"80.000 DEMONSTRANATA NA ULICI SU UPLAŠILI VLAST, VUČIĆ ĆE MORATI DA.." | Web-Tribune.com\nHome / AKTUELNO / „80.000 DEMONSTRANATA NA ULICI SU UPLAŠILI VLAST, VUČIĆ ĆE MORATI DA..“\n„80.000 DEMONSTRANATA NA ULICI SU UPLAŠILI VLAST, VUČIĆ ĆE MORATI DA..“\n15. aprila 2019.\tAKTUELNO Leave a comment\nPredsednik Pokreta slobodnih građana Sergej Trifunović izvinio se, u emisiji “Utisak nedelje” na televiziji Nova S, svim Mađarima zbog izjave o “naseljavanju Sirijaca i Mađara u Srbiju”, na protestu “Jedan od pet miliona” u Beogradu, i rekao da je to bio lapsus.\nTrifunović je naveo da je na početku protesta pozdravio sve građane Srbije, uključujući Mađare, a da je njegova izjava bila lapsus jer “razmišlja brže nego što govori”.\n“Od 23 minuta govora o nedeljenju Srbije, oni su se uhvatili za jedan lapsus”, rekao je Trifunović i dodao da je današnje izvinjenje predsednika Srbije Aleksandra Vučića Mađarima u Srbiji (a i mađarskom premijeru Viktoru Orbanu) “još jedna loša predstava”.\nOn je kazao da nema problema sa multikulturalizom i da je rođen u Mostaru koje je jedno multikulturalno mesto, i dodao da Mađari u Srbiji “imaju tri diktatora i da su to Vučić, premijer Mađarske Viktor Orban i predsednik Skupštine Vojvodine Ištvan Pastor”.\nTrifunović je rekao da su protesti “uzdrmali brod i da su pacovi počeli da beže” i dodao da je i ranije kazao da se ništa neće desiti 13. aprila.\n“Moj najjači utisak je jedan precizan, pun dan gde je došlo negde izmedju 70.000 i 80.000 ljudi, prema nekoj proceni”, rekao je Trifunović i dodao da “sigurno nije došlo 7.500 ljudi kako Vučić tvrdi”.\nOn je rekao da je to bio jedan “super i divan dan kada se sakupila Srbija koja ima hrabrosti” i dodao da je vlast radila na “ometanju dolaska ljudi na taj protest”.\nTrifunović je rekao da su Srbi “naučeni” na vođu i lidere i da umesto toga treba napraviti sistem. “Mene ne interesuje Vučić, mene interesuje nacrt Srbije kada on ode i šta napraviti kada on ode”, rekao je Trifunović.\nGovoreći o današnjoj naslovnoj strani dnevnog lista Politika gde je navedeno da je “prostački rečnik Trifunovića razočarao i demonstrante”, on je rekao da je ta strana “sramna za nekada ozbiljan list”.\nTrifunović je rekao da razume da, kao od skoro političar, mora da promeni retoriku i naveo da su ljudi “malo besni”.\nPolitikolog Boban Stojanović naveo je da je broj demonstranata na ulici uplašio vlast, kao i da su nakon četiri i po meseca napokon izneti jasni i korektni zahtevi. On je rekao da je sada neophodno da se uđe u proces pregovaranja i da će Vučić morati u nekom trenutku da dođe za pregovarački sto.\n“Pre ili kasnije SNS će morati da sedne za pregovarački sto”, rekao je Stojanović.\nTakođe, govoreći o današnjoj naslovnoj strani Politike on ju je ocenio kao naslovnu stranu tabloida. Stojanović je rekao da se nastup Trifunovića nije svideo velikom broju zato što je bilo dosta psovki, kao i da bi on trebalo da povede računa o izražavanju kao političar i javna ličnost. On je ocenio da loša ekonomska situacija i siromaštvo omogućavaju “Vučiću da ima to što danas ima”.\nPolitikolog Duško Radosavljević rekao je da nije problem koliko ko dobija glasova, već koje su njihove ideje, kao i šta se radi sa vlašću koju neko ima. Radosavljević je rekao da ne veruje u pritisak međunarodne zajednice na Vučića jer nema jedinstvenu politiku.\nNama je razvaljena cela društvena struktura, naveo je. “Juče je samo trebalo da se razbije strah”, rekao je, osvrćući se na protest.\nPrevious NE SLUTI NA DOBRO: NATO OBUSTAVIO SVE KONTAKTE SA MOSKVOM..\nNext OBRADOVIĆ: AKO ODBIJU DIJALOG OSTAJU SAMO SAMOODBRANA I BLOKADA ČITAVE SRBIJE\nVakcinacija protiv gripa treba da bude dobrovoljna, ali je potrebno kompetentno informisati ljude o važnosti …


Program vlade Srbije za smanjenje budžetskog deficita nije dovoljan | SEEbiz.eu\nObjavljeno: 30.03.2012 / 16:48\nBEOGRAD - Fiskalni savet saopštio je danas da podržava svako nastojanje Vlade Srbije da smanji budžetski deficit, ali da se planiranim programom mera štednje neće obezbediti dovoljne uštede, čak i da se on u potpunosti ostvari, a verovatno je da će efekti biti nešto manji od predviđenih.\nUkupne predviđene uštede od 15,7 milijardi dinara nisu dovoljne, čak i kada bi se u potpunosti ostvarile, a stvarni efekti planiranih mera, prema proceni Fiskalnog saveta, biće manji od predviđenih i iznosiće oko 13 milijardi dinara.\nFiskalni savet ocenio je da su neophodne i druge hitne mere štednje i ukazao da podaci iz prvog kvartala 2012. godine ukazuju na visoku verovatnoću da fiskalni deficit do kraja godine bude znatno veći ne samo od onog koji je planiran budžetom, već i od prvobitne procene Saveta iz decembra.\nStoga je potrebno da se usvoje i sprovedu i druge mere u pravcu fiskalne konsolidacije, koje bi uključile i ostale jedinice opšte države i javnog sektora - lokalni nivo vlasti, pa i javna preduzeća.\nCilj navedenih ograničenja jeste usporavanje rasta javnog duga koji je na kraju 2011. godine premašio zakonsku granicu od 45 odsto BDP-a i nastavlja da raste i u 2012. godini. Ujedno se na ovaj način otklanja jedan od razloga koji su doveli do zamrzavanja aranžmana sa Međunarodnim monetarnim fondom.\nVeć u prva tri meseca moguće je da će se odstupiti od ciljnog deficita za prvi kvartal za oko 30 milijardi dinara, a kako nema nagoveštaja da će se nepovoljni trendovi preokrenuti tokom godine, taj jaz će verovatno biti sve veći.\nS obzirom na znatno veću vrednost nedostajućih sredstava u ovoj godini, programom predviđene uštede od 15,7 milijardi dinara nisu dovoljne i fiskalno pravilo o budžetskom deficitu bi, u izostanku drugih mera, sigurno bilo narušeno.\nFiskalni savet je krajem prethodne godine upozorio da se u 2012. godini najverovatnije neće ostvariti planirani fiskalni deficit opšte države od 4,25 odsto bruto domaćeg proizvoda (BDP), prvenstveno usled optimističnog planiranja javnih prihoda.\nPodaci o izvršenju konsolidovanog budžeta za prva dva meseca 2012. godine, uz preliminarne podatke o prihodima i rashodima republičkog budžeta u martu, ukazuju na još nepovoljnije trendove od onih na koje je Fiskalni savet ukazivao u decembru.\nPrvi pokazatelji ukazuju da bi deficit opšte države u prva tri meseca 2012. godine mogao da bude oko 55 milijardi dinara umesto planiranih 26 milijardi dinara, što već predstavlja odstupanje od cilja za prvi kvartal od oko 30 milijardi dinara. Stoga mere planirane programom kojima bi se deficit države smanjio za svega 15,7 milijardi dinara neće biti dovoljne da vrate fiskalne tokove u potrebne okvire.\nVladinim programom je predviđeno da se na osnovu preuzimanja sopstvenih prihoda budžetskih korisnika prihodi budžeta povećaju za 10,9 milijardi dinara, ali nije razjašnjeno iz kojih izvora će obuhvaćeni budžetski korisnici finansirati svoje obaveze, kao što su isplate zarada i realizacija projekata, kada u 2012. godini ostanu bez sopstvenih sredstava.\nSredstva za ove namene će se stoga, po svemu sudeći, obezbediti takođe iz republičkog budžeta. Zbog toga Fiskalni savet procenjuje da će neto efekat za budžet biti najverovatnije manji za oko tri milijarde dinara od planiranih 10,9 milijardi dinara.\nFiskalni savet ocenjuje da je drugi deo mera predviđenih programom - smanjenje diskrecionih rashoda za 4,8 milijardi dinara - moguće ostvariti. Rashodi koji su predviđeni zakonskim propisima (plate, penzije i socijalna davanja) neće se smanjivati u odnosu na plan, a neće biti ograničeni ni kapitalni rashodi i podsticaji za poljoprivrednu i industrijsku proizvodnju.\nUštede će biti moguće samo ukoliko se utvrde prioriteti i predvide racionalizacije, za šta je, međutim, potreban plan koji nije predstavljen u predloženom linearnom smanjenju velikog broja diskrecionih rashoda.\nFiskalni savet podržava ograničenje izdavanja garancija i projektnog zaduživanja.\nFiskalni savet međutim smatra da je za izbegavanje krize javnog duga u narednim godinama neophodna još oštrija kontrola i smanjenje izdavanja državnih garancija.\nTagovi: Fiskalni savet, budžet Srbije


Brojne mogućnosti podrške IT kompanijama kroz Evropsku mrežu preduzetništva | Razvojna agencija Republike Srpske\nBrojne mogućnosti podrške IT kompanijama kroz Evropsku mrežu preduzetništva\nKako internacionalizovati poslovanje i koje poslovne prilike domaća preduzeća mogu iskoristiti u okviru Evropske mreže preduzetništva, bila je tema radionice koju je danas u Banjoj Luci organizovala Republička agencija za razvoj malih i srednjih preduzeća za kompanije iz IT sektora.\nDirektor Agencije Marinko Đukić rekao je da je osnovni smisao radionice da se pomogne domoćim kompanijama u IT sektoru da pojačaju svoju internacionalizaciju poslovanja i da putem mehanizama Evropske mreže preduzetništva dođu na evropsko i svjetsko tržište.\nPredstavnicima dvadesetak firmi iz ove oblasti detaljnije su pojašnjeni svi dostupni mehanizmi u okviru Mreže koji im mogu pomoći u pronalaženju poslovnih partnera u inostranstvu, omogućiti učešće u projektima u okviru Mreže, olakšati pristup finansijama, transferu tehnologije, zaštiti intelektualne svojine isl.\nRadionici je prisustvovao i ministar privrede i preduzetništva Vjekoslav Petričević koji je naglasio da će ministarstvo u kontinuitetu podržavati razvoj konzorcijuma "Evropska mreža preduzetništva Republike Srpske" kako bi se uticalo na povećanje konkurentnosti privrede.\nOn je rekao da resorno ministarstvo u saradnji sa Agencijom nastoji da privrednicima Srpske pomogne da se povežu sa EU fondovima i kompanijama iz EU.\n"IT sektor je jako bitna i aktuelna grana i u Republici Srpskoj i cijeloj EU, budući da su stručnjaci iz ovog sektora deficitarni i da je za njima veća potražnja nego za nekim drugim djelatnostima", istakao je Petričević.\nPredstavnica kompanije "Satwork" iz Banjaluke Draženka Palić rekla je da su ovakve radionice korisne i istakla da je potrebna institucionalna podrška kako bi se domaće kompanije pojavile na međunarodnom tržištu.\n"Kao kompanija, uspjeli smo sopstvenim snagama da se pozicioniramo na regionalnom tržištu. Dosta uspješno radimo na tome, a očekujemo da se podrškom institucija i nekim međunarodnim projektima pozicioniramo i na međunarodno tržište", kaže Palićeva.\nOna je dodala da je ova kompanija u saradnji sa Agencijom učestvovala u nekoliko projekata koji su unaprijedili njihovo poslovanje.\nKoristi od Evropske mreže preduzetništva imala je i banjolučka kompanija «JS Guru“ koja je zahvaljujući ulasku u jedinstvenu bazu poslovne saradnje u okviru Mreže, postala vidljiva potencijalnim partnerima i klijentima širom svijeta.\nVlasnik Vladimir Sukara kaže da su na ovaj način dobili priliku da direktno komuniciraju sa potencijalnim partnerima, ali i dobili na kredibilitetu što je veoma važno prilikom prvog susreta.\nU rad radionice video pozivom uključila se i Hana Kim iz Evropske akademije za upravljanje inovacijama koja je prisutne upoznala sa mogućnostima razvoja poslovnog modela kroz inovacije.


Vlada Republike Srpske utvrdila prijedloge zakona izmjena i dopuna Zakona o porezu na dobit i Zakona o fiskalnim kasama – Visegradlive.com\nHome / BIH / Republika Srpska / Aktuelnosti RS / Vlada Republike Srpske utvrdila prijedloge zakona izmjena i dopuna Zakona o porezu na dobit i Zakona o fiskalnim kasama\nVlada Republike Srpske utvrdila prijedloge zakona izmjena i dopuna Zakona o porezu na dobit i Zakona o fiskalnim kasama\n24. Maja 2019.\tAktuelnosti RS 145 Views\nVlada Republike Srpske održala je danas u Banjaluci 21. sjednicu na kojoj je utvrdila Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dobit, koji je u formi nacrta usvojen na sjednici Narodne skupštine Republike Srpske.\nMinistar finansija u Vladi Republike Srpske Zora Vidović izjavila je na konferenciji za novinare da je riječ o značajnom zakonu koji predviđa da se poreskim obveznicima umanjuje poreska osnovica za porez na dobit, za ukupnu vrijednost ulaganja u opremu.\nVlada Republike Srpske danas je utvrdila i Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o fiskalnim kasama, koji je takođe u Narodnoj skupštini Republike Srpske razmatran u formi nacrta.\nPrema riječima ministra Vidović, u prijedlogu ovog zakona, u odnosu na nacrt došlo je do određenih izmjena na zahtjev poslanika Narodne skupštine Republike Srpske.\nOna je navela da su u prijedlogu ovog zakona za oko 20% umanjene kazne za subjekte koji ne izdaju fiskalne račune.\n„Za pravna lica u nacrtu je bilo predloženo od 10 do 20 hiljada KM, a u prijedlogu su predložene kazne od 8 do 16 hiljada KM. Za preduzetnike je u nacrtu predloženo od 5 do 10 hiljada KM, a u prijedlogu je taj iznos od 4 do 8 hiljada KM“, objasnila je ministar Vidović.\nOna je istakla i da je napravljena izmjena kod roka za uplatu kazne sa 48 časova koliko je bilo u nacrtu zakona na 72 časa.\n„Kazne su bile visoke u odnosu na ono što je propisano u prethodnom Zakonu, a na zahtjev poslanika i rezultata stručne rasprave u Narodnoj skupštini Republike Srpske su ublažene kako bi se postigao što bolji efekat u primjeni“, rekla je ministar finansija.\nMinistar Zora Vidović je na konferenciji za novinare održanoj nakon sjednice Vlade najavila da se intenzivno radi na nagradnoj igri koju će s ciljem suzbijanja sive ekonomije realizovati Ministarstvo finansija Republike Srpske.\n„Imamo značajna iskustva iz Srbije i Hrvatske gdje su vrlo dobri efekti postignuti ovakvim igrama“, istakla je ministar Vidović.\nOna je objasnila da u nagradnoj igri može da učestvuje svaki punoljetni građanin BiH , koji sakupi 10 fiskalnih računa u Republici Srpskoj i pošalje ih poštom na adresu koja će biti poznata.\n„Nagradna igra počinje 1.jula 2019. godine, a u njenu organizciju biće uključeno Ministarstvo finansija, Udruženje ekonomista SWOT, Pošte Republike Srpske, Radio Televizija Republike Srpske, Lutrija Republike Srpske i Ministarstvo unutrašnjih poslova“, rekla je ministar Vidović i dodala da će se nagradna igra urediti po Zakonu o igrama na sreću.\nOna je objasnila da će se sredstva za ovu nagradnu igru nagradnog fonda 800.000 KM biti obezbijeđena dijelom od donatorskih sredstava, dijelom iz budžeta, od sredstava koje je Ministarstvo finansija uštedilo, a o finansijskoj konstrukciji će javnost pravovremeno biti informisana.\n„Ova nagradna igra je pogotovo dobrodošla u ovom vremenu jer mijenjamo Zakon o fiskalnim kasama, tako da u istovremeno imamo i promjenu zakona i podršku u vidu nagradne igre“, rekla je ministar finansija, napomenula i da Poreska uprava dva puta godišnje sprovodi kampanju za izdavanje fiskalnih računa i izrazila uvjerenje da će nagradna igra ove vrste imati dobar efekat.\nMinistar Vidović je rekla da je Vlada Republike Srpske donijela Odluku o prihvatanju donatorskih sredsatva Vlade Republike Srbije u iznosu od 1.000.000,00 EUR (1.955.830,00 KM) odobrenih Republici Srpskoj kao jednokratna pomoć radi realizacije Programa podsticanja razvoja preduzetništva kod mladih do 35 godina starosti „START UP SRPSKA“.\nKako je navela, krajnji korisnik donatorskih sredstava je Javna ustanova „Zavod za zapošljavanje Republike Srpske“.\nPrevious Završena izgradnja vodovoda za Hram kod višegradske banje\nNext Obilježavanje 27 godina od zločina nad Srbima iz Bradine kod Konjica


Stoltenberg: Sve strane da poštuju Sporazum o otvorenom nebu\nMaj 23, 2020 8:06\nGeneralni sekretar NATO-a Jens Stoltenberg izjavio je da je povratak Rusije poštovanju pravila najbolji način da se očuvaju dobrobiti Sporazuma o otvorenom nebu.\nNakon sastanka NATO u Briselu na kome se razgovaralo o Sporazumu o otvorenom nebu i najavi SAD da će se povući iz ovog međunarodnog ugovora, on je rekao da su saveznici u Alijansi i druge partnerske zemlje angažovane s Rusijom da se što brže postigne taj cilj.\n"SAD su saopštile da Rusija krši Sporazum o otvorenom nebu i najavile svoje povlačenje iz sporazuma za šest meseci, što je u skladu sa odredbama dokumenta. SAD su naglasile i da će preispitati svoju odluku o povlačenju ako se Rusija vrati punom poštovanju sporazuma", rekao je Stoltenberg.\nOn je istakao da je "Alijansa poručila svim državama potpisnicma da moraju u potpunosti da primenjuju svoje obaveze iz sporazuma".\nStoltenberg je ukazao da Rusija već više godina nameće ograničenja letanja koja nisu u skladu sa sporazumom, uključujući ograničenja leta iznad Kalinjingrada i u blizini granice sa Gruzijom.\n"Selektivna primena obaveza koje proističu iz sporazuma o otvorenom nebu od strane Rusije umanjuju doprinos ovog važnog sporazuma o bezbednosti i stabilnosti u evroatlantskom regionu", rekao je Stoltenberg.\nOn je ocenio da je "povratak Rusije na poštovanje pravila najbolji način da se očuvaju prednosti ovog sporazuma".\nU sedištu Alijanse u Briselu kažu da će NATO saveznici nastaviti da podržavaju i jačaju kontrolu naoružanja i razoružanje kao "ključni element evroatlantske bezbednosti".\nSaveznici navode da ostaju otvoreni za dijalog u Savetu NATO-Rusija o smanjenju rizika i transparentnosti.\n"Mi i dalje težimo konstruktivnom odnosu s Rusijom, kada ruske akcije to omogućavaju", stoji u saopštenju NATO.\nAdministracija američkog predsednika Donalda Trampa saopštila je ranije da se SAD povlače iz sporazuma o otvorenom nebu, kojim se državama "30-plus" dozvoljava da obavljaju nenaoružane posmatračke letove iznad svojih teritorija a koji je potpisan pre 18 godina u cilju promovisanja poverenja i sprečavanja sukoba.\nRusija je u više navrata odbacila optužbe da krši taj sporazum.\nRusija potvrđuje svoju nameru da primeni Sporazum o otvorenom nebu, o čijoj će se sudbini odlučivati na konferenciji NATO zemalja članica, saopšteno je iz ruske misije pri NATO posle vanrednog sastanka Severnoatlantskog saveta.\nVanredni sastanak NATO je sazvan zbog unilateralnih najava SAD da će se povući iz Sporazuma o otvorenom nebu.\n"Ruska strana je potvrdila svoju nameru da nastavi da primenjuje odredbe sporazuma. Izražavamo našu spremnost za dalji dijalog, koji bi se vodio na osnovama međusobnog poštovanja, a ne jezikom ultimatuma, u intersu evropske i međunarodne bezbednosti", saopšteno je iz ruske misije pri NATO agenciji Tas.\nIstovremeno, evropske članice NATO prenele su SAD svoju zabrinutost zbog planova Vašingtona da se povuče iz Sporazuma 35 zemalja, javio je Rojters pozivajući se na zvanične neimenovane izvore NATO.\n"Određeni broj saveznika zabrinut je zbog mogućnosti da SAD napuste sporazum", rekao je izvor Rojtersa.\nAdministracija američkog predsednika Donalda Trampa saopštila je u četvrtak da se SAD povlače iz Sporazuma o otvorenom nebu kojim se državama potpisnicama dozvoljava da obavljaju nenaoružane posmatračke letove iznad teritorija drugih država potpisnica.\nSporazumi je potpisan pre 18 godina u cilju unapređenja poverenja i sprečavanja sukoba među državama.\nKako je preneo AP, Vašington se povlači iz Sporazuma jer Rusija navodno krši pakt.\nJens StoltenbergNATORusijaSporazum o otvorenom nebu\nUhapšena dvojica Srba u Malagi po nalogu iz Srbije 9\nDuda položio zakletvu za drugi mandat 8\nViše od 19.000.000 zaraženih korona virusom u svetu 13\nObeleženo 75 godina od napada atomskom bombom u Hirošimi 12\nBejrut: Spasioci tragaju za nestalima, očekuje se još zrtava 9\nPriština ukida platni promet na severu, zabranjuje ulazak srpskih funkcionera i vozila sa srpskim tablicama? 9027\nRakić uputio čestitku rudarima “Trepče”\n15:45 August 06, 2020\nJanjić: Nacrt zakona o OVK sličan deklaraciji o “Oluji” ( video)\n15:25 August 06, 2020\nGračanica: Rođeno 20 odsto više beba\n15:00 August 06, 2020


Hiljade Palestinaca na ukopu ubijene medicinske sestre Najjar - Vijesti Banja Luka\nHiljade Palestinaca prisustvovalo je komemoraciji i ukopu 21-godišnje palestinke Razan al-Najjar, koja je ubijena dok je volontirala kao medicinska sestra tokom masovnih demonstracija pod nazivom "Veliki marš za povratak" na granici pojasa Gaze i Izraela. Hiljade Palestinaca prisustvovalo je komemoraciji i ukopu 21-godišnje palestinke Razan al-Najjar, koja je ubijena dok je volontirala kao medicinska sestra tokom masovnih demonstracija pod nazivom "Veliki marš za povratak" na granici pojasa Gaze i Izraela. Najjar je bila meta snajperiste dok je pokušavala pomoći Palestincima ranjenim tokom jučerašnjih demonstracija.\nIzraelske snage sigurnosti su upotrebom sile i vatrenog oružja pokušale spriječiti proteste koji su nastavljeni i narednih dana. U osudama iz svijeta je, između ostalog, navedeno da je prekomjerna sila nedopustiva u slučaju mirnih protesta kakve Palestinci organiziraju na 70. godišnjicu Nakbe, odnosno masovnog progona tog naroda. Izrael Gaza Palestina Prijavi grešku\nHaradinaj najavljuje liberalizaciju viza i formiranje vojske Kosova, Srbija se poziva na kompromis\nDo sad neviđeni zahvat u medicini


LSV | Premijerka Brnabić da kaže zašto je metro u Beogradu bitniji od vode u Vojvodini, odlaska mladih i propadanja sela\nNovi Sad, 01. decembar 2019 - Liga socijaldemokrata Vojvodine postavlja pitanje predsednici Vlade Republike Srbije Ani Brnabić da li je istinita tvrdnja koju je u petak izneo zamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić da je Vlada izgradnju metroa u glavnom gradu proglasila za nacionalni projekat i da će se on finansirati iz državnog budžeta.\nVlada Srbije mora da odgovori građanima Srbije na pitanje zar nije ovolika pomoć glavnom gradu preterana, kada se zna da je Beograd nedavno, dobio „najveći“ budžet u istoriji, u iznosu od 143 milijarde dinara. Uz ove milijarde, budžet prestonice redovno dobija i dotacije iz republičkog budžeta, a sve zbog slabog „punjenja“ gradskih finansija.\nOsamsto hiljada građana Vojvodine nema ispravnu vodu za piće, ali je prioritet vlasti beogradski podzemni voz.\nCentralizam guši Srbiju i ne želimo da ćutimo!


U napadu NATO-a stradali civili?\nVazdušni napad NATO-a na Tripoli\nLibijski funkcioneri su saopštili da je u današnjem vazdušnom napadu NATO-a na rezidencijalni deo glavnog grada Tripolija, poginulo najmanje sedam civila, među kojima su i deca. NATO je saopštio da istražuje libijsku tvrdnju.\nZamenik libijskog ministra inostranih poslova Haled Kaim, optužio je NATO da „namerno i s predumišljajem cilja na civilne kuće“. On je naglasio da napad pokazuje „brutalnost Zapada“. Nadležni iz vlade su odveli strane novinare u prestoničku četvrt Arada, gde spasioci pokušavaju da pronađu preživele ispod ruševina zgrade.\nVlasti su takođe odvele novinare u bolnicu da bi im pokazale nekoliko leševa, među kojima su i dva deteta za koje funkcioneri tvrde da su poginula u vazdušnom napadu. Incident još nije potvrđen iz nezavisnih izvora. Koalicija je juče saopštila da su tvrdnje Libijske vlade da NATO bombarduje civile „zaprepašćujuće“.\nPortparolka Oana Lungesku je izjavila da libijski vođa Moamer Gadafi i njegove snage „sistematski i brutalno vrše napade“ na libijski narod. Takođe juče, NATO je priznao da su pripadnici koalicionih snaga početkom nedelje greškom pogodili kolonu pobunjeničkih vozila u blizini Brege na istoku zemlje.


Javni poziv za nabavku mašina i opreme u stočarskoj proizvodnji - Regionpress\nMinistarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede – Uprava za agrarna plaćanja raspisala je javni poziv za nabavku mašina i opreme u biljnoj i stočarskoj proizvodnji za 2022. godinu.\nPravo na podnošenje zahteva za ove podsticaje imaju nosioci komercijalnog porodičnog poljoprivrednog gazdinstva, preduzetnici, privredna društva, zemljoradničke zadruge, srednje škole i naučnoistraživačke organizacije u oblasti poljoprivrede.\nNajviši ukupni iznos podsticaja koji korisnik može da ostvari u skladu sa javnim pozivom iznosi 800.000 dinara.\nUkoliko se zahtev za ostvarivanje prava na podsticaje odnosi na investicije u proizvodnji konzumnih jaja, najviši ukupan iznos podsticaja koje korisnik može da ostvari u jednoj kalendarskoj godini iznosi 3.000.000 dinara.\nPodsticaji se ostvaruju u iznosu od 50 odsto od vrednosti u realizovane prihvatljive investicije umanjene za iznos sredstava na ime poreza na dodatnu vrednost, odnosno u iznosu od 65 odsto od vrednosti realizovane prihvatljive investicije na području sa otežanim uslovima rada u poljoprivredi.\nZahtevi za podsticaje za nabavku novih mašina i opreme u biljnoj i stočarskoj proizbodnji podnose se od 4. januara do 28. februara 2022. godine.\nBliže informacije o ovim javnim pozivima mogu se dobiti u prostorijama Poljoprivredno stručne i savetodavne službe Prokuplja ili na telefon 027/8100525.\n← Udruženje Inkluzija danas realizovalo projekat „Diskriminacija u javnim ustanovama, kako je prepoznati i boriti se protiv nje“\nUsvojen budžet Grada Prokuplja za 2022. godinu →\nReč direktora Srednje škole u Žitorađi: Škola budućnosti i kvaliteta znanja\n21 jula, 2021 21 jula, 2021 RegionPress\t0\nTopličanin u Montevideu\n10 marta, 2020 10 marta, 2020 RegionPress\t0


ZAKON O IZVRŠENJU I OBEZBEĐENJU: DA LI JE OPRAVDAN STRAH OD SUDSKIH IZVRŠITELJA\nKrajem maja kompanije su počele da angažuju izvršioce naplate dugova kako bi nadoknadile svoje gubitke. Te aktivnosti su se pojačale u avgustu, a čak 2 miliona građana možda ima razloga za strah da će im na vrata pokucati sudski izvršitelj.\nMada je prema odredbama Zakona o izvršenju i obezbeđenju korišćenje privatnih izvršilaca legalno, neki eksperti i građani smatraju da zakon nije u skladu sa Ustavom. Veći broj misli da su zakonom privatnim izvršiocima data prevelika ovlašćenja.\nS druge strane, mnogi zakonodavci kažu da će izvršenje presuda u skladu sa novim zakonom biti puno efikasnije i da će podstaći veću finansijsku disciplinu.\nPrema zakonu, ukupno može da postoji 334 vansudskih izvršilaca, jedan na 25.000 građana. Oni imaju status službenih lica i mogu da vrše popis, plene imovinu i iseljavaju dužnike iz njihovih domova. To mogu da čine i uz pomoć policije, ukoliko je neophodno. Izvršioci mogu da obavljaju svoj posao sedam dana nedeljno od 7 ujutru do 10 uveče, a u izuzetnim slučajevima čak i tokom noći, ako dođe od nepoštovanja obaveze ili ako postoji opasnost od odlaganja, za šta onda više nije potrebno odobrenje suda. Oni dobijaju proviziju za dug koji prikupe.\nPrema Vesni Rakić-Vodinelić, profesorki Pravnog fakulteta Univerziteta Union, novi zakon je pokazao da država ne brine dovoljno o svojim građanima. „Ona nije uzela u obzir tešku socijalnu situaciju u Srbiji“, kaže ona za SETimes.\nRakić-Vodinelić kaže da je „kontroverzno to što naplata duga može da se obavlja noću i tokom neradnih dana“, dodajući da je neophodno osigurati „poštovanje dostojanstva dužnika, koji bi trebalo da imaju na raspolaganju efektivne pravne lekove“.\nJovan Ristić predstavlja grupu građana koja priprema žalbu na zakon Ustavnom sudu Srbije. On je rekao za SETimes da su se dugovi građana nagomilali zato što su oni izgubili poslove, zato što imaju male plate koje se često isplaćuju sa višemesečnim zakašnjenjima i zato što je vrednost dinara pala, a povećale se rate kredita .\n„Vrlo mali broj ljudi ne plaća račune zato što to ne želi. Ljudi su generalno u vrlo teškoj poziciji“, kaže Ristić. „S druge strane, država je veliki dužnik i mnoge kompanije ne mogu da isplate plate jer im država duguje novac za posao koji su obavili.“\nOn smatra da je zakon o privatnim izvršiocima neustavan, jer pruža pojedincima sudska ovlašćenja.\nSusedne zemlje već su imale neka slična iskustva sa privatnim izvršiocima.\nU HRVATSKOJ je taj program ukinut pre nego što je i počeo. Vlada, na čelu sa premijerom Zoranom Milanovićem, obustavila je zakon o privatnim izvršiocima čim je došla na vlast 2011. godine. Zakon, koji je usvojila prethodna vlada, pružao je izvršiocima široka ovlašćenja, zbog čega su im hrvatski mediji dali naziv „šerifi“.\nU CRNOJ GORI je u martu podneta žalba Ustavnom sudu protiv Zakona o izvršiocima, uz tvrdnju da se zakonom ne definiše da li izvršioci treba da preuzimaju nadležnost sudova ili državne administracije. U svakom slučaju, proces je ocenjen kao neustavan, jer rad sudova ne može da sprovodi nijedan pojedinac.


Arheolozi identificiraju 4.000 godina star ratni spomenik u Siriji -- Tajna povijest -- Sott.net\nArheolozi kažu da sistematsko ređanje mrtvih pokazuje da je u pitanju memorijal palim vojnicima koji su koristili kočije u borbi. Moguće je, kažu stručnjaci, da su na istom mestu sahranjeni i neprijateljski vojnici.\nSlične grobnice postoje u celoj severnoj Siriji i veruje se da je reč o spomenicima na pobede u borbama, naročito jer mnogi imaju mesopotamske natpise kojima se slavi pobeda ove ili one vojske.\nTal Banat međutim ima drugaćije organizovana tela i sama kompozicija grobnice se razlikuje, zbog čega arheolozi misle da je spomenik posveta palim herojima, prenosi Gardijan.\n"Drevni narodi su odavali poštu onima koji bi stradali u borbi, baš kao i mi", rekla je vođa studije, profesorka En Porter sa Univerziteta Toronto. "Ne znamo da li je reč o pobednicima ili gubitnicima bitke. Znamo da su preneli tela sa drugog mesta, moguće i davno posle događaja i sahranili ih u ogromnoj humci koja je vidljiva kilometrima unaokolo", rekla je ona.\nHumka u Tal Banatu je prvi poznati organizovani ratni memorijal u svetu. Stručnjaci navode da je izgradnja takvog spomenika - što je u to vreme bio ozbiljan poduhvat - trebalo da pošalje poruku okolnim zajednicama. Sada se postavlja pitanje da li su i druge grobnice na severu Sirije isto tako značajne i da li bi mogle da pruže nove podatke arheolozima.


Otvoren poslovni kompleks kompanije Jablanica MP u Boleču, distributera za pekare, poslastičarnice i restorane. – Pekar&Poslastičar\nOtvoren poslovni kompleks kompanije Jablanica MP u Boleču, distributera za pekare, poslastičarnice i restorane.\nPrigodnim kulturno umetničkim programom uz prisustvo poslovnih partnera i građana Boleča i okoline počeo je sa radom moderni market kompanije Jablanica MP u novootvorenom kompleksu.\nKompleks u prvoj fazi zauzima površinu od 4.300 bruto kvadratnih metara poslovnog prostora. Sastoji se od marketa, skladišno-logističkog i kancelarijskog prostora. U sledeće dve faze u planu je izgradnja savremene hladnjače kao i lokala sa komercijalnim sadržajima.\nGeneralni direktor kompanije Jablanica MP Mališa Milićević je istakao da se otvaranjem novog objekta, utiče pre svega na produktivnost i efikasnost, kao i savremenije snabdevanje pekara, poslastičarnica i restorana visoko kvalitetnim sirovinama. Budući distributivni centar, prema njegovim rečima, koristiće najsavremenije tehnologije i u maloprodajnom, ali i u budućem veleprodajnom prostoru.


U naredne dve godine investicije za izgradnju hidroelektrana, puteva i bolnica – Sandzak Vijesti\nU naredne dve…\nU naredne dve godine investicije za izgradnju hidroelektrana, puteva i bolnica\nSrpski član i predsedavajući Predsedništva BiH Milorad Dodik izjavio je da Republika Srpska ima energiju da, zajedno sa Srbijom, u naredne dve godine obezbedi oko dve milijarde maraka novih investicija za izgradnju hidroelektrana, puteva i bolnica i na taj način će biti potpuno stabilizovana.\nIstakao je da je u zdravstveni sektor u narednom periodu potrebno još više ulagati i da je jedan od prvih ciljeva izgradnja svih objekata koji su neophodni za normalno funkcionisanje Univerzitetskog kliničkog centra Republike Srpske u Banjaluci, prenosi Srna.\nDodik je rekao za RTRS da se sada u vreme pandemije korona virusa pokazalo koliko je bilo važno to što je Republika Srpska godinama ulagala u zdravstveni sektor. On je naveo da se u bolnici u Zvorniku gradi novi deo, a rekonstruiše stari, dok je pri kraju rekonstrukcija bolnice u Foči.\n– Završili smo bolnice u Istočnom Sarajevu, Nevesinju i Bijeljini. Sad gradimo u Doboju, gradićemo u Trebinju i potpuno rekonstriusati bolnice u Prijedoru i Gradišci – rekao je Dodik.\nThe post U naredne dve godine investicije za izgradnju hidroelektrana, puteva i bolnica appeared first on SANDZAKLIVE.COM – Najuticajniji portal u Sandžaku..


TUŠ: Čari obuke, učenja i druženja u inostranstvu - JuGmedia\nTURISTIČKO-UGOSTITELJSKA ŠKOLA SPREMA JOŠ JEDNU GRUPU UČENIKA NA PUT U MAĐARSKU\nTUŠ: Čari obuke, učenja i druženja u inostranstvu\nOd četiri projekta koje je Turističko-ugostiteljska škola (TUŠ) Leskovac dobila preko evropskog Erazmus programa, dva su realizovana u Grčkoj, u Atini i Metoniju, učenici su se vratili puni novih zanja iz svojih struka, a sada se pripremaju treća i četvrta grupa učenika za odlazak u inostranstvo, jedna ponovo u Atinu, druga u Mađarsku, u grad Njiređhazi na severu ove zemlje, udaljenom 880 kilometara od Leskovca gde će savladavati zdrave stilove života.\nUčenici u Mađarsku odlaze preko jednog od dva omladinska projekta ove škole, a ovaj se zove – „Ukjuči igru, isključi gojaznost“. Prethodni omladinski projekat „Vežbaj, igraj, promoviši“, o kome smo pisali, realizovan je nedavno u grčkom Metoni, gradu na Peleponezu, na krajnjem severu Balkanskog poluostrva.\nProjekat će se realizovati od 27. septembra do 4. oktobra ove godine.\n„Projekat ’Uključi igru, isključi gojaznost’ treba da promoviše zdrave stilove života i pravilnu ishranu kod omladine, a kod uzrasta od 16 do 25 godina. Zvanični oragnizator je kod omadinskih projekata naš Učenički parlament, kao organizacija. Šaljemo 7 redovnih i jednog vanrednog učenika. Svaka oraganizacija šalje po 8, pa če ukupno biti 50 učesnika. Organizacija koja nas je pozvala bila je naš partner u Metoniju“, objašnjavaju direktorica škole Dragana Ivanović i njen zamenik Radoslav Ilić i naglašavaju da će pored mladih iz Srbije biti i njihovi vršnjaci iz Mađarske, Italije, Poljske i Sverene Makedonije.\nDa nije bilo lako ući u društvo 5 privilegovanih škola iz Srbije vidi se kroz projekte koji više liče na doktorate, a za Evropski razvojni plan, koji je morao da bude usaglašen sa domaćim i evropskim propisima utrošeno je mnogo vremena i znanja.\nTUŠ je, naime, dobio dva omladinska i dva stručna projekta kod Erasmus programa, od kojih je jedan stručni takođe nedavno realizovan, a drugi će biti u oktobru i novembru u Grčkoj.\nNa konstataciju da se isplati biti učenik ove leskovačke škole, dvoje rukovodilaca kaže da jeste tako, jer su se potrudili da pored znanja koje im pružaju njihovi profesori, stiču dodatna i po evropskim zemljama. U ovoj godinu bile su to Grčka i Mađarska, ali u narednom periodu nude im se takođe veoma zanimljive destinacije.\n„Ideja za sledeće projekte je da se forsira sport, zatim, opšte obrazovni projekti, turističko-hotelijerski tehničari, trgovinski i tako dalje. Postoje platforme preko kojih mogu da konkurišu i profesori. Jer, smatramo da su planovi i programi zastareli, naši učenici ne mogu da steknu dovoljno znanja kroz redovni obrazovni ciklus i želimo da im pružimo obuku i iz onljan trgovine, logistike…“, kaže Ilić.\nTUŠ je, naime, posle trećeg projekta dobio akreditaciju kod Erasmus programa, njihov Evropski razvojni plan je prihvaćen, pa više ne moraju da pišu projekte već samo da izraze želju gde žele da pošalju svoje učenike na dodatno usavršavanje o trošku Evropske komisije.\n„Planiramo da ukinemo skupe ekskurzije za roditelje naših učenika i da do kraja 2027.godine, dokle traje naša akreditacija, godišnje na ovakve obuke šaljemo po stotinak učenika“, dodaje direktorka Ivanović.\nSrbija je pridruženi član EU, pa je veoma teško izboriti se da se slične obuke, uzvratno, vrše u našoj zemlji, ali u TUŠ-u se nadaju da će u tome uspeti i već sada prave plan, budući da su njihovi dosadašnji partneri veoma zainteresovani za dolazak u grad na Veternici i za upoznavanje sa ovdašnjom tradcionalnom kuhinjom i kulturom.\n„Planiramo da tamo 2023 ili 2024.godine dovedemo učenike iz inostranstva, a gledaćemo da to bude u vreme Roštiljiajde, a tu je, kako smo i pre naveli, plan da se do tada uredi omladinsko naselje na Vlasini. Uostalom, ovde imaju šta da nauče i vide“, složni su naši sagovornici.\nFoto: Arhiva Tuš sa poslednje prakse u Atini\nSnovi jedne mladosti predstavljeni u Grdelici\nKarneval napunio trgove, Leskovčani zaboravili na koronu (video)\nOpšta bolnica u Pirotu ponovo u kovid sistemu\nZbog popunjavanja kapaciteta kovid bolnice u Kruševcu sve okružne i opšte bolnice, koje teritorijalno pripadaju ovoj ustanovi, ponovo su u kovid…\nU cilju širenja svesti kod mladih o postojanju zločina iz mržnje u našem društvu, kao i o neophodnosti da se radi na njihovom sprečavanju, Krovna…\nPosle rasprave ispred diskoteke, osamnaestogodišnjak teško povredio jednu osobu\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Vranju uhapsili su M.V. (2003) iz ovog grada, zbog osnova sumnje da je izvršio krivično delo teška telesna…


Nedeljni presek stanja na realizaciji Projekta unapređenja vodnih sistema grada Subotice (SWUP-I)\nU okviru faze 1 u ulici Matije Gupca, na potezu od ulice Marka Oreškovića do ulice Maksima Gorkog (Beogradski put), preostalo je tokom ove nedelje da se asfaltira još deo kućnih kolskih prilaza i trotoara. Otvaranje ove deonice za saobraćaj će biti najkasnije do srede, 30. septembra o.g.\nU okviru faze 2 u ulici Matka Vukovića, na raskrsnici sa Matije Gupca/Trga žrtava fašizma realizovana je izgradnja najvećeg šahta, dimenzija okvirno 3 x 3 metra, koji povezuje na raskrsnici 4 pravca. Obezbeđeno je preko njega prepumpavanje i usmeravanje otpadnih i atmosferskih voda preko izgrađene deonice Kolektora II u ulici Matije Gupca.\nU okviru faze 4a2 u ulici Stevana Mokranjca od Bajskog puta do ulice Augusta Cesarca izgrađeno je 60 metara nastavka Kolektora II, prečnika 500 mm.\nU okviru faze 4b1 u ulici Petra Svačića do ulice Stevana Filipovića, izgrađeno je 50 metara nastavka Kolektora II, prečnika 700 mm.\nOtpočeli su radovi na polaganju izvoda Kolektora VII i Kolektora V ispod budućeg kružnog toka na raskrsnici Majšanski put – ulice 51. Divizije, čija je izgradnja predviđena u periodu od 23.septembra do 15.novembra 2015. godine.\nU okviru partije 1, pešačkoj zoni Aleje maršala Tita i partije 2, na potezu od Trga Slobode do Franjevačke crkve, vrši se vraćanje behaton kocki u prvobitno stanje.\nU okviru iste partije, u ulici Matije Gupca od Maksima Gorkog (Beogradski put) do Matka Vukovića, nastavljena je izgradnja Centralnog magistralnog vodovoda sa paralelnim radovima na rušenju starog zidanog Kolektora.\nPRILOG: Pregled realizacije celokupnog projekta SWUP - I


U Sloveniji poskupljuju putarina i taksa za pretovar u luci Kopar - Pluton Logistics\n20. aprila 2017. 20. aprila 2017. marko\tLuka Kopar, Luka Koper, naplata putarine, putarina Slovenija\nRadi finansiranja izgradnje 27 kilometara pruge od Kopra do Divače i povećanja kapaciteta transporta iz i u luku Kopar, Slovenija će privremeno uvesti povećanje putarine za teretna vozila na nekim deonicama, kao i taksu za pretovar robe u luci Kopar, što joj je odobrila Evropska komisija, javljaju slovenački mediji.\nZakon o delomičnom finansiranju gradnje te pruge je u hitnom skupštinskom postupku, a Evropska komisija podržala je predlog, pa nema prepreka da se takvi dodaci na teretni saobraćaj uvedu početkom 2019. godine.\nPredviđa se da će se dodatak od 15% na uobičajenu putarinu za teretna vozila naplaćivati na relaciji Kopar – Ljubljana, a dodatak od pet posto na relaciji Ljubljana – Šentrupert, dok taksa za pretovar u luci Kopar još nije definisana, ali se očekuje da će se iz tog izvora godišnje dobijati desetak miliona evra.\nSlovenački prevoznici, očekivano, nisu zadovoljni dodatnom taksom na teretni saobraćaj te tvrde da im je železnica konkurencija u situaciji kad se premalo ulaže u obnovu i održavanje puteva.\nNisu u potpunosti zadovoljni niti u upravi Luke Kopar, državne kompanije s isključivom koncesijom u luci, jer smatraju da će taksa na pretovar tereta smanjiti tržišnu konkurentnost Kopra u odnosu na ostale severnojadranske luke.\n← “Standard Logistic“ izlaže na sajmu „Transport Logistic“ u Minhenu\nNajveći svetski kontejnerski brod isporučen kompaniji „Maersk Line“ →


Bogati klinci - Blic Online\n"ZAR NEKO ZAISTA RINTA ZA OVU SIĆU" Ovako se zabavlja BOGATI RUSKI KLINAC i za mnoge je to VELIKO PONIŽENJE (VIDEO)\nJedan mladi Rus je izazvao osudu javnosti svojim bahatim ponašanjem na ulicama Sankt Peterburga.\n"BOGATA DECA DANAŠNJICE" Za jedan dan kao od šale mogu da zarade čak i GODIŠNJU PLATU u Srbiji (FOTO)\nPoznati klinci za jedan dan kao od šale mogu da zarade čak i godišnju platu u Srbiji.\nIDIOT GODINE Snimak koji je razbesneo planetu: Bahati milioner KUČENCETOM glanca megaluksuznu limuzinu!\nSvojim fotografijama na društvenim mrežama su već mnogo puta izazvali bes korisnika širom sveta, ali "bogati klinci Londona" opet šokiraju. Video koji je postavljen prouzrokovao je gnev mnogih, a pogotovo organizacija za zaštitu životinja.\nNeka poteku REKE ŠAMPANJCA Bogatim klincima s Instagrama svaki dan je NOVA GODINA\nBogati klinci s Instagrama su odlučili da se u novogodišnjoj noći podvrgnu dodatnim troškovima. Tako su neki zakupili celo ostrvo, dok će drugi "plivati u reci šampanjca".\nOh, ne, opet moram NA BAHAME: Klinci iz privatnih škola fotke svog TEŠKOG ŽIVOTA sada dele na novom mestu\nBogati klinci koji su privilegovani da pohađaju prestižne privatne škole muku muče s teškom svakodnevnicom...\nBogati klinci Instagrama ovaj udar možda NEĆE PREŽIVETI\nBogati klinci Instagrama svaki put sve više iznenađuju inteRnet, što zbog svojih luksuznih putovanja, skupocenog nakita, besnih automobila, a često i zbog bahatog ponašanja.\nUzima 1.000 evra bogatim klincima da bi se BAHATILI PO DRUŠTVENIM MREŽAMA\nDruštvena mreža samo za bogate, "Bogati klinci" (Rich Kids), zapravo je verzija Instagrama za koju se plaća mesečna članarina od 1.000 evra i na kojoj ćete videti isključivo pse koji uživaju u profesionalnim masažama, zalihe zlatnih novčića i privatne avione.\n"BITI BOGAT JE DOSADNO AKO NIKO NE VIDI" Društvena mreža gde plaćate članarinu 1.000 DOLARA MESEČNO\nZvuči kao šala, ali nije: ko želi da postavlja sadržaje na društvenoj mreži Rich Kids, mora, pre svega, da bude bogat, jer članarina košta čak 1.000 dolara mesečno!\nSeks žurke, ferariji, spaljivanje novca: Oni su bogati klinci "KINESKOG INSTAGRAMA"\nNjihovi kućni ljubimci nose zlatne “Epl” satove, a oni uništavaju automobile kao da su igračke i razmeću se na internetu stanjem na računu u banci. Kada dođu u sukob sa zakonom, štite ih uticajni roditelji (biznismeni i vladini zvaničnici), a “Bogati klinci sa instagrama” pored njih izgledaju kao škrtice.\nDECA ELITE Oni su najrazmaženiji klinci Meksika\nMeksički fudbalski navijač Alberto Lopez Amores slavio je na kruzeru pored obale Brazila tokom Svetskog prvenstva u fudbalu 2014. Posle tri dana nalivanja meksičkim nacionalnim alkoholnim pićem “meskalom”, rekao je drugovima navijačima: “Ući ću u istoriju! Zaustaviću brod!” Tako je i uradio. Pozvao je drugove da ga snimaju telefonima, a zatim skočio se 15. sprata broda u Atlantski okean. Više ga nikada nisu videli.\nSvet je besan na bogate klince sa Snepčeta. S razlogom\nPosle stranice "Bogati klinci s Instagrama", koji je razbesneo ljude širom sveta, pojavio se i njegov "rođak", ne manje raskalašan sajt "Bogati klinci sa Snepčeta".


Kraj za Ford Flex i Lincoln MKT - Auto Republika\nPre više od godinu dana je Ford najavio da će uskoro prestati sa proizvodnjom svih putničkih automobila u Americi sa izuzetkom Mustanga. Posle Fieste i Focusa, koji su već uveliko u penziji, danas je danak platio još jedan model i to Flex kao i njegova premijum verzija Lincoln MKT.\nDok ova dva vozila možda podsećaju na krosovere, inače kategoriju koja je izuzetno popularna, proizvođač ih je uveliko reklamirao kao „visoke karavane“ i u sličnom cenovnom rangu nudio još nekoliko modela koji su više odignuti od zemlje.\nTo se posebno odnosi na izuzetno popularni Explorer koji je duži broj godina najprodavaniji veći krosover u Americi. Zaposleni u Kanadi, gde su se Flex i MKT proizvodili, ipak neće ostati bez posla i nastaviće da proizvode Ford Edge i Lincoln Nautilus.\nFlex i MKT su debitovali 2009. godine i osim dizajnerskog osveženja četiri godine kasnije nisu se mnogo promenili tokom desetogodišnje istorije. Iako je odlično ocenjen od strane medija (posebno sa opcionim 3,5-litarskim turbo motorom), Flex nikada nije opravdao velika očekivanja od strane kompanije koja je želela godišnju isporuku od 100.000 jedinica.\nNajbolja godina je bila ona prva kada je 38.717 Flexa pronašlo kupce da bi u prvih devet meseci ove godine iznosila 18.337 jedinica. Sa druge strane, MKT je kritikovan od prvog dana zbog dosadnog stila i zbog toga što ne nudi onaj premijum osećaj koji se očekuje od brenda kao što je Lincoln.\nU prvih devet meseci je prodato samo 3.113 primeraka.\ntags: ford Ford Flex Lincoln MKT Obustava proizvodnje\nCeo mesec bio bez opoziva, sada 6 modela mora nazad u servis\n23/02/2022 - 06:33


Koja je procedura za putovanje maloletnih lica u Republiku Crnu Goru?\nGde mogu da dobijem uverenje o državljanstvu?\nPrelazak državne granice – najčešća pitanja\nUslovi za ulazak u Republiku Srbiju – COVID?\nUslovi za ulazak stranih državlјana u Republiku Srbiju sa ličnom kartom?\nUslovi za ulazak stranih državlјana u Republiku Srbiju bez viza?\nUslovi za prelazak državne granice Republike Srbije maloletnih lica, državlјana Republike Srbije?\nPrelazak državne granice Republike Srbije sa probnom vozačkom dozvolom?\nNačin računanja vremena boravka u državama Evropske Unije koje su članice Šengenskog prostora i državama izvan Evropske Unije koje su članice Šengenskog prostora?\nUslovi za prelazak državne granice punoletnih državljana Republike Srbije


Hrišćansko demokratski pokret – Zvanična internet prezentacija\nHrišćansko demokratski pokret\nDva osnovna principa na kojima počiva "Hrišćansko demokratski pokret" su: Otvoreni dijalog i Supsidijarnost.\nBlagostanje i sigurna budućnost za sve\nSRBIJA, REGION, EVROPA, SVET\nDEMOKRATIJA I DRŽAVA\nOd studentskih dana okupljeni oko pitanja kako povezati vrednosno konzervativnu, hrišćansko socijalnu i liberalnu stranu našeg društva, posebno nadahnuti idejama i radom velikih demohrišćanskih mislilaca poput Konrada Adenauera, De Gasperija i Šumana, koji su uspeli da obnove evropsko jedinstvo, ali i jedinstvo svojih država, razvijali smo posebno interesovanje za hrišćansku demokratiju. Zalažući se za univerzalne vrednosti, poput ljudskih prava, mi hrišćanske demokrate posebno izdvajamo, kao temeljne vrednosti: slobodu, solidarnost i pravdu. One su merilo i orijantacija našeg političkog delovanja.\nU nastavku sed možete upoznati sa članovima Pokreta i njihovim biografijama.\nMiloš Vulić se obrazovao na Fakultetu političkih nauka u Beogradu, kao i na Teološkom i Filosofskom fakultetu Pontifiknog Univerziteta Gregoriana u Rimu. Stručnu diplomatsku praksu Ministarstva spoljnih poslova, obavljao je pri Ambasadi Republike Srbije pri Svetoj Stolici (Vatikan). Bavi se savremenim političkim teorijama, evropskim integracijama, ekumenskom i političkom teologijom.\nMilica Kostić se obrazovala na Fakultetu političkih nauka u Beogradu. Tokom i nakon studija sticala je praktična iskustva u radio i televizijskoj redakciji, kao i u učešću na brojnim političko-obrazovnim programima, konferencijama i seminarima u Srbiji i Nemačkoj, među kojima se izdvajaju dve konferencije u Nemačkoj na temu integracije, demokratije i društvenog i političkog angažovanja građana, zatim jednogodišnje učešće u okviru programa za mlade Evropske komisije u oblasti političkog obrazovanja.\nNikola Popović se obrazovao na Pravnom fakultetu Univerziteta u Beogradu, gde je završio osnove i master akademske studije. Tokom studija bio je član stručnih grupa iz Krivičnog, Građanskog i Kompanijskog prava, učestvovao u pisanju stručnih radova od kojih je rad "Hipoteka-realno sredstvo obezbedjenja potraživanja" bio proglašen za najbolji rad u stručnoj grupi iz Građanskog prava. Takođe, pohadjao je kurs International criminal law, koji je organizovao OEBS u saradnji sa Pravnim fakultetom, bio učesnik mnogih radionica i bio polaznik kursa engleskog jezika, specijalizovanog za pravnu terminologiju.\nUkoliko želite da stupite u kontakt sa nama, možete to učiniti preko sledeće forme.


I dalje za EU? - Vijesti.me\n“Onaj ko ne pokaže ličnu inicijativu, ima male izglede da postane član EU. Svako mora sam da se potrudi. EU ne može da nosi teret zemalja-kandidata. Ne, one same moraju da dovedu stvari u red.” Predsjednik Evropske komisije Žan-Klod Junker nakon posjete Zapadnom Balkanu\nNovu etapu EU integracija Crna Gora je dočekala sa kršenjem Ustava iskazanom u sukobu interesa od strane ministra evropskih poslova i ambasadora u stalnoj misiji pri EU. Nekada prvog čovjeka našeg EU integralizma, koji je često “ograničavao upotrebu podataka”, privremeno će odmjeniti njegov kolega iz Vlade Crne Gore, koji je aktuelni ministar pravde i ujedno potpredsjednik Vlade za politički sistem, unutrašnju i vanjsku politiku, kao i član 18 radnih tijela. Možda ovo i ne treba da čudi, jer on slijedi primjer svog premijera koji je na čelu 5 radnih tijela. Iako navedeni javni funkconeri nijesu jedini članovi Vlade sa ovakvim angažovanjem, u državi od oko 4.500 funkcionera najavljuje se, povodom jačanja kadrovskih kapaciteta za evropske integracije, novih 249 mjesta u institucijama. Sumnja da će i ova kadrovska kombinatorika biti obuhvaćena najavljenom racionalizacijom javne uprave, manje je značajna od sumnje koju će njena realizacija izazvati. Konkretno, ako i njena primjena ne umanji postojeću praksu akumuliranja funkcija, onda je nesporno da je proces pristupanja EU strukturalno pogrešan.\nI sama izvršna nadležnost EU nastoji da izbjegne koncentrisanost ovlašćenja u rukama jedne grupe nosilaca funkcija. Podjela odgovornosti između različitih javnih funkcionera, kao i različitost sastava radnih tijela izvršne vlasti - komisija i savjeta onemogućava zloupotrebe javnog ovlašćenja. Predstojeća javna rasprava, ako je uopšte i bude, oko Nacrta zakona o državnoj upravi potvrdiće ili otkloniti bojazan da će i nova struktura i organizacija državne uprave nastaviti sa nesavjesnom praksom starješina organa i predsjednika radnih tijela. Uz ovo, i dosadašnju primjenu Zakona o tajnosti podataka i kršenje odredbi Zakona o slobodnom pristupu informacijama, nije preteško zaključiti da je jedan od najznačajnijih spoljnopolitičkih prioriteta veoma kontrolisan i netransparentan proces.\nStoga, poziv premijera upućen predstavnicima civilnog sektora, da aktivno učestvuju u kreiranju javnih politika, nema nikakvu svrsishodnost ako izvještaji sa preciznim podacima o stanju u oblasti reforme pravosuđa, borbe protiv korupcije, ljudskih prava, policijskog postupanja i borbe protiv organizovanog kriminala nijesu dostupni javnosti.\nPromovisana strategija za Zapadni Balkan nije samo najavila povećanje pretpristupne pomoći, shodno napretku reformi, i mogućnost učestvovanja zemalja-kandidatkinja u procesima planiranja na nivou EU. Najavljena je i nova metodologija u izvještavanju o napretku koja će imati mjerljivije pokazatelje i, za razliku od dosadašnje, imaće razrađeni mehanizam sačinjavanja uporednih tabela za cio region. Vjerovatno će biti obraćena i veća pažnja na preciznost informacija koje se dostavljaju, tako da će Evropska komisija proširiti informacijski osnov i poboljšati analizu administrativnih izvora. Koliko će i sve ovo biti efektno?\nSvi evropski mediji i tink-tank organizacije koje se bave integracionim pristupom zemalja Zapadnog Balkana, smatraju da je EU usvajanjem nove strategije na indirektan način priznala da je njen raniji odnos prema Balkanu bio površan i nedovoljno sistematičan. U slučaju Crne Gore proces pridruživanja EU nije, iako je to glasno promovisano, donio ekonomske blagodeti našem prostoru. Statistički “pokrivana” legislativa u sebi nikada nije imala analizu sprovođenja usvojenih zakona. Naprotiv, briselska administracija nije u Crnoj Gori “primjećivala” privredni sunovrat, ekološku devastaciju, kriminalizaciju društva, ponovnu pojavu šovinizma, demografski pad… Ali, sada aktuelno poimanje budućnosti jugoistočne periferije EU ukazuje da nijedna zemlja ne ispunjava Kopenhaške kriterijume, da imaju ozbiljan problem sa konkuretnošću na zajedničkom tržištu i nerazvijenošću privatnog sektora, kao i da sve imaju “favorizovanje politički povezanih lokalnih podizvođača”. Čak su i banke sa sjedištem u zemljama EU svojim zelenaškim kamatama poprilično osiromašile ovaj region.\nShodno ovome, aktuelizacija euroskepticizma neminovna je i u Crnoj Gori. Ona je tokom proteklih desetak godina lagano navirala kroz rusofiliju, neosmanlizam i kineski investicionizam, ali je zapravo najviše stvarana samim načinom pridruživanja EU. Izvedeni termin za balkanoidne demokratije, stabilokratija, najbolje ilustruje dosadašnji produkt procesa evropskog pridruživanja - stabilnost regiona utemeljena je na uvažavanju političkih elita čije je djelovanje bilo, i dalje jeste, u suprotnosti sa osnovnim vrijednostima same EU.\nU slučaju Crne Gore, nakon toliko pozitivnih izvještaja o napretku, nemamo jasno definisane institucije, kao i određena pravila koja uređuju odnose između njih i unutar njih samih. Čak se, i nakon svega, u javnom diskursu osnovano sumnja da Agencija za sprečavanje korupcije i Specijalno državno tužilaštvo služe za unutarrežimska obračunavanja. Građani i interesne grupe ne mogu ostvariti svoje političke želje, jer naš politički sistem skoro i ne razmatra građanske inicijative, a imaoci legitimiteta su političke stranke, a ne građani. Zbog ovog, kolektivne odluke našeg sistema nijesu mogle usloviti pravičnu distribuciju ekonomskih resursa i promovisanje pravih društvenih potreba i vrijednost. Na kraju, “povratna sprega” ovako podržavanog, i ovakvog sistema, kod građana će usloviti da pasivni optimizam lagano ustupi mjesto drugačijem, a poznavajući nas, možda i brutalnijem sagledavanju stvarnosti.


NEKI NOVI KLINCI: "Sajber banditi" za osvježenje domaće muzičke scene\nMonday, 11 January 2021 10:55\nKoji to izvođači trenutno dižu najveći hajp na urbanoj muzičkoj sceni?\nOd koga možemo očekivati kvalitetne i velike stvari u narednom periodu? Kakav zvuk nam donose talentovani i mladi bendovi u ovom trenutku?\nU ovom članku pokušali smo da ukažemo na mlade muzičare na domaćoj muzičkoj sceni kojoj mnogi otpisuju, međutim, koja ne samo da nije na aparatima već puca od života i novih ideja.\nElektro pop-rock scena Trebinja i okruženja od danas je bogatija za jedno sasvim novo i urbano izdanje. Radi se o vrlo zanimljivom ostvarenju hercegovačko - vojvođanske grupe studenata pod nazivom "Sajber banditi", koje čine Vuk Milivojević (DJ Royal Wolf) - vokal, gitara, Radovan Milinković - električni bubnjevi, Marko Mitrović - klavijature i midi pedovi, Đorđe Radić - bas gitara i Ivan Bešenji - gitara, prateći vokal.\nKako u šali, ali ozbiljno kažu sastali su se da promjene tok istorije umjetnosti, a primarna želja im je da uz modernii zvuk i autorske tekstove i muziku ovdašnji turbo folk i malicioznu komercijalnu muziku vrate na zdrav nivo.\nRadni naziv debi albuma, koji bi trebao da izađe za par mjeseci je "Zauvijek" po pjesmi koja zatvara album. Prvi zajednički muzički poduhvat ovog studentskog sastava imaće 8 pjesama koje uglavnom govore o ljubavi, pivu i društvu, a biće izvođene i predstavljene širom regije.\nPolako grade svoju bazu fanova, imaju sve predispozicije da ostvare zapažene uspjehe, ne samo na ovim prostorima. Nedavno su trebali da zabilježe svoj debitantski nastup na "Nišville Jazz festivalu", koji je otkazan zbog poznatih nam razloga.\nNjihovu kratku prezentaciju možete pogledati na instagram nalogu Sajber banditi.\nPratite Lokoportal za više informacija i Sajber banditima...


Kolovoz je mjestimično mokar zbog kiše – Radio Feral\nKolovoz je mjestimično mokar zbog kiše\n18/04/2019 18/04/2019 Mirsad Zulic\t0 Comments\nPrema informacijama iz BIHAMK-a, na autoputu A-1 smjer Lašva-Zenica jug zbog izvođenja radova na redovnom održavanju tunela 1.mart, saobraćaj je obustavljen i preusmjeren na desnu kolovoznu traku u dvosmjernom režimu. U toku su i radovi na vijaduktu Bojnik, na dionici A-1 Sarajevo zapad-Sarajevo sjever, zbog čega vozila saobraćaju usporeno, jednom trakom.\nNa magistralnom putu M-16.4 Novi Travnik-Bugojno, zbog radova na rekonstrukciji mosta na ulazu u Bugojno, obustavljen je saobraćaj. Putnička vozila koriste alternativni pravac kroz naselja Kula i Kandija, dok teretna vozila iznad 7 tona ukupne mase koriste put Travnik-Donji Vakuf-Bugojno.\nNa magistralnom putu M-17 Zenica-Nemila zbog sanacionih radova u tunelu Vranduk II, saobraća se naizmjenično, jednom trakom, uz postavljenu svjetlosnu signalizaciju. Tokom dana, zbog povremeno pojačanog prometa vozila, na ovoj dionici moguća su duža zadržavanja.\nOd ostalih puteva gdje je zbog radova izmjenjen režim saobraćaja izdvajamo magistralne puteve: M-16 Banja Luka–Crna Rijeka, M-18 Semizovac-Vogošća, M-18 Kladanj-Podpaklenik i M-4 Teslić-Karuše.\nZbog održavanja međunarodne biciklističke trke danas od 12 do 15:30 sati mogu se očekivati povremene obustave saobraćaja na relaciji GP Pavlovića most-Bijeljina-Janja-Zvornik-Milići-Vlasenica.\nKolovoz je mjestimično mokar zbog kiše, a upozoravamo i na moguće odrone, te savjetujemo oprezniju vožnju.\nNa graničnim prelazima ovoga jutra nema dužih zadržavanja. Granični prelaz Ivanica-Gornji Brgat od jutros je otvoren za saobraćaj.\nZbog radova u Hrvatskoj za sve kategorije vozila zatvoren je GP Bosanski Novi-Dvor. Iz sigurnosnih razloga obustavljen je saobraćaj za teretna vozila i autobuse na saobraćajnicama prema i od mosta graničnog prelaza Brčko-Gunja.\nServisne informacije za četvrtak, 18.april 2019.godine →\n15/07/2020 15/07/2020 Mirsad Zulic\t0\nBIHAMK: U višim planinskim predjelima i uz riječne tokove smanjena vidljivost zbog magle\n10/11/2020 10/11/2020 Mirza Musanovic\t0\nSaobraćaj se odvija bez vanrednih ograničenja\n24/08/2017 Mirsad Zulic\t0


Drugi blok TE Pljevlja više nije prioritet za EPCG | Analitika - Informativni Portal\nPredsjednik Odbora direktora Đoko Krivokapić\nDrugi blok TE Pljevlja više nije prioritet za EPCG\nObjavljeno: 21. 05. 2019 - 08:33 Promjenite veličinu teksta: A A A\n“Ukoliko bismo rezultate prvog kvartala tekuće godine upoređivali sa izuzetnim rezultatom koji smo ostvarili u istom periodu 2018, mogao bih kazati da nijesmo zadovoljni sa ostvarenim. Poslovni prihodi EPCG u prvom tromesječju 2019. su iznosili 90,4 miliona eura, dok je neto dobit kompanije ostvarena u iznosu od 10,7 miliona eura. I pored standardno dobre pripremljenosti i stabilnog funkcionisanja proizvodnih objekata, zbog lošije hidrološke situacije, ukupno ostvarena proizvodnja električne energije u prvom kvartalu 2019. iznosila je 845 gigavatsati, što je za 12,7 odsto ili 123 gigavatsati manje u odnosu na planiranu i 34,4 odsto ili 443 gigavatsati manje u odnosu na uporedni period prošle godine”, dodao je on.\nImajući u vidu hidrologiju koja je bila značajno ispod prosjeka, počev još od novembra 2018. godine, Krivokapić je zadovoljan kako ostvarenom proizvodnjom tako i poslovnim rezultatom ostvarenim u prvom kvartalu.\n“Priprema cjelokupne dokumentacije za projekat izgradnje solarne elektrane u Ulcinju je u završnoj fazi i ona će uskoro biti i predmet odobrenja organa kompanije, Odbora direktora i Skupštine akcionara EPCG, nakon čega očekujemo da će doći do osnivanja i registracije projektne kompanijeprivrednog društva sa sjedištem u Crnoj Gori. Dakle, sa renomiranom kompanijom Sterling&Willson Ltd, inače svjetskim liderom u oblasti izgradnje solarnih elektrana, u toku su pregovori o EPC Ugovoru o projektovanju, nabavci opreme i izgradnji objekta”, navodi on.\n“Realizacija prve faze počeće odmah nakon osnivanja i registracije projektne kompanije i stupanja na snagu odgovarajućih ugovora. Vrijednost prve faze projekta sa izvođenjem radova iznosi oko 45 miliona eura, ali podrazumijeva dodatno i izgradnju nedostajuće energetske infrastrukture neophodne za priključenje elektrane, dok vrijednost kompletnog projekta premašuje 200 miliona eura. Uzimajući u obzir sve planirane aktivnosti očekujem da već sljedeće godine počnemo radove u okviru prve faze, tako da prve kilovat-sate sa Briske gore uz očekivanu dinamiku izvođenja radova možemo očekivati već krajem 2021.godine”, smatra Krivokapić.\n“Trenutno smo u pregovorima na usaglašavanju ugovora o razvoju projekta sa pripadajućim ugovornim uslovima. Planirana instalisana snaga tog objekta je oko 50 MW uz godišnju proizvodnju od oko 140 gigavatsati električne energije, dok je procijenjena vrijednost investicije oko 70 miliona eura. Projekat će se realizovati iz kreditnih sredstava, koja će se najvećim dijelom obezbijediti kod međunarodnih finansijskih institucija. Napominjem da će se ovaj objekat raditi bez primj ene podsticajnih cijena, odnosno uz primjenu tržišnih cijena. Očekivano vrijeme za realizaciju projekta uključujući i simultanu eksproprijaciju je do 42 mjeseca. Početak izgradnje, koja bi trajala 18 mjeseci, planiran je najkasnije do početka 2021. godine”, otkrio je Krivokapić.\nOčekuje veoma brzo i raspisivanje tendera za realizaciju ekološke rekonstrukcije Termoelektrane Pljevlja, a izvođenje radova treba da bude realizovano od 2019. do 2021. godine.\n“Idejni projekt je urađen. Posebno ohrabruje činjenica da je i njemačka kompanija STEAg u korespodenciji sa našim rukovodiocima Termoelektrane ukazala da je potencijalno moguće povećati instalisanu snagu elektrane do nivoa od 300 MW što je znatno veća snaga od postojeće, koji iznosi 225 MW. Naravno da će ova potencijalna mogućnost u narednom periodu na adekvatan način i u odgovarajućoj proceduri biti testirana”, naveo je on.\n“To će omogućiti nastavak rada termoenergetskog kompleksa u Pljevljima (TEP-RUP) i obezbijediti ispunjavanje obaveza i poštovanje najstrožijih parametara zaštite životne sredine predviđenih najnovijom Odlukom EU 2017/1442 iz 2017. godine. Projekat obuhvata, sa revitalizacijom deponije Maljevac od 20 miliona eura, izgradnju sistema za odsumporavanje, sistema za denitrifikaciju, unapređenje rada elektrofilterskog postrojenja kao i izgradnju sistema za tretman otpadnih voda. Posebno naglašavam da će uporedo sa ekološkom rekonstrukcijom biti obezbjeđen i izvor toplotne energije za toplifikaciju Pljevalja”, dodao je on.\n“Sagledavajući sve okolnosti, a podsjetiću da smo u međuvremenu sa više kompanija zainteresovanih za učešće u izgradnji ovog postrojenja obavili dosta detaljne razgovore, zaključili smo da oprezno moramo pristupiti ovom projektu, posebno u svijetlu mogućeg povećanja snage postojećeg bloka i svih benifita koje bi to donijelo. Veoma brzo, a nakon situacije sa českom kompanijom pokrenuli smo projekat ekološke rekonstrukcije prvog bloka sa ciljem ispunjavanja evropskih standarda i omogućavanja nesmetanog rada kako same Termoelektrane, tako i produženje rada cjelokupnog kompleksa TEP-RUP, koji ukupno generiše 1.200 zaposlenih, za bar još 20 godina. Imajući u vidu sve navedene okolnosti, cjelishodnost izgradnje drugog bloka svakako zahtijeva ozbiljnu dodatnu analizu”, naveo je Krivokapić.\n“Postoje periodi kada zbog određenih poremećaja dolazi do skokova na berzi u odnosu na cijenu snabdijevanj a kraj njih potrošača. Svakako, kratkoročno to ne može uticati na naše cijene jer se sa krajnjim potrošačima formiraju dugoročni ugovori. Generalno gledano cijena električne energije u Crnoj Gori i zemljama regiona postepeno ide ka tržišnoj u mjeri u kojoj se pojavljuje nova konkurencija i smanjuje monopol regionalnih energetskih kompanija. Upravo niska cijena energije je razlog zbog čega još nema novih snabdjevača na maloprodajnom tržištu u Crnoj Gori. EPCG nudi potrošačima, zbog ograničenja propisanih Zakonom o energetici, nižu cijenu pa je za ostale snabdjevače to trenutno neisplativo. Ipak, porastom trgovine, likvidnosti i broja učesnika na tržištu može se očekivati da će u bliskoj budućnosti te cijene biti izjednačene sa tržišnim u skladu sa procesom liberalizacije i deregulacije, ali uz neophodan senzibilitet na standard građana”, zaključuje Krivokapić.\nTagovi: đoko krivokapić elektroprivreda crne gore


Putin prizemljuje „kalibre“ - BIGportal.ba\nJuni 9, 2019 Juni 8, 2019 0277\nPiše: Bojan Bilbija U Evropi, pogotovo u Berlinu, kategorički su protiv jednostranih koraka SAD kojima se narušava bezbednost na kontinentu, produbljuje raskol među NATO saveznicima i stvaraju nove podele unutar EU Vašington, a za njim i Moskva, napuštaju najvažnije sporazume o naoružanju, što vodi raspadu sistema kontrole i ograničavanja, bez…\nU Evropi, pogotovo u Berlinu, kategorički su protiv jednostranih koraka SAD kojima se narušava bezbednost na kontinentu, produbljuje raskol među NATO saveznicima i stvaraju nove podele unutar EU\nVašington, a za njim i Moskva, napuštaju najvažnije sporazume o naoružanju, što vodi raspadu sistema kontrole i ograničavanja, bez ikakve nade da u doglednoj budućnosti mogu biti zaključeni novi. U Rusiji ocenjuju da je situacija alarmantna, pogotovo kada u Evropi postoje američki sateliti, spremni na slepu poslušnost Vašingtonu, ma šta od njih tražili. Novu dozu napetosti uneo je šef američke vojne obaveštajne službe, general Robert Ešli, optužujući prošle nedelje Rusiju da sprovodi u tajnosti nuklearne probe „malih“ bojevih glava – ovo je bio poslednji u dugačkom nizu napada na Moskvu iz Vašingtona. Deluje kao da američki funkcioneri ne mogu da propuste dan, a da ne iznesu optužbu ili zamerku svojim globalnim konkurentima, bilo da je reč o Rusiji, Kini, a sve češće i Evropskoj uniji, odnosno Nemačkoj.\nMATRICA KOJA SE PONAVLjA Šef ruske diplomatije Sergej Lavrov naglasio je da Moskva neće ignorisati agresivne izjave Amerikanaca. „To što SAD u svojim doktrinarnim dokumentima proglašavaju Rusiju i za protivnika i za neprijatelja, i stalno zvanično izjavljuju da je nas neophodno urazumiti, uključujući i dopuštanje preventivnih vojnih mera, naravno da ne možemo da ne registrujemo“, poručio je ruski ministar. Verbalni napadi i optužbe iz Amerike uglavnom su praćeni opaskama tipa „veoma verovatno“, „ne možemo da isključimo“, „imamo saznanja“, ali iza ovih navoda ne stoje dokazi. Iako je reč o optužbama za najteža kršenja međunarodnog prava i bilateralnih sporazuma, sve se svodi na reči američkih funkcionera – jer se njima mora verovati! Ako ih neko – u poslednje vreme, doduše, sve ređe – upita za dokaze, vašingtonski šefovi uglavnom kažu da oni postoje, ali da ne mogu da ih iznesu, jer bi time bila ugrožena bezbednost obaveštajnih izvora. Ta matrica se ponavlja godinama, iz čega obično sledi američki pritisak za pooštravanje sankcija i drugih kaznenih mera Rusiji.\nAko je, međutim, Lavrov govorio dosta uopšteno i načelno, što su mnogi mogli da protumače kao „prazne reči“, konkretizacija je već sledećeg dana stigla s najvišeg mesta, od Vladimira Putina. Ruski predsednik uputio je Državnoj dumi na usvajanje projekat zakona o prestanku dejstva Sporazuma o raketama srednjeg i kraćeg dometa (INF sporazum). To može da bude direktan odgovor generalnu Ešliju, na njegove tvrdnje da Rusija možda krši zabranu ispitivanja nuklearnog oružja male snage, na svom poligonu u regionu Arktika. Moskva se, saopštio je on, „verovatno ne pridržava“ pravila iz Sporazuma o zabrani nuklearnih proba iz 1996. godine.\nZanimljivo je da optužbe u vezi s ovim sporazumom prema Moskvi (koja ga je potpisala i ratifikovala u parlamentu još 2000. godine) dolaze iz Vašingtona – koji već 23 godine odbija da izvrši ratifikaciju. Zbog toga ovaj sporazum zvanično još nije stupio na snagu, a u decembru 2006. Generalna skupština UN je sa 172 glasa „za“ usvojila rezoluciju u kojoj se poziva na što hitnije potpisivanje i ratifikaciju od strane preostalih država. Protiv rezolucije glasale su svega dve zemlje, SAD i Kina. I sada Vašington, jedna od preostalih osam prestonica bez čije ratifikacije Sporazum ne može da stupi na snagu, optužuje Rusiju da ga krši, iako ga je ona ratifikovala pre 19 godina, od kada stalno – ali bezuspešno – apeluje na SAD da učine isto. Na sve to Ešli tvrdi da se Moskva „verovatno ne pridržava“ pravila.\nI vodeći ruski senatori, članovi gornjeg doma parlamenta, Saveta Federacije, najavili su podršku Putinovom zakonu – čim prođe proceduru i bude usvojen u Državnoj dumi. Kako najavljuje senator Oleg Morozov, prioritetno će staviti na dnevni red ovaj zakon, jer „jednostrani izlazak SAD iz sporazuma stvara pretnju bezbednosti našoj zemlji“. Predsednik Spoljnopolitičkog komiteta SF Konstantin Kosačov najavljuje da će zakon biti podržan i usvojen. Reč je o bilateralnom ugovoru zaključenom 1987. u Vašingtonu između SAD i SSSR, a na njemu su potpisi tadašnjih lidera, Ronalda Regana i Mihaila Gorbačova. Sporazum se odnosi na rakete kopnenog baziranja, dometa od 500 do 5.500 kilometara, koje su prvenstveno bile predviđene za razmeštanje u Evropi u finišu Hladnog rata.\nODGOVOR NA „KINESKU PRETNjU“ Zbog kratkog vremena doleta do cilja, između 7 i 10 minuta, kao i zbog nepredvidive trajektorije leta, kopnene rakete srednjeg dometa su značajno uvećavale opasnost od izbijanja nuklearnog sukoba, pa je svima laknulo kada je sporazum potpisan. U oktobru 2018, međutim, predsednik Donald Tramp je izjavio da SAD izlaze iz sporazuma, jer RF krši njegove odredbe. Američki Stejt department je istovremeno zahtevao da Moskva uništi ili modifikuje spornu raketu 9M729, kojom se navodno krši sporazum. Nikakve dokaze, pri tome, ponudili nisu, ali su ignorisali ponudu Moskve da iznese svoje argumente da prekršaja nije bilo. Početkom februara 2019. Vašington je zvanično objavio da kroz šest meseci napušta INF sporazum, što će se desiti u avgustu. Putin je prošle nedelje, šaljući u Dumu zakon o izlasku Rusije iz sporazuma, najavio da će Moskva preduzeti recipročne mere.\nKao jedan od dodatnih razloga zbog kojih je odlučio da SAD napuste INF sporazum, predsednik Tramp naveo je „kinesku pretnju“. Peking ovim raketama, navodno, nišani američke saveznike, Japan i Južnu Koreju. „Oni ulažu sve više novca u izradu naoružanja, uključujući i nuklearno. Neke NATO zemlje smatraju svrsishodnim da uključe Kinu u novi sistem kontrole naoružanja“, podržao je Trampovu inicijativu i generalni sekretar NATO-a Jens Stoltenberg. Problem sada može da postane još veći, jer sledeće godine ističe rok važenja rusko-američkog START sporazuma o ograničenju strateških nuklearnih potencijala, kao praktično jedinog preostalog stuba globalne bezbednosti u ovoj oblasti. Krah ovog ugovora uveo bi celu planetu u opasni vrtlog neizvesnosti, bez jasnih pravila i ograničenja.\nKina je izgovor za Trampa, isto kao što je „pretnja“ Irana i Severne Koreje godinama služila kao opravdanje za postavljanje američke protivraketne odbrane u Evropi. Naravno da ni Teheran ni Pjongjang nisu bili pravi razlog za projekat vredan desetine, a moguće i stotine milijardi dolara – jer oni ni u srednjoj budućnosti neće moći da dobace svojim raketama do Evrope. Kao što ni kineski projektili srednjeg dometa nisu opasnost neposredno za SAD. Ako Amerikanci žele da INF sporazumu priključe i Kinu, zašto bi raskidali ugovor s Rusijom koji dobro funkcioniše već duže od tri decenije? A posebno zato što i Evropljani i Amerikanci dobro znaju da u ovom trenutku ne postoje šanse da Kina pristane na sporazum kojim bi sama sebe obuzdala i razoružala, imajući u vidu da ovaj tip naoružanja čini 80 odsto njenog raketnog potencijala, u koji su uložene ogromne investicije. Time se najavljuje i trka u naoružanju u Aziji i povećava mogućnost izbijanja sukoba u tom regionu.\nSve ovo dobro znaju i u Evropi, pogotovo u Berlinu, gde su kategorički protiv jednostranih koraka SAD kojima se narušava krhka bezbednost na kontinentu. Time se produbljuje već odavno prisutni raskol među NATO saveznicima, budući da zemlje „nove Evrope“, poput baltičkih republika, Poljske, pa čak i Rumunije – suseda Srbije – mogu da pristanu da budu poligon za razmeštanje američkih nuklearnih raketa srednjeg i kraćeg dometa. A to će dovesti do novih podela i unutar same EU, gde ionako „škripi“ o čitavom nizu pitanja. Sasvim konkretno – Vašington će dobiti novu polugu za disciplinovanje EU, odnosno Berlina i Pariza i učvršćivanje svog uticaja na Starom kontinentu. Nade da bi Vašington mogao dobrovoljno da se odrekne mehanizama za kontrolu nad Evropom padaju u vodu. Sve će, naprotiv, biti još čvršće i još žešće.\nMOSKVA NAJAVLjUJE OZBILjAN ODGOVOR Eksperti u Moskvi uvereni su da izjava generala Ešlija, da Moskva u tajnosti ispituje male bojeve glave, predstavlja samo novi krug optužbi, sa ciljem opravdanja namera samih SAD da vrše testiranja u ovoj oblasti. Kako se navodi, Vašington namerava da razvija projekat „Advanced Hypersonic Weapon“, odnosno balističke rakete s hipersoničnim bojevim glavama srednjeg dometa. Moskva, međutim, najavljuje mnogo ozbiljniji odgovor – u vidu krstarećih hipersoničnih raketa kopnenog baziranja, zasnovanih na tehnologijama koje koriste sistemi „Iskander“ i „Kinžal“.\nI Putin je prošle nedelje najavio da će Moskva „prizemljiti ’kalibre’“. To znači da će se moćne krstareće rakete „kalibar“, oprobane u ratu u Siriji, uskoro pojaviti i u kopnenim varijantama, a ne samo na brodovima i avionima, kao dosada. Po procenama eksperata, sve to moglo bi da bude realizovano već krajem ove godine, a ruske rakete imale bi veću i brzinu i manevarske sposobnosti od američkih. U slučaju izbijanja sukoba, sve to ne bi imalo previše značaja, jer u nuklearnom obračunu supersila – ne može biti pobednika. Vreme je da se Evropa uozbilji i da vodeće zemlje EU sopstvenu bezbednost preuzmu u svoje ruke. Dok još to, možda, mogu.


POSLOVNA JEDINICA KOSJERIĆ - UNITRAG doo\nPOSLOVNA JEDINICA KOSJERIĆ\nPoslovna jedinica našeg kolektiva, Auto-baza Kosjerić je uredjena autobaza za vozni park preduzeća. Kompleks je opremljen za kompletno servisiranje teretnih vozila. Na dva hektara radne površine, i šest hiljada kvadratnih metara upotrebnog natkrivenog postrojenja u koju spadaju dve hale za servisiranje vozla, hala za tehnički pregled vozila i upravna zgrada.\nU poslovnoj jedinici Autobaza Kosjerić u mogućnosti smo da pružimo sledeće usluge :\ntehnicki pregled putničkih i teretnih vozila\nkompletan servis putničkih i teretnih vozila\nprodaja rezervnih delova, ulja, maziva i autokozmetike\nSpecijalizovane servisne usluge :\nZadovoljstvo nam je da istaknemo da je naš servis u postupku dobijanja sertifikata kojim je potvrđeno da je postrojenje sasvim u skladu sa strogim evropskim pravilima o očuvanju životne sredine. Tehnički pregled Kosjerić je i pored oštre konkurencije zadržao vodeću ulogu zahvaljujući kvalitetu usluge i saradnji sa Dunav osiguranjem. Servis je nastao iz potrebe za kvalitetnim održavanjem sopstvenih vozila, što je svojevrsna garancija naše usluge.\nU razvojnim planovima firme, stoji da autobaza Kosjerić ima značajnu upotrebnu vrednost, i ključnu ulogu prilikom obuke vozačkog kadra za ekološku vožnju.\nSa nabavkom nove opreme planirano je i otvaranje ovlašćenog servisa nekog od velikih svetskih proizvođača teretnih vozila, kao i dalje proširenje poslovanja u smeru prodaje pneumatika i delova. Za servis je u toku nabavka nove operme i postupak obuke postojećih kadrova, kako bi se što bolje i kvalitetnije pružila usluga redovnog održavanja vučnih vozila, ako i kompletno održavanje priključnih vozila HUMBAUR, za koje smo ovlašćeni prodavci i serviseri za područje Srbije.


Građani BiH više ne moraju da popunjavaju elektronski prijavu za ulazak u Njemačku, ali prije putovanja treba da se informišu kako ne bi imali neprijatnosti na granici, rekla je generalni konzul BiH u Minhenu Vera Sajić.\nSajićeva je napomenula da građani BiH pri ulasku u Njemačku od 25. decembra ne podliježu karantinu, ali da i dalje važe pravila o vakcinaciji sa dvije doze, prebolivanju kovida ili posjedovanju pi-si-ar ili antigenskog testa.\nOna je podsjtila da BiH za Njemačku više nije visokorizično "crveno područje rizika" kada je riječ o pandemiji virusa korona.\nNjemački institut za zarazna oboljenja "Robert Koh" je prije nekoliko dana uvrstio BiH i Srbiju na listu zemalja koje više nisu visokorizične zbog pandemije.\nSajićeva je apelovala da građani, kako ne bi imali neprijatnosti na granici, prije putovanja provjere sve informacije na sajtovima institucija jer se odluke o ulasku u Njemačku i visokorizičnim područjima mogu promijeniti u zavisnosti od broja oboljelih u nekoj zemlji.


DPS jednoglasno za Mila: Autoritarna struktura u kojoj se Đukanović pita za sve - Vijesti.me\nDPS jednoglasno za Mila: Autoritarna struktura u kojoj se Đukanović pita za sve\nZa zamjenika partije, takođe jedinstveno predlazu aktuelnog premijera Duška Markovića. Edit\n13049 pregleda 79 komentar(a)\nLjubica Milićević 2. oktobar 2019, 19:08\nDo sada, u 22 od 24 crnogorske opštine, Milo Đukanović jednoglasno je predložen za predsjednika DPS-a. Ostalo je još da se izjasne opštinski odbori vladajuće partije u Herceg Novom i Andrijevici.\nPartijski izbori raspisani su prije šest mjeseci, koliko već traju i pripreme za osmi kongres DPS-a, koji će biti održan 30. novembra u Podgorici. Ubrzo nakon što se ušlo u proceduru izbora, lider partije Milo Đukanović, koji je na tom mjestu od 1998, ovako je odgovorio na pitanje da li će se ponovo kandidovati za predsjednika DPS-a.\n"Vrlo iskreno, ne razmišljam o tome. Ne mislim da je u svemu tome presudan ni moj lični stav, niti je tu dominantna neka lična ambicija. Nadam se da mi vjerujete da tu vrstu ambicije više nemam i da sam sve te svoje ambicije odavno i u potpunosti zadovoljio", kazao je 19. aprila ove godine.\nIpak, jednoglasnu želju partijske baze da i nakon 21 godine, Đukanović ostane na čelu partije, a pritom je kao šef države predsjednik svih građana, za Milku Tadić Mijović iz Centra za istraživačko novinarstvo govori dvije stvari\n"Da je ta partija jedna autoritarno ustrojena struktura kojom dominira Đukanović već decenijama i da će tako ostati i u budućnosti. Zanimljivo je da je njegov prethodnik na mjestu šefa države Filip Vujanović makar bio zamrznuo svoju funkciju u DPS-u, a čini mi se da Đukanović nije spreman na taj korak, mada, vidjećemo šta će biti na Kongresu. Koliko god da Đukanović djeluje dominantno i da on upravlja svim, ovo možda najbolje govori o njegovoj nesigurnosti i o tome kako ga je strah da ispusti bilo koju polugu vlasti, a posebno ga je strah da ispusti partiju", smatra Tadić Mijović.\nIz DPS-a nijesu danas željeli da govore na ovu temu, već su nam samo rekli da neće davati nikakve izjave dok se ne završi procedura izbora.\nA u proceduri - osim što članstvo za lidera i dalje želi Đukanovića, saglasnost još u jednom – da njegov zamjenik bude i aktuelni premijer - Duško Marković.\n"Mislim da DPS hoće time da demonstrira jedinstvo unutar partije jer se dugo spekulisalo da tu ima nekakvih makar različitih glasova i viđenja", dodaje Tadić Mijović.\nU međuvremenu, iz Predsjedništva DPS-a poručili su kako od 1. oktobra u okviru partije kreće javna rasprava o Programu, Satutu i Izvještaju o radu između dva kongresa\n"Ocijenjeno je da ta dokumenta predstavljaju odličnu osnovu za dalje oblikovanje politika partije, koje će voditi crnogorsko društvo do većeg kvaliteta života, kao i boljeg organizovanja DPS za buduće izborne i druge političke izazove."\nTadić Mijović ne očekuje da će predstojeći kongres DPS-a donijeti nešto novo\n"Mislim da je teško očekivati da će se DPS unutar sebe demokratizovati. Jedino što može da se desi to je da se desi nešto u samom društvu, da društvo izvrši takav pritisak, da se taj pritisak osjeti na kraju i u vladajućoj partiji. Znači, ja ništa ne očekujem od tog kongresa niti očekujem nešto od DPS-a."\nĐukanović je za predsjednika DPS-a prvi put izabran na trećem Kongresu partije 31. oktobra 1998. godine.\nIZ BUDŽETA PREKO SEDAM MILIONA EURA _ZA POlITIČKE PARTIJE\nBavljenje politikom u CG izuzetno isplativo: Budžet za partije veći...\nZašto smo decenijama skrivali jednu od najhumanijih priča iz Drugog...\nIvana Miranović predstavila novu kolekciju "It's a couture"\nDan bajki - jesu li prilagođene uzrastu?\nKnežević: Nije potvrđen dolazak nijednog radnika iz Kine\nBranka Femić u Dnevnici: Sačuvati humanost u vremenu egoizma


O večerašnjem duelu, izostanku kapitena, kao i o okršaju sa Rusijom pričao je asistent selektora Terzića – Branko Kovačević.\n- Maja Ognjenović ima manji zdrastveni problem, ali biće u redu - potvrdio je odmah Kovačević.\nProtiv Azerbejdžana je naš tim zabeležio četvrtu maksimalnu pobedu, ali i pored rezultata 3:0 nije baš sve bilo lako i glatko.\n„Zaista nije nikakva fraza, teško je igrati ovakve utakmice, kada je velika razlika u kvalitetu. Nama je bilo potrebno da igračice iz prve postave odrade u prva dva seta kao neki trening i pripremu za sutrašnju utakmicu. Mislim da je na kraju ipak bio koristan dan, da smo odradili ono što smo hteli. Danas smo već imali video pripremu za Rusiju, nismo posebno pripremali današnji meč. Sutra verujem da ćemo biti raspoloženi, koncentrisani i spremni za taj odlučujući okršaj za prvo mesto u grupi“.\nSrbiji su potrebna dva seta u sredu protiv Rusije, da bi overila vodeću poziciju pred start osmine finala.\n„Nije nevažno da zauzmemo prvo mesto u grupi, jer će nam to omogućiti mnogo lakšeg protivnika u osmini finala. Rusija je u mnogo izmenjenom sastavu u odnosu na Olimpijske igre, ali vrlo mlade i talentovane igračice imaju. One su poslednjih godina osvajale kadetska i juniorska takmičenja... To je ta generacija, uz nekoliko starijih i iskusnijih. Rusija kao država uvek može da sastavi kvalitetnu odbojkašku ekipu“, zaključio je Branko Kovačević.\nSport odbojka Maja Ognjenović ženska odbojkaška reprezentacija Srbije


Scan4Chem - aplikacija koja otkriva opasne hemikalije u proizvodima - IndeksOnline.rs\nNaslovna EXTRA Scan4Chem – aplikacija koja otkriva opasne hemikalije u proizvodima\nBEOGRAD – Aplikacija za mobilne telefone, Scan4Chem, koja omogućava da saznamo da li proizvodi koje svakodnevno koristimo sadrže opasne hemikalije, a koju je u Srbiji lansirala nevladina organizacija Alternativa za bezbednije hemikalije – ALHem, dostupna je odnedavno i gradjanima u Srbiji na Google Play Store kao i na App Store, saopšteno je danas.Aplikacija daje mogućnost korisnicima da, skeniranjem barkoda proizvoda, pošalju upit snabdevaču i saznaju da li taj proizvod sadrži neke od “supstanci koje izazivaju zabrinutost”, a koje su navedene na listi Evropske agencije za hemikalije.\nSnabdevači su, po Zakonu o hemikalijama, dužni da na upite potrošača daju informaciju o tome ima li ovih supstanci u njihovim proizvodima samo ukoliko tih supstanci ima više od 0,1 odsto.\nKako je saopšteno “aplikacija Scan4Chem, omogućava potrošačima da vrlo jednostavno pošalju snabdevačima upit o tome da li proizvodi koje oni plasiraju na tržište sadrže ove sporne supstance. U budućnosti, kako se bude punila baza sa podacima od proizvodjača, korisnici će moći da odmah, po skeniranju proizvoda, saznaju da li on sadrži ove supstance ili ne. Zato je sada važno da što veći broj korisnika pošalje upite za različite proizvode i da traži od kompanija da na njihove upite odgovore”.\nLansiranje aplikacije je deo evropskog projekta koji realizuje „LIFE AskREACH“ konzorcijum 20 organizacija koje predvodi državna Agencija za životnu sredinu Nemačke (UBA) a u kom aktivno učestvuje i domaći ALHem, lokalna organizacija koja okuplja hemičare i druge stručnjake koji imaju iskustva u upravljanju opasnim hemikalijama.


Gojković sazvala Prvu redovnu sednicu Skupštine za 5. mart - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Gojković sazvala Prvu redovnu sednicu Skupštine za 5. mart\nGojković sazvala Prvu redovnu sednicu Skupštine za 5. mart\nPredsednica Narodne skupštine Srbije Maja Gojković sazvala je Prvu sednicu Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine u 2019. godini za utorak, 5.mart, navodi se u saopštenju.\n0Piše: Danas Online 25. februara 2019. 16.13\nKako se navodi, na dnevnom redu sednice biće Predlog zakona o Centralnom registru stanovništva, Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o sredstvima za ishranu bilja i oplemenjivačima zemljišta, Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o bezbednosti hrane, Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o sredstvima za zaštitu bilja, kao i Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zdravlju bilja, koje je podnela Vlada Republike Srbije.\nNarodni poslanici, dodaje se u saopštenju, razmatraće i Predlog zakona o ugostiteljstvu, Predlog zakona o turizmu, Predlog zakona o potvrđivanju Ustava Međunarodne organizacije za civilnu zaštitu i Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o ratifikaciji Sporazuma između Saveznog izvršnog veća Skupštine Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije i Vlade Malezije o izbegavanju dvostrukog oporezivanja u odnosu na poreze na dohodak, sa Protokolom, koje je podnela Vlada RS.\nNa dnevnom redu biće i Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podnela Poslanička grupa Srpska napredna stranka.\nSednica će se održati u Domu Narodne skupštine Republike Srbije, sa početkom u 10 časova.\nMaja Gojković, Narodna skupština, sednica\nGojković: Žene se izborile za ključne političke pozicije u Srbiji, nedovoljno zastupljene na lokalu\nGojković: Nema izbora u martu\nMaja Gojković traži od Udruženja upodobljeno obrazloženje zakona o ograničenju rijalitija


'Lud, zbunjen, normalan', 'Bitange i princeze', 'Larin izbor', 'Ranjeni orao', samo su neke od serija rađenih širom regiona koje u Crnoj Gori bilježe veliki odjek i popularnost. Teme bliske ljudima sa ovih prostora, koje pokazju da sa obje strane granice postoje slični ljudi sa sličnim problemima, utisak je, ključni su razlog njihove popularnosti. Tako bar kažu oni koji ih gledaju, anketirani u Podgorici:\nStevan KoprivicaxStevan Koprivica\nFollow @RSE_Balkan Ovaj forum je zaključen Komentari Nema komentara u ovom forumu. Budite prvi i dodajte komentar. Više tekstova istog autora Vladaju homofobija, predrasude i stereotipi Uz Međunarodni dan porodice: Globalna kriza nije zaobišla ni Crnu Goru Trgovina umjetninama: Slike kao svadbeni pokloni Crnogorke u poljoprivredi: Na selu krize nema Planuli prvomajski aranžmani, agencije trljaju ruke Više tekstova Izbor urednika Most: Popov i Šehić Da li je Beograd otpisao Dodika? Tema sedmice Zdrava hrana na balkanskim trpezama Igor Štiks za RSE Štiks: Subverzivne poruke iz Zagreba Govoreći bosanski Kurspahić: Farbanje u ružičasto Kongresmen za RSE Engel: Neće biti podele Kosova, ni daljih podela na Balkanu NajčitanijeDa li je Beograd otpisao Dodika? (2475)Zašto bebe u skoro svim zemljama svijeta kažu "mama" (795)Kurspahić: Farbanje u ružičasto (757)Sveti Njegoš po Amfilohiju (746)Lokalni izbori u Hrvatskoj: Zatvorena birališta (626) Gaf nedelje: Prokletstvo, Aca na Kosovu i dva Obraza (607) Putovanje bh. građana u Hrvatsku: Biometrijski pasoš, lična karta ili viza (545) Zašto Eurosong gubi popularnost (529) Skupština Vojvodine usvojila deklaraciju (521)Štiks: Subverzivne poruke iz Zagreba (514)Najčešće poslanoOHR odbio intervenisati: Vlasti trebaju riješiti krizu u Federaciji BiHSveti Njegoš po AmfilohijuNajviše komentaraDa li je Beograd otpisao Dodika? (57)Kurspahić: Farbanje u ružičasto (29)Srbija: Prvo primena briselskog sporazuma, pa datum za EU (23)Sveti Njegoš po Amfilohiju (19)Skupština Vojvodine usvojila deklaraciju (12)Štiks: Subverzivne poruke iz Zagreba (11)Zašto Eurosong gubi popularnost (11)Vestervele u Beogradu: Datum zavisi od implementacije sporazuma (8)Eurosong u Švedskoj uz skandal sa glavnim sponzorom (7)Zdravstvenom sistemu u RS prijeti kolaps (6)Najgledanije Beograd: Čistač cipela Pojma nema, a svira Cetinje: „Marš protiv mafije – Marš za slobodu“ Sedmica u slikama: 12.- 18. maj 2013. SAD: 24 mrtvih u naletu tornada Oboren Ginisov rekord u maturantskom plesu SAD: Desetine žrtava u naletu tornada Dvije škole, pamet jedna Sjećanje na budućnost Zemaljski muzej obilježio Međunarodni dan muzeja Produkti i uslugePodkastRSSPretplataMobilni telefon RSE


Džordž P. Buš sledeći (treći po redu) Buš u Beloj kući | Američka politika\nfoto The Weekly Standard | Johnny Louis | Getty Images\nOd novembra 2016. godine i pobede Donalda Trampa na predsedničkim izborima, Republikanska stranka Regana, Džordža H.W. Buš i Džordža W. Buša je prestala da postoji. Predsednik Tramp je uspeo u svom planu, da promeni politički diskurs republikanaca koji polako, ali sigurno postaju partija izolacionizma, protekcionizma i sa veoma izraženim anti-imigracionim narativom. Čini se da unutar Republikanske stranke ne postoji nikakva opozicija trenutnoj Trampovoj politici. Stara garda republikanaca se ili pasivizirala ili penzionisala, ostavljajući predsedniku Trampu brisan prostor za političko manevrisanje koje Republikansku stranku gura u krajnju desnicu. Mnogi analitičari strahuju da je predsednik Tramp svojom anti-imigracionom politikom i zapaljivom retorikom naneo svojoj stranci nesagledivu štetu (eliminišući manjinske latino glasače) od koje neće moći da se oporave u narednim godinama (bez obzira na ishod sledećih izbora). Međutim, izgleda da mejnstrim republikanci imaju jasan plan kako u budućnosti izvući Republikansku stranku iz senke predsednika Trampa, privoleti manjinske glasače na svoju stranu, osvojiti Belu kuću i ući u istoriju kao partija koja je dala prvog latino predsednika Amerike – Džordž P. Buša.\nUnuk i sinovac dva bivša predsednika, sin bivšeg guvernera Floride, Džordž P. Buš je četvrta generacija Bušovih u politici, a veliki su izgledi da bude treći Buš u Beloj kući. Iako je imao posebno detinjstvo i odrastanje i dolazi iz porodice koja predstavlja američku političku aristokratiju, život i karijera Džordža P. Buša predstavljaju suštu suprotnost porodičnom elitizmu Bušovih. Nasuprot svom dedi, stricu i većini članova porodice koji su pohađali prestižne i univerzitete Ajvi lige (Yale, Harvard i druge) na istočnoj obali, Džordž P. Buš se opredelio za mali, ali elitni Rice univerzitet u Teksasu. Posle diplomiranja, preselio se na Floridu gde je radio kao profesor u državnoj srednjoj školi. Posle par godina predavanja odlučuje da upiše državnu pravnu školu Teksaškog univerziteta u Ostinu. Nakon izleta u advokaturu, upisuje se u rezervni sastav Američke mornarice, zbog čega biva poslat na osmo mesečno služenje u Avganistan u svojstvu oficira. Izgleda da je Džordž P. poslušao savet svoje bake i prve dame Barbare koja mu je govorila da pre ulaska u politiku mora da stvori ime za sebe i živi život prosečnog Amerikanca (venčanje, kupovina kuće, deca, plaćanje poreza) umesto da odmah upliva u političke vode potencirajući svoje dinastičko poreklo.\nfoto David Shutts\nGodine su prolazile, a mladi Džordž P. je imajući na umu bakin savet gradio ime i svoju karijeru, spremajući se za politički poziv. Za ulazak u porodični biznis je odabrao Teksas, koji je logičan izbor uzimajući u obzir da mnogi karakterišu Teksas kao privatan posed – dvorište porodice Buš. Nasuport dede i strica koji su na startu svojih političkih karijera u Teksasu bili izvikani kao došljaci sa istočne obale, Džordž P. je prepoznat kao dečko iz komšiluka. Verovatno je pored prezimena, doprinela i činjenica da se Džordž P. zavrsio i osnovne i postdiplomske studije na univerzitetima u Teksasu, što ga čini prijemčivim lokalnom glasaču.\nIako je dugo godina gajio političke ambicije, tek je 2013. godine počeo da krči put ka političkoj areni. Prva stanica na tom putu je bila kandidatura za zemljišnog komesara Teksasa. Mada su mnogi mislili da će se kandidovati za kongresmena (zašto bi se jedan Buš bavio lokalnim pitanjima Teksasa, pored gorućih pitanja sa kojim se suočava Amerika), Džordž P. je bacio oko na ovu funkciju za koju mnogi građani Teksasa nisu ni čuli. Pozicija zemljišnog komesara predstavlja jednu od najmoćnih političkih funkcija u saveznoj državi Teksas, sa ogromnim nadležnostima (upravljanje državnim zemljištem, prirodinim resursima, imovinom i investicijama), čineći je veoma poželjnom odskočnom daskom za nekoga ko ima velike političke aspiracije. Godinu i više dana pred izbore za zemljišnog komesara, Džorž P. Buš je uveliko bio ispred svakog potencijalnog protivnika prikupivši preko 3.3 miliona dolara od strane donatora, iako je bilo evidentno da nema jakog protiv kandidata iz demokratskog tabora.\nfoto AP/LM Otero\nKao što je i očekivano, Džorž P. Buš pobeđuje na izborima 2014. godine sa osvojenih 58 procenata, krčeći sebi put ka Vašingtonu. Četiri godine posle kampanje (koja je od strane političkih analitičara ocenjena kao mlaka i neaktivna, ali uz pomoć jake stranačke terenske infrastrukture) na unutarstranačkim izborima, Džordž P. Buš ponovo pobeđuje, osvajajući približno isti procenat glasova, ubrzano spremajući se za novembarske izbore koji će odrediti ne samo njegovu političku sudbinu, nego i sudbinu političke dinastije Bušovih. Razlog za to je jednostavan, u slučaju da ne prođe reizbor na poziciju zemljišnog komesara Džordž P. Buš će usporiti svoje predsedničke planove, a moguće da će ih i u potpunosti obustaviti. Poznavaocima prilika je čudno što se komesar Buš nije kandidovao za kongresmena i time pokušao da uđe na pozornicu visoke politike u Vašingtonu. Verovatno su Bušovi i njihovi politički analitičari pažljivo opipali puls glasača u Teksasu i shvatili da usled mogućeg plavog talasa (rasta popularnosti demokratskih kandidata za američki kongres na novembarskim izborima) nije veoma pametno upuštati se u riskantnu političku avanturu zarad fotelje u kongresu, naspram fotelje u Beloj kući.\nUzimajući u obzir dugogodišnje planiranje i dugoročne ciljeve porodice Buš mogućnost kandidovanja komesara Buša za poziciju kongresnog predstavnika u Vašingtonu je izvesna. Veoma je teško proceniti sledeći korak mlade nade porodice Buš, ali jedno je sigurno a to je da iver ne pada daleko od klade – verovatno je i Džordž P. politička životinja kao i njegov deda, tata i stric. Naredni potezi će u mnogome zavisiti od rezultata lokalnih izbora za guvernera, predstavnički dom i Senat, i (ne)uspeha Republikanske stranke. Ne bi iznenadilo da u slučaju pobede demokrata na novembarskim izborima u sedmom i trideset drugom kongresnom distriktu (ishod izbora u ovim distriktima je krajnje neizvestan), komesar Buš odluči da izazove na politički dvoboj demokratskog kongresmena. Ne isključuje se mogućnost da porodica Buš iskoristi svoje veze i uticaj i uz pomoć određenih političkih koncesija, lobiranja i pritisaka nateraju ili ubede nekog predstavnika savezne države Teksas da ode u prevremenu penziju. U skladu sa sledećim potezom izvesna je kandidatura Džordža P. Buša za najmoćniju funkciju u Americi. Sigurno je da njegovo vreme tek dolazi.\nIako dolazi iz poznate političke dinastije njegova biografija je daleko elitistička. Sama činjenica da je predavao u državnoj školi, može da igra značajnu ulogu za medijsko profilisanje među potencijalnim glasačima u trci za predsednika. Pored biografije, vojne službe, već brendiranog prezimena, komesaru Bušu na ruku ide i demografija odnosno demografska transformacija (latinizacija) Amerike. Po procenama agencija za statistiku i demografiju, do sredine ovoga veka latino populacija će činiti skoro jednu trećinu ukupne populacije Sjedinjenih država menjajući etnički sastav prosečnog glasača. Demografski rast i velika zastupljenost latino populacije je prisutna u pograničnim državama Amerike poput Kalifornije, Teksasa i Floride (zbir elektorskih glasova ove tri države je trenutno 122, a 270 glasova je potrebno za pobedu). Ako se ovaj demografski proces nastavi, komesar Buš će biti idealni foto robot prosečnog građanina Amerike: polu-amerikanac, polu-latino, dvojezičan (priča španski kao maternji).\nfoto AP/LM Lotero\nPoznato je, da je uprkos porodičnom sukobu, tokom predsedničke kampanje sa Donaldom Trampom, avgusta 2016. godine (kada to uopste nije bilo popularno) podržao Trampov izbor za predsednika. Na lokalnom nivou, u Teksasu teži da ujedini mejnstrim i Trampove republikance, bivajući na udaru političkih protivnika koji ga optužuju za kapitulaciju i kolaboraciju sa aktuelnim predsednikom i izdaju ideala “stare” Republikanske partije, a sve u cilju političkog preživljavanja i ostajanja u političkoj areni.\nPored javne podrške predsedniku Trampu, Džordž P. Buš se nije izjašnjavao o unutrašnoj i spoljašnoj politici Amerike. Poznato je da je fiskalni konzervativac, protivnik abortusa, pobornik školskih vaučera i zagovornik reforme imigracionog sistema. Svojevremeno je kritikovao okrutnost granične policije prema ilegalnim imigrantima koji prelaze južnu granicu Sjedinjenih država i time pobrao simpatije manjinskih glasača. Međutim, o drugim gorućim pitanjima poput reforme drugog amandmana, socijalnih davanja, univerzalne zdravstvene zaštite se nije izjašnjavao, otvarajući sebi široku lepezu potencijalnih glasača na čiju podršku računa na putu do Bele kuće, za koji se sprema svog čitavog života. Jedno je sigurno – Džordž P. Buš je budućnost američke politike.\nNaredni tekstKoji Bog vlada u Beloj kući ? (Infografik)


U prethodnoj godini u penzionerskoj prodavnici „Treća dob“ u našem gradu obavljeno je preko 10.000 kupovina i podijeljeno je oko 1.550 penzionerskih kartica čime su ispunjena sva očekivanja ovog projekta gradske uprave.\nVeselin Dutina, direktor Agrarnog fonda Grada Trebinja, u okviru koga djeluje prodavnica za najstariju populaciju, je, za Radio Trebinje, istakao da je ukupan promet za godinu dana rada penzionerske prodavnice 236.000 KM od čega su korisnici platili 149.000 KM, a Grad Trebinje je kroz Agrarni fond subvencionisao oko 87.000KM.\n„Prodavnica za penzionere 'Treća dob' je uspješan projekat i zadovoljni smo poslovanjem tokom prethodnih godinu dana, jer smo omogućili određenom broju penzionera iz našeg grada da osnovne životne namirnice, mogu kupovati po nižim cijenama“, naveo je Dutina.\nIstiče da se u prodavnici „Treća dob“ može kupiti više od 70 artikala - osnovne životne namirnice, higijenski artikli i ostali proizvodi koji se svakodnevno koriste u domaćinstvima.\n„Prodavnica je uredno snabdjevena. U skladu sa potrebama i zahtjevima obogaćujemo asortiman proizvoda, tu smo da obezbijedimo najbolje za našu penzionersku populaciju“, kaže Dutina.\nOn je naveo da često dobijaju povratne informacije od korisnika prodavnice koji su zadovoljni radom i zahvalni na ovakvom projektu.\n„Nadam se da će u narednom periodu biti još ovakvih prodavnica širom RS“, naveo je Dutina.\nPravo na karticu imaju svi penzioneri stariji od 60 godina, a čije penzije ne prelaze 404 KM. Penzioneri koji imaju penziju do 200 KM ostvaruju popust od 50 odsto prilikom kupovine, za penzije do 300 KM popust je 35 odsto, a oni sa penzijom do 404 KM imaju 25 odsto popusta na artikle.\nProdavnica za penzionere "Treća dob" u Trebinju posluje od prvog oktobra prošle godine i prvi je i jedini objekat ovakve vrste u Republici Srpskoj.\nRadno vrijeme prodavnice „Treća dob“ u zgradi autobuske stanice je od 8 do 18 časova, osim nedjelje.