoziciona Srpskoj listi. Vučić je rekao da se radi o "unapred zakazanoj tuči" srednjoškolaca i da o tom događaju "ima sve podatke".\n"Podrazumeva se da svi koji su učestvovali u tuči treba da budu uhapšeni. Ali kako ste pokušali da napravite politički linč Srpske liste i Srbije. To niko ne može da razume", ocenio je Vučić.