Grad napravio Vulićima put – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nIz Administrativne službe grada Banjaluka (ASBL) saopštili su da je Odjeljenje za komunalne i stambene poslove i poslove saobraćaja izvšilo izgradnju javne saobraćajnice u Ulici Svetozara Markovića.\n“Ovaj put, kao pristupna saobraćanica, planiran je u trasi budućeg puta predviđenog regulacionim planom i služi za nesmetan prilaz parceli Vulića”, pojašnjavaju iz ASBL.\nVulić je, međutim, sprečavao izgradnju, te je intervenisala i policija, koja ga je privela, kao i njegove sinove. Tokom otpora Vulića, povrijeđena su tri policajca, a sve vrijeme odvijala se prava drama, koju su posmatrali brojni građani, ali i pojedini odbornici iz Skupštine grada Banjaluka.\nMarija Markanović, portparol CJB Banjaluka rekla je za Kontakt radio da je jedan njihov pripadnik teže povrijeđen, a dva su lakše povrijeđena. Policajac Slaviša Trifković, kojeg je Vulić udario vozilom, zadobio je prelom noge na dva mjesta.\nMarkanovićeva je dodala da su privedeni i Vulićevi sinovi zbog ometanja državnog organa u vršenju javnih funkcija. Vulić će biti sproveden u Okružno tužilaštvo Banjaluka.\nOna je navela da su Vulić i njegovi sinovi narušavali javni red i mir, prilikom pružanja asistencije Odjeljenja za komunalne i stambene poslove i poslove saobraćaja grada Banjaluka na izgradnji javne saobraćajnice u Ulici Svetozara Markovića.\nU ASBL kažu da je Vulić ranije prvo prihvatio, a zatim sa grupom nepoznatih lica ometao i fizički onemogućio izgradnju puta, te je zatražena asistencija CJB Banjaluka.\n“Ističemo da nisu tačne informacije da je grad, odnosno gradonačelnik Slobodan Gavranović, zatražio asistenciju policije da se, navodno, zaštite radne mašine ‘Grand trejda’, posebno jer je radove na pristupnoj saobraćajnici, po nalogu Odjeljenja, izvodilo drugo preduzeće”, kažu u ASBL, a kako saznajemo, radove je izvodila firma “Građenje Đurić”.\nIz Kliničkog centra (KC) Banjaluka saopštili su da su nakon ovog incidenta ukazali pomoć pacijentima.\nČetiri lica zbrinuta su danas u Kliničkom centru Banjaluka, jedno od povrijeđenih lica ima povredu potkoljenice i nalazi se na Klinici za traumatologiju, gdje će biti i operisano.\n“Drugo lice, koje je lakše povrijeđeno, zbrinuto je i nalazi se u Kliničkom centru Banjaluka. Treće lice nalazi na Klinici za neurologiju i dijagnostika je u toku.Četvrto lice pušteno je na kućno liječenje, nakon što je pregledano”, rečeno je u Kliničkom centru Banjaluka.\nDirektor Policije Republike Srpske Gojko Vasić izjavio je da je policajac Slaviša Trifković, koji je povrijeđen u policijskoj intervenciji kod gradilišta preduzeća “Grand trejd” u Banjaluci, pripremljen za operaciju i da se dobro osjeća.\nVasić, koji je sa ministrom unutrašnjih poslova Radislavom Jovičićem u Kliničkom centru posjetio povrijeđenog Trifkovića, rekao je da će nakon jutrošnjih dešavanja biti pokrenuta redovna procedura.\n“Nema nijedan razlog da ne bude podnesen izvještaj o počinjenom krivičnom djelu, s obzirom da je vozilo korišteno kao sredstvo izvršenja i da je lice povrijeđeno”, rekao je Vasić.\nOn je ponovio da je zahtjev za asistenciju policije stigao od Administrativne službe grada Banjaluka, jer je riječ o zemljištu u njihovom vlasništvu i da nema veze sa preduzećem “Grand trejd”, sa kojim, kako je rekao, Banjalučanin Željko Vulić ima stalne probleme.


Naslovna » Izlasci » Sport » Mozzart Fjučers 2014, 7-15. jun\nMozzart FjuÄers 2014 - Marina i BlaÅ¾a\nAh Neša 7. juni 2014. Sport Komentari su isključeni na Mozzart Fjučers 2014, 7-15. jun\nMozzart Fjučers je turnir na kome će nastupiti talentovani igrači iz celog sveta, a po rangu učesnika ovogodišnji turnir biće jedan od najjačih do sada održanih Mozzart Fjučers turnira.\nEgzibicioni meč je zakazan za nedelju, 15. juna, kada će na teniskim terenima Olimpa Marina Kotevski i Prljavi Inspektor Blaža odmeriti snage.\nTradicionalni serijal „fjučers“ turnira u Srbiji za 2014. godinu počeo je danas takmičenjem u TK „Olimp“ gde će se naredne nedelje održati međunarodni Mozzart Open, muški fjučers turnir u Srbiji sa nagradnim fondom od 10.000 dolara.\nKvalifikacioni deo turnira već je počeo. Na Mozzart Fjučers 2014. nastupiće oko 350 igrača iz više od 40 zemalja sa svih kontinenata. U glavnom turniru je 32 igrača, 64 u kvalifikacijama i 16 parova. Prvi nosilac je predstavnik BiH Tomislav Brkić, od predstavnika Srbije u glavnom žrebu na osnovu ranga igraće Miki Janković, Danilo Petrović i po prvi put u Beogradu profi turnir igraće velika mlada nada srpskog tenisa Nikola Milojević.\n„Fjučersi“ su takmičenja na kojima mladi teniseri dolaze po prve bodove i služe im kao odskočna daska za dalji proboj na ATP listi profesionalaca. Na fjučersima u Srbiji svoje prve bodove i profesionalne titule su osvojili i naši najbolji teniseri, počev od Novaka Đokovića, Janka Tipsarevića, Viktora Troickog, Ilije Bozoljca, Filipa Krajinovića… (danubeogradu.rs)\nTagovidub izlasci sport tenis tk olimp vesti\nPrethodni F4 košarkaške Evrolige: Beograd postao zvanično kandidat\nSledeći Film „Velika španska familija“ u bioskopima


Alfa-Plam a.d. :: Kako da povećate efikasnost sistema grejanja na pelet?\nBlog > Grejanje > Kako da povećate efikasnost sistema grejanja na pelet?\nVećina korisnika se za sistem grejanja na pelet odlučuje radi povećanja nivoa komfora koji ova vrsta grejanja pruža ali ne treba zanemariti ni ekonomski i ekološki aspekt. U nastavku smo naveli par saveta koji će Vam pomoći da povećate efikasnost Vašeg sistema grejanja na pelet.\nIzbor odgovarajućeg grejnog tela\nPrvi korak do efikasnog sistema grejanja na pelet podrazumeva izbor adekvatnog grejnog tela odnosno peći, štednjaka ili kotla koji koristi pelet kao gorivo. Česta je situacija da kupci iz straha da ne mogu da zagreju svoj dom biraju grejna tela većih snaga nego što im je realno potrebno. U tehničkim specifikacijama proizvođača kotlova na pelet najčešće su navedena dva podatka za minimalnu i maksimalnu zapreminu ili površinu zagrevanja jer je uslov za pravilno funkcionisanje sistema da grejno telo radi sa minimum 60 % svoje snage. Dakle, prilikom izbora grejnog tela rukovodite se preporukama proizvođača i izvođača sistema grejanja.\nRedovno čišćenje i održavanje sistema grejanja na pelet\nJedan od uslova za nesmetano funkcionisanje peći i kotlova na pelet jeste i njjihovo redovno održavanje. Čišćenje se obavlja na dnevnom, nedeljnom i mesečnom nivou a pored redovnog održavanja trebalo bi da bar jednom godišnje zakažete i godišnji servis svoje peći koje obavlja stručno lice. Godišnji servis podrazumeva zamenu pletenica za dihtovanje na ložištu, pepeljarama ili vratima, kao i zamenu ložišta za sagorevanje. Najbolje je da godišnji servis zakažete po završetku grejne sezone kako bi se blagovremeno pripremili za narednu.\nIzbor peleta adekvatnog kvaliteta\nJoš jedan od ključnih faktora za funkcionisanje sistema na pelet jeste izbor peleta. Kvalitetan pelet je teško prepoznati ali je najsigurnije potražiti oznaku ENplus na pakovanju peleta. ENplus je svetska sertifikaciona šema za drveni pelet koja garantuje kvalitet peleta putem kontrolisanog toka lanca snabdevanja od proizvođača, trgovca do isporuke krajnjem potrošaču. Kvalitetan pelet sadrži nizak stepen vlage (ispod 10%) zbog čega oslobađa veću toplotnu snagu po kg i čini sistem grejanja efikasnijim. Pelet odgovarajućeg kvaliteta ostavlja minimalnu količinu pepela pri sagorevanju. Veća količina pepela pri sagorevanju ukazuje na to da pelet možda sadrži koru drveta ili veći procenat vlage što dovodi do stvaranja šljake u ložištu i smanjuje efikasnost rada grejnog tela.\nPodešavanje režima rada\nPeći i kotlovi na pelet su tehnički i tehnološki složeni proizvodi te pružaju mogućnost prilagođavanja sistema grejanja potrebama svakog korisnika. Možete programirati kada će se paliti sistem grejanja, temperaturu i vreme rada. Kao i za sve ostale vrste grejanja potrošnja zavisi od temperature koju želite da postignete ali i od izolacije samog objekta, stolarije i ostalih faktora. Generalno je preporuka da kada sistem grejanja dostigne željenu temperaturu da kotao radi sa minimalnom snagom bez naglih skokova u radu kojima biste značajno povećali potrošnju peleta.\nKada sve ovo uzmete u obzir, grejanje na pelet može biti komforan, ekonomičan i efikasan način zagrevanja Vašeg doma. Za sva dodatna pitanja i nedoumice na raspolaganju je naša služba Tehničke podrške:\nCall centar tel: +381 (0)17 7155 155


– Subotička lokalna samouprava i Turistička organizacija grada Subotice i ove godine organizuju besplatan doček Nove godine na Trgu slobode. U ponedeljak, 31. decembra, od 22.30 časova, nastupiće rok grupa „Neverne bebe“, koja će Subotičane zabavljati do sat iza ponoći. Kao i svake godine, i novu 2019. godinu dočekaćemo uz efektan vatromet i zvuke valcera. U petak, 28. decembra, od 20 časova, u Velikoj većnici u Gradskoj kući ljubitelji klasične muzike ponovo će moći da uživaju u Novogodišnjem koncertu Subotičkog simfonijskog orkestra – najavila je, na pres-konferenciji u Medija-centru Gradske kuće, Jasmina Stevanović, koordinator Radne grupe za organizovanje proslave dočeka nove 2019. godine.\nCentralni gradski trg će, podvukla je, i ove godine biti obezbeđen i ograđen i u tom prostoru neće biti dozvoljeno unošenje metalne i staklene ambalaže i pirotehničkih sredstava.\nŠto se tiče gastronomske ponude, dodala je, u novogodišnjoj noći će na nekoliko štandova tradicionalnog zimskog vašara „Winterfesta“ biti ponuđeno kuvano vino, šampanjac i tradicionalna jela.\n– Apelujemo još jednom na sve naše sugrađane i goste da zbog svoje bezbednosti, a pre svega bezbednosti dece ne koriste pirotehnička sredstva – naglasila je Jasmina Stevanović.\nU ime Subotičkog simfonijskog orkestra Kristina Mate se zahvalila lokalnoj samoupravi i gradonačelnuku Bogdanu Labanu što podržava njihov rad i najavila da će u petak, 28. decembra, na novogodišnjem koncertu u Velikoj većnici Gradske kuće ljubitelji klasične muzike moći da uživaju u Štrausovoj muzici.\nČlanovi grupe „Neverne bebe“ Milan Đurđević i Tijana Sretković pozvali su Subotičane da novu 2019. godinu dočekaju uz zvuke njihove muzike na glavnom gradskom trgu.\n– Veliko mi je zadovoljstvo što smo u Subotici za Novu godinu. Verujem da ćemo uspeti da napravimo fantastičan provod za sve ljude koji dođu na centralni gradski trg. Svi oni će dobiti jedan vrhunski ugođaj po pitanju zabave, muzike, ideje i emocije. Sviraćemo naše pesme, naše najveće hitove – najavio je Milan Đurđević.\nTijana Sretković je istakla da će novogodišnja noć sa „Nevernim bebama“ zaista biti – noć za pamćenje, da u ovoj postavi „Neverne bebe“ nisu jako dugo nastupale u Subotici i da se, kao grupa, raduju što će se ponovo družiti sa Subotičanima.\nDirektor Turističke organizacije grada Subotice, Aleksandar Medaković, rekao je da su za doček Nove godine iz gradskog budžeta izdvojena sredstva u visini od 4,4 miliona dinara.\n- Karte za Novogodišnji koncert Subotičkog simfonijskog orkestra, koje će biti u slobodnoj prodaji, po ceni od 1.000 dinara moći će da se nabave od srede, 26. decembra u Turističkoj organizaciji grada Subotice. TOGS će u sredu i četvrtak, 26. i 27. decembra, raditi od 8 do 16 časova, a u petak, 28. decembra 2018. godine, na dan koncerta, od 8 do 18 časova – kazao je Aleksandar Medaković.


Tadić tragičar u porazu Ajaksa, Junajted "na blef" slavio u Španiji VIDEO - mediji.net\nFudbaleri Rome savladali su u Amsterdamu Ajaks sa 2:1 u prvom meču četvrtfinala Lige Evrope.\nItalijanska ekipa je do pobede stigla posle preokreta u drugom poluvremenu, u kojem je veliku ulogu imao i naš Dušan Tadić.\nKapiten Srbije i Ajaksa je mogao vrlo lako da ponese epitet igrača utakmice, međutim, sve se brzo okrenulo.\nOn je asistirao Deviju Klasenu za vođstvo "kopljanika" od 1:0 i sa tim rezultatom se otišlo na pauzu.\nU 53. je bio oboren u šesnaestercu rivala, preuzeo odgovornost, izveo penal, ali jako loše...\n2-2-2Preko 2700 vesti\nVeć duže vreme naše televizije na svojim programima emituju istovremeno dve slične, vrlo gledane emisije: na kanalu Nova S „Utisak nedelje”, a na kanalu TV Pink „Hit tvit”. Ovo namerno podešavanje termina, koji se poklapaju u minut, nije pametno rešenje. Kao da se želi da se što više delimo u dve...\n'UDARAC NA SAVU JANJIĆA JE UDARAC NA SRBE!' Kako su Albanci igumana manastira Visoki Dečani pretvorili u čuvara logora? Sagovornici Pinka: 'Tako je ta\nPosle izveštaja organizacije Evropa nostra, u kome je manastir Visoki Dečani na Kosovu i Metohiji, svrstan među sedam najugroženijih lokaliteta kulturne baštine u Evropi, osim negiranja najviših prištinskih zvaničnika, krenule su i neosnovane optužbe protiv igumana manastira Save Janjića.


U biblioteci Gimnazije „Jovan Dučić“ učenicima ove škole uručeni su danas međunarodno priznati sertifikati „Gete instituta“ za položene ispite iz njemačkog jezika.\nVedrana Pavićević, profesor njemačkog jezika u trebinjskoj Gimnaziji kaže da je ovo druga godina kako se međunarodni ispiti „Gete instituta“ organizuju u njihovoj školi.\n„To je veoma praktično za naše učenike da ispitivači sa ‘Gete instituta’ dođu u našu školu i ispitaju ih, tako da učenici ne moraju da putuju u Sarajevo. Svih 24 učenika su položili za sertifikate nivoa od A1 do B1 i svi su zadovoljni rezultatima. Bilo je potrebno uložiti dodatni trud za pripremu ovih ispita, dopunske nastave prije ili poslije časova i učenja kod kuće. Veoma smo ponosni na njih“, istakla je Pavićević.\nNemanja Milošević, profesor njemačkog jezika u trebinjskoj Gimnaziji je rekao da je njihova škola već četvrtu godinu član inicijative „Škole: partneri budućnosti“ (PASCH) i to im donosi puno mogućnosti, a polaganje ispita je samo jedna od tih pogodnosti.\n„Ovog ljeta dvije naše učenice na tri sedmice imaće priluku da pohađaju ljetne kurseve njemačkog jezika u Berlinu. Saradnja sa ‘Gete institutom’ je na zaista visokom nivou koja nam omogućava da prisustvujemo radionicama, seminarima na kojima učenici mogu da upoznaju druge mlade ljude, da usavrše poznavanje njemačkog jezika i da steknu značajna životna iskustva, koja će im sigurno valjati za vrijeme studentskog života, ali i kasnije“, naveo je Milošević.\nTeodora Begenišić i Tadija Karanac, učenici trebinjske Gimnazije i dobitnici ovog sertifikata kaže da su zadovoljni sa postignutim rezultatima i da će im ovi sertifikati biti od velikog značaja za dalje školovanje.\nIz BiH samo je sedam škola, dio inicijative „Škole: partneri budućnosti“ (PASCH) pri ‘Gete institutu’, a iz Republike Srpske to su Gimnazije iz Trebinja i Bijeljine.


Toma neće da ode sa Dedinja! Plaćamo mu troškove 5000 evra\nAugust 23, 2018 August 23, 2018 ŽURNAL\nIako je prošlo skoro godinu i po dana otkako nije predsednik Srbije, Tomislav Nikolić i njegova supruga Dragica i dalje žive u vili na Dedinju.\nOn sa suprugom Dragicom živi u vili od 800 kvadrata iako mu prema funkciji predsednika Nacionalnog saveta za saradnju sa Rusijom i Kinom, na kojoj je sada, luksuzna rezidencija ne pripada. Uprkos tome, Vlada Srbije ne pokreće pitanje njegovog iseljenja.\nUoči predsedničkih izbora, aprila 2017. godine, bilo je reči o tome hoće li se Nikolić drugi put kandidovati. Kako je procena bila da nema šanse da pobedi u prvom krugu, što je bio najznačajniji kriterijum za kandidaturu, Nikolić je rekao da će se povući, ali je imao uslov – da nastavi da živi u Užičkoj 23, piše Blic.\n“Samo mu je vila bila važna i tada mu se izašlo u susret. Mislili smo da će posle izvesnog vremena sam shvatiti da mu tu nije mesto, međutim, to se nije dogodilo”, otkriva izvor lista.\nU planu je bila i rekonstrukcija luksuznog zdanja, čak je bio raspisan i tender za saniranje krova i unutrašnjosti pomoćnog objekta u okviru kompleksa, ali se od toga odustalo.\n“Postojao je zahtev za određenim adaptacijama, septembra prošle godine Uprava za zajedničke poslove je raspisala tender za izvođača radova, ali se u međuvremenu, pod pritiskom, od te zamisli odustalo,” navodi sagovornik.\nPrema saznanjima, Nikolićima je sugerisano da bi bilo dobro da se isele, da svakim produžavanjem boravka u Užičkoj šalju lošu sliku, ali oni zasad ne razmatraju tu mogućnost.\nZa održavanje luksuznog objekta, te za račune za struju, obezbeđenje i za osoblje koje je angažovano da bi pomagalo porodici bivšeg predsednika iz budžeta Srbije mesečno se izdvaja oko pet hiljada evra. Ni zakonom, kao i nijednim pravnim aktom nije precizirano do kada predsednici nakon isteka mandata treba da se isele iz rezidencijalnog objekta, ali su Nikolićevi prethodnici to činili odmah nakon prestanka mandata.\nAUTOR TEKSTA: Kurir.rs


Pomozimo Srednjoj zanatskoj školi - PODOVI\nVesti Pomozimo Srednjoj zanatskoj školi\nPodovi za prijatnij i bezbedniji boravak naše dece u školi\nOvih dana na adresu redakcije časopisa „Podovi“ stiglo je pismo od direktora Srednje zanatske škole za decu sa smetnjama u razvoju iz Beograda,.pismo prenosimo u celosti u nadi da ćete u skladu sa vašim mogućnostima izaći u susret i da ćemo obradovati decu iz ove škole.\nPoštovani gospodine Rađen,\nSrednja zanatska škola za decu sa smetnjama u razvoju, želi da u saradnji sa vama započne akciju renoviranja određenih podnih površina i dela stepeništa koje su vidno oštećene.\nNaša ideja je da pozovemo firme i profesionalce iz ove oblasti da zajedničkim donacijama pomognu da izvršimo navedenu adaptaciju kako bi se naši učenici kretali kroz školu bezbedno.\nSrednja zanatska škola nalazi se u Beogradu, Vukasovićeva 21a, i trenutno se u školi nalazi 311 učenika koji se profesionalno osposobljavaju za različita zanimanja( knjigovesci, autolakireri, bravari, pripremači namirnica, cvećari ,pekari, frizeri) u školskim radionicama.\nŠkola raspolaže sa 7 radionica i 11 kabineta i kuhinjom i trepezarijom, kako se škola već dugo nije renovirala podovi u određenim radionicama i kabinetima su u veoma lošem stanju.\nIdeja akcije bi bila da svi donatori izaberu prostor koji bi odgovarao njihovim budžetima kako bi i u skladu sa njihovim mogućnostima izvršili adaptaciju tog dela poda.\nUnapred Vam se zahvaljujemo na razumevanju da nam pomognete i podržite ovakve ustanove.\nU prilogu su Vam dostavljamo i fotografije oštećenih podova.\nMarković Milovan, direktor\nPrethodni tekstBajk parking za ekologičan dizajn\nSledeći tekstIzolacija u zgradarstvu i energetska efikasnost


Iz državne kase strankama 11,5 miliona evra | Serb.rs\nSerb.rs > SRBIJA > Iz državne kase strankama 11,5 miliona evra\n26. decembra 2015. / Komentari su isključeni na Iz državne kase strankama 11,5 miliona evra\nZoran Stojiljković član odbora Agencije za borbu protiv korupcije (foto:www.novosti.rs)\nPrema izveštaju Agencije za borbu protiv korupcije, partije su u 2014. godini, od priloga i članarina sakupile 440.000 evra i svega 145.000 evra kao donacije pravnih lica\nOd 23,5 miliona evra, sa koliko su ukupno prošle godine raspolagale stranke u Srbiji, 11,5 miliona evra (84 odsto) dobile su iz budžeta. Partije su za svoj rad u 2014. godini od priloga i članarina sakupile 440.000 evra (tri odsto) i svega 145.000 evra (jedan odsto) kao donacije pravnih lica, navodi se u objavljenom izveštaju Agencije za borbu protiv korupcije o kontroli finansiranja političkih subjekata u 2014. U ovoj analizi, osim redovne kontrole finansiranja stranaka i grupa građana, nalaze se i izveštaji o prošlogodišnjim troškovima izbornih kampanja u republici i na lokalu.\nKo mentarišući statistiku prihoda partija, Zoran Stojiljković, član odbora Agencije, rekao je da utvrđeni rezultati idu u prilog oceni o tome da parlamentarne stranke same odlučuju i sebi dodeljuju finansijske benefite.\n„Ni svaki stoti dinar, ili manje od 200.000 evra, stranke i grupe građana prikupe od članarina, iako je prema procenama analitičara, čak 10 do 15 odsto punoletnih građana Srbije u članstvu neke od partija”, ističe Stojiljković.\nNa osnovu izbornih rezultata, gotovo tri četvrtine ukupnih sredstava iz javnih izvora otpalo je u najvećoj meri na Srpsku naprednu stranku i koaliciju oko Socijalističke partije Srbije, a znatno manje na\nDemokratsku stranku, Socijaldemokratsku stranku i Demokratsku stranku Srbije.\n„Osim njih, javni novac dobilo je još desetak relevantnih regionalnih igrača, dok su svi ostali politički subjekti tek organizacijske i finansijske makete”, navodi Stojiljković.\nPrema nalazima Agencije, celokupna izborna kampanja u Srbiji košta između jedne i tri milijarde dinara, to jest od deset do dvadeset miliona evra.\nOd toga, oko milijardu dinara se potroši na predsedničke izbore, a nešto više od dve milijarde na parlamentarne izbore. Od toga je u prošlogodišnjoj kampanji gotovo polovinu novca (942 miliona dinara) potrošio samo SNS, što odgovara i ostvarenom izbornom rezultatu, kako primećuje Stojiljković.\nŠto se tiče mogućih povreda zakona, najveći broj stranaka i grupa građana oglušio se o zakonsku obavezu da pet odsto dobijenih budžetskih sredstava za redovan rad iskoristi za stručno usavršavanje i osposobljavanje, međunarodnu saradnju i rad sa članstvom.\n„Kontrolom specifikacije troškova postavlja se pitanje da li su ti iznosi stvarno namenski utrošeni jer su njima kupovane ulaznice za posetu Muzeju voštanih figura, Zoološkom vrtu, akvaparku i odlazak na fudbalske utakmice”, piše u izveštaju.\nTakođe, dodaje se, uočeno je da se pojedine partije, kao i ranijih godina, bave aktivnostima koje se ne mogu smatrati političkim, poput humanitarnih davanja i mnogobrojnih lekarskih pregleda.\n„Agencija je u više navrata javno osuđivala ovu vrstu ponašanja, tražila od političkih stranaka izjašnjenje, a od nadležnih državnih organa da pokrenu postupke iz svoje nadležnosti”, zaključuje se u publikaciji.\nOznake: borba, korupcije, povrede, protiv, zakona / Objavljeno u: SRBIJA


Bogdanović na konferenciji u Londonu: Sloboda medija kao standard - CdM\nPolitika Vlada Crne Gore posvećena evropskim ciljevima\nBogdanović na konferenciji u Londonu: Sloboda medija kao standard\nJasno je koliko je važno promovisati medijske slobode i njihov značaj po demokratiju, pa smo u tom duhu, i danas jasno istakli opredjeljenost Vlade Crne Gore koja je, na svom evropskom putu, posvećena istom cilju, kazao je ministar kulture Aleksandar Bogdanović na dvodnevnoj Globalnoj Konferenciji o slobodi medija u Londonu.\nBogdanović je naglasio da su oba dana Konferencije bila prilika za afirmaciju politika Vlade Crne Gore usmjerenim u pravcu jačanja slobode medija i izražavanja.\n“Ovo je bila prilika da respektabilan skup, u ime Vlade Crne Gore, upoznam sa svim aktivnostima koje preduzimamo u cilju usklađivanja medijskog zakonodavstva sa evropskim standardima i demokratskim vrijednostima. U tom duhu, dragocjena su nam i značajna iskustva drugih država članica EU koje smo imali priliku da razmjenimo na konferenciji i bilateranim sastancima. Takođe, to je bila prilika da istaknemo sve mjere koje je Vlada Crne Gore preuzela u cilju zaštite pluralizma i raznovrsnosti medija kao i ostala pitanja aktuelne revizije medijskog zakonodavstva Crne Gore koje će po prvi put imati dvostruku međunarodnu ekpertizu, u fazi Nacrta i Predloga čime naglašavamo značaj evropskih standarda, a samim tim i uslov za što efikasniju implementaciju svih medijskih instituta”, dodao je on.\nNa marginama konferencije, Bogdanović sastao se i sa šefom diplomatije Ujedinjenog Kraljevstva Džeremijem Hantom.\nTom prilikom, sagovornici su ocijenili izuzetno korisnim zakljucke Globalne konferencije o slobodi medija, i konstatovali da su sloboda medija i sloboda izrazavanja vazan stub svakog demokratkog drustva. Bogdanović se zahvalio na podršci Velike Britanije integracionim procesima Crne Gore, uz ocjenu da ostajemo snažno posvećeni nastavku saradnje sa Ujedinjenim Kraljevstvom.\nBogdanović je održao i odvojene bilateralne sastanke sa predsjedavajućim interpartijske grupe za Crnu Goru u Parlamentu Ujedinjenog Kraljevstva Džonom Groganom, ministrom vanjskih poslova u Vladi Slovenije Mirom Cerarom i ministrom vanjskih poslova u Vladi Islanda Gudlaugurom Tor Tordarsonom.\nTokom razgovora sa Džonom Groganom, Bogdanović se zahvalio na formiranju interpartijske grupe u britanskom parlamentu, pozivajući članove tog tijela da posjete Crnu Goru i tom prilikom se detaljnije upoznaju sa aktivnostima iz oblasti kulture i umjetnosti. Sagovornici su, uz to, govorili i o mogućnostima prezentacije kulturne baštine Crne Gore i rada crnogorskih stvaralaca u Velikoj Britaniji. Pritom su razmotrene i pretpostavke za uspostavljanje saradnje institucija dvije države na planu kreativnih industrija.\nTokom susreta Bogdanovića i Cerara, ocijenjeno je kako su odnosi dvije države na izuzetnom nivou, pri čemu je posebno značajna podrška koju Slovenija pruža Crnoj Gori u oblasti evropskih integracija. Uz to, ministar Bogdanović posebno je zahvalio ministru Ceraru na Razvojnoj pomoći Slovenije, koja se, izmedju ostalog, odnosi i na pomoc projektima iz oblasti kulture.\nBogdanović se zahvalio Islandu, kao državi koja je prva priznala nezavisnu Crnu Goru 2006. godine, i prva ratifikovala Sporazum o pristupanju Crne Gore NATO-u. Tom prilikom, Bogdanović je informisao sagovornika i o aktuelnim, najznačajnijim projektima iz oblasti kulture, naglašavajući kako je naša država otvorena za uspostavljanje saradnje u oblasti umjetnosti.\nTokom konferencije, Bogdanović se na marginama sreo i sa ministricom vanjskih poslova Kanade Kristijom Frilend, generalnom direktoricom UNESCO Odri Azule, specijalnom izaslanicom Foreign Office za slobodu medija Amal Kluni i ministrom kulture i komunikacija Kraljevine Maroko Muhamedom Larajom.\nTagsAleksandar Bogdanović konferencija ministri sastanak Sloboda medija


Osim zemalja Evrope, medicinari iz RS odlaze da rade i u Federaciju BiH, u prvom redu zbog plata koje su tamo kudikamo veće nego u manjem bosanskohercegovačkom entitetu.\nIz sindikata koji okuplja zdravstvene radnike iz RS poručuju da će to biti sve masovnije, s obzirom na daleko bolje uslove rada u tamošnjim ustanovama, prenosi Radio Sarajevo pisanje medija u manjem entitetu.\nU Sindikatu zdravstva i socijalne zaštite RS kažu da je za očekivati da će sestre iz RS u još većem broju prelaziti u FBiH kako zbog duplo veće plate, tako i zbog plaćenog toplog obroka i regresa.\n„Do sada su sestre i tehničari uglavnom išli iz naših zdravstvenih ustanova u opštinama koje graniče u FBiH, ali se na odlazak spremaju i sestre iz drugih bolnica i domova zdravlja u RS. Naime, pored duplo većih plata, plaćenog toplog obroka i regresa, njima nije teško da putuju i po 50 kilometara, jer im put plaćaju ustanove u koje pređu“, kaže predsjednik ovog sindikata Milenko Granulić.\nIz Strukovnog sindikata doktora medicine RS više puta su upozorili da iz domova zdravlja i bolnica u RS „bijeli mantili“ odlaze i u FBiH, gdje im je plata duplo veća.\nIz Bolnice „Srbija“ potvrdili su za da su im dva ljekara otišla da rade u Opštu bolnicu Sarajevo.\n„U junu ove godine jedan naš pedijatar je otišao da radi u Sloveniju, dok su maju lani, iz privatnih razloga, dva doktora prešla u radni odnos svega nekoliko kilometara dalje, u sarajevsku Opštu bolnicu“, poručuju iz ove zdravstvene ustanove.\nPrevious 'Iredentisti koji žele da zapadna Hercegovina bude dio Hrvatske su nam OK, a skače se na provokaciju u Rijeci'\nNext Euromonitor: Putovanja i turizam daju rastući doprinos bosanskom BDP-u\nNikolaidis Dodiku: da se ne začudi ako opet bude bombardovanje kao što je bilo ovo koje su baš ovih dana oplakivali\nKnjiževnik i publicista Andrej Nikolaidis komentarisao je izjavu predsjedavajućeg Predsjedništva Bosne i Hercegovine Milorada Dodika o prekrajanju granica o čemu je govorio u intervjuu za Espreso.rs. “Ovo je prvorazredan skandal.\nKosi lift u sarajevskom naselju Ciglane (VIDEO)


Zlatna medalja za Uroša - Top Novosti\nNaslovna Prokuplje Zlatna medalja za Uroša\nZlatna medalja za Uroša\nŠetogodišnji Uroš Grujić, član GK „Topličanin“, upisao se u istoriju svog kluba kao nosilac zlatne medalje u višeboju kao najmlađi takmičar u prvoj selekciji. On se u drugom kolu pionirske gimnastičarske lige Srbije u Novom Sadu pokazao kao najbolji i ostvario je najveći uspeh kluba od osnivanja.\nNjegovi konkurenti na prvenstvu bili su takmičari iz Novog Sada, Kostolca, Beograda, Subotice, Niša, Pirota i Sombora, a većina sudija ga je javno pohvalila i predvidela mu blistavu i uspešnu budućnost.\n– Iskreno nisam očekivao ovakav ishod zbog jake konkurencije, ali je Uroš bio dominantniji na svim spravama u odnosu na svoje protivnike koji su stariji 3 godine od njega i zasluženo je postao šampion Srbije. Drago mi je da je baš on zabeležio najbolji rezultat kluba do sada, jer se radi o jednom vanserijskom talentu i vrednom dečaku, rekao je Predrag Mladenović, trener GK Topličanin.\nOvim rezultatom Uroš Grujić kvalifikovao se za finale po spravama koje će se održati sledeće subote, takođe u Novom Sadu.


Ona je rekla da će prema prognozama doktora biti potrebno još godinu dana kako bi mogla da koristi ruku bez pomagala.\n- Sada konačno mogu da radim normalno, što je odlično! Svaki dan idem na terapije i vežbe, koje su jako bolne zbog promene vremena, ali bar mogu da stojim na nogama. Mislim da ću čekati još godinu dana da skroz oporavim ruku. Za doktore je godinu dana ubrzan proces, što je okej, jer na kraju krajeva, i nemam drugi izbor - rekla je Dea za "Srpski Telegraf".\nVIDEO Dea Đurđević: Uspavljivali su me vise od 200 puta


NA 6 MESECI: Dačić dobio 4 pomoćnika, rešenja potpisao Vučić\n02.03.2015. 13:50h 09.03.2017. 22:24h\nZa vršioca dužnosti pomoćnika ministra spoljnih poslova za sektor bilateralne saradnje postavljen je Goran Aleksić, a za vršioca dužnosti pomoćnika ministra za sektor multilateralne saradnje Mira Nikolić\nBEOGRAD - Vlada Srbije postavila je četiri pomoćnika ministra spoljnih poslova, u svojstvu vršilaca dužnosti na period od šest meseci, objavljeno je u novom Službenom glasniku.\nZa vršioca dužnosti pomoćnika ministra spoljnih poslova za sektor bilateralne saradnje postavljen je Goran Aleksić, a za vršioca dužnosti pomoćnika ministra za sektor multilateralne saradnje Mira Nikolić.\nMarina Jovićević postavljena je za vršioca dužnosti pomoćnika ministra spoljnih poslova za Sektor za Evropsku uniju, a Branimir Filipović za vršioca dužnosti pomoćnika ministra za sektor za bezbednosnu politiku. Sva rešenja potpisao je premijer Aleksandar Vučić, 27. februara.


Učenje o rodnim identitetima će pomoći učenicima da kritički misle o tome da je nešto prirodno ili normalno - Školegijum\nMoramo istražiti na koji način etnicitet, klasa, rodna pripadnost i slično utiču na samosvjesnost individue i percepciju istorijskih aktera.\nFoto: Barbara Mair / Universität Wien\nU Bosni i Hercegovini, kada pričamo o multiperspektivnosti u istoriji, kao predmetu u školama i univerzitetima, najčešće govorimo o različitim narativima i pogledima na istoriju, zavisno od religijske i (etno)nacionalne pripadnosti. Međutim, jednako bitan segment multiperspektivnosti predstavlja i rodna pripadnost koja se često diskredituje kao zapadnjački novitet ili nepotrebno komplikovanje već složene situacije u istorijskoj interpretaciji. O ovoj bitnoj temi, kojoj se ne pridaje zaslužena pažnja, razgovarali smo sa profesoricom Klaudijom Kraft s Odsjeka za savremenu, kulturnu, rodnu istoriju Univerziteta u Beču. Ona istražuje rodnu istoriju centralne i istočne Evrope. Profesorica Kraft je dobitnica nagrade Societas Jablonoviana Universität Leipzig, članica je njemačko-češke istorijske komisije, kolegijuma Carolinum, njemačko-poljske Kopernikus grupe, uredničkog odbora Docupedia Contemporary History i kourednica časopisa Journal of East Central European Studies.\nŠkolegijum: U Bosni i Hercegovini istorija se na univerzitetima, a pogotovo u osnovnim i srednjim školama, izučava na veoma tradicionalan način. Najviše se uči o ratovima, poznatim državnicima, generalima i političarima. Relacije između polova se rijetko uzimaju u obzir. Šta je rodna istorija i kako ona utiče na našu percepciju o istoriji?\nClaudia Kraft: Rodna istorija je metodološki pristup koji uzima ozbiljno činjenicu da istorijski akteri imaju rodne identitete. Možemo reći da je prethodnica rodne istorije bila istorija žena, posebno u zapadnoj Evropi gdje se drugi val feminizma od 1960-ih borio za veću zastupljenost žene u svim društvenim sektorima – ne samo u politici ili svijetu biznisa, nego i na univerzitetima. Kada pogledamo odsjeke za istoriju u šezdesetim, možemo vidjeti nedostatak predavačica i profesorica (samo je mali postotak pozicija pripadao ženama), ali i nedostatak žena kao predmeta istorijskog istraživanja. Tradicionalna istoriografija je do tog vremena ignorisala da žene imaju svoju istoriju i da se ne mogu kreirati istorijski narativi bez iskustava i doprinosa žena. Uključivanje žena u istoriografiju je stoga bio važan prvi korak prema pravcu polne istorije. U narednim decenijama, poslije 1960-ih, istorija žena je uspjela da bude zastupljenija na univerzitetima, bar u zapadnoj Evropi i Ujedinjenim Državama). Ali, ipak, dosta istraživačica je postalo nezadovoljno činjenicom da je istorija žena ostala samo dodatak opštoj istoriji i da je većina važnih dijelova istorijskih tema – istorija politike, diplomatije, ratova i revolucija – ostala u domenu muških stručnjaka. U isto vrijeme su se razvile tipične ženske teme koje su potisnule žene u istoriji u poprilično uzak sektor djelovanja: žene kao majke i supruge, istorija rađanja i materinstva i, naravno, istorija izuzetnih žena, kao naprimjer carica Marija Terezija kao moćna žena u politici. Ovo je značilo da je istorija žena imala veoma usku perspektivu i, što je još gore, opšta istorija se uopšte nije promijenila jer su tradicionalne teme i tradicionalne forme istorijskog pisanja još uvijek dominirale.\nŠkolegijum: Kada se dešava preokret koji uvodi rodnu istoriju kao značajnu istorijsku perspektivu?\nClaudia Kraft: Od kasnih 80-ih imamo novi i revolucionarni razvoj iz istorije žena u rodnu istoriju. Nakon toga je uzeta u obzir i naglašena ne samo činjenica da su žene kao žene djelovale u istoriji, već su istoričari takođe počeli razmatrati činjenicu da su rodne odrednice bile važne u većini društvenih sektora kao kod moći. To znači da je karakterizacija nečijeg ponašanja kao ženskog ili muškog bila važna u priči o relacijama moći u društvenim vezama. Koncept roda od tada nije samo predstavljao pretpostavljenu biološku konstituciju muškarca i žene, već je viđen kao neka vrsta simboličkog koda koji se mogao koristiti u opisu veoma različitih odnosa moći i hijerarhija. Američka istoričarka Joan W. Scott prva je naglasila značaj roda u istoriji. Diskursi u kojima su rodne odrednice igrale bitnu ulogu mogu se naći ne samo kada se opisuju odnosi između muškaraca i žena, jer njih redovito susrećemo u drugim temama koje se tiču istorije, kao na primjer kada ljudi pričaju o istoriji kao muškoj disciplini, nego kada su politički protivnici okarakterisani kao feminizirani ili kada institucije, poput nacionalnih država, počivaju na rodnoj raspodjeli rada koji se smatra osnovom političke stabilnosti. Pričati o rodu stoga znači pričati o društvenoj konstrukciji ženskog ili muškog ponašanja i o činjenici da se ovi društveni konstrukti mogu promijeniti. Sljedeća bitna tačka u razvoju rodnih studija je propitujuća hipoteza Judith Butler, koja kaže da nisu samo rodni identiteti konstruirani kao društveni identiteti, već da biološki pol nije prirodan i zato nije istoričan ili je izvan dosega istorijskog istraživanja. Judith Butler smatra da ne postoji nešto kao što je biološka esencija, koja onda postaje objekt različite definicije i interpretacije. Ona tvrdi da je od početka rodni identitet proizveden društvenim diskursima i da mi ne možemo misliti o biološkim karakteristikama izvan ovih diskursa. Njeno mišljenje je da individue nemaju biološki pol, one se ponašaju kao da imaju biološki pol koji se normalno može opisati kao muški ili ženski. Ukratko, rodna istorija uzima polne identitete ozbiljno. Danas to nije istorija koja integriše žene u opštu istoriju, nego se referiše na činjenicu da rodni identiteti mogu biti bazirani na različitim pretpostavkama biološke prirode ili kulturnih normi koje su relevantne za razdvajanje društvenih kolektiva u kategorije. Ove kategorije se danas sastoje ne samo od binarnog para žena i muškaraca. Rodna istorija takođe nije samo o odnosima žena i muškaraca, nego o odnosima moći uopšteno, koji su često opisani sredstvima rodne karakterizacije.\nŠkolegijum: Da li mislite da bi se rodna istorija trebala učiti u školama i biti dio kurikuluma?\nClaudia Kraft: Da. Potpuno sam ubijeđena da se istorija ne može predavati na sveobuhvatan način ukoliko se ignoriše činjenica da je rod zaista značajan. Istorijski akteri se uvijek mogu i jesu karakterizirali raznim identitetima. Zavisno od istorijske epohe, istorijski akteri su pod uticajem njihovog etniciteta, religijske pripadnosti, društvene i ekonomske pozicije, godina i fizičkih sposobnosti, ali i njihovih rodnih identiteta. Mislim da svaki istoričar treba misliti o ovoj kategoriji identiteta. Ignorisanje ove kategorije, po mom mišljenju, proizvodi vrstu istorijskog pisanja koja nikad neće moći da predstavi cjelokupnu sliku iskustava koje su doživjeli istorijski akteri. Debate o jednakosti polova su prisutne u današnjim političkim diskusijama, bar u većini država Evropske unije, i sigurna sam da će relevantnost ovih debata porasti i u Bosni i Hercegovini. Mislim da je veoma važno da obrazovanje uzme u obzir činjenicu da je rod, konceptualiziran kao biološka ili društvena kategorija, izum 21. vijeka, ali da se relevantnost u istoriji može pratiti kroz različite epohe i da se način na koji su ljudi mislili o rodovima i rodnim identitetima mijenjao kroz vrijeme. Učenje o rodnim identitetima u školama će omogućiti učenicima da misle više kritički o tome da je nešto prirodno ili normalno.\nŠkolegijum: U Bosni i Hercegovini istorija se često predstavlja kroz romantičarski pogled, gdje je najvažnija tema nacionalna istorija. Međutim, mi imamo tri etnonacionalne grupe, koje imaju različite interpretacije istih istorijskih događaja, ali iste predstave o ulogama žena u praistoriji ili istoriji, gdje se žene rijetko spominju, sve do sufražetskog pokreta. Ukoliko se i spominju, to je najčešće u ulozi domaćice i odgajateljice. Kako ovi tradicionalni pogledi utiču na oblikovanje mladih umova i na njihove percepcije o rodnim ulogama?\nClaudia Kraft: Smatram da je jednako problematično pričati o homogenom etničkom identitetu, kao i o homogenoj grupi žena. Plemkinja nema ista iskustva kao žena na selu, iako obje govore isti jezik ili pripadaju istoj religiji. U cilju prikazivanja diferencirane istorijske slike moramo pokušati veoma precizno istražiti na koji način različite kategorije, kao što su etnicitet, klasa, rodna pripadnost i slično, utiču na društveno pozicioniranje i samosvjesnost individue, ali i percepciju drugih istorijskih aktera. Za mene je jednako problematično kad se konflikti između muškaraca i žena ili između različitih klasa stavljaju iza neke vrste istorijskog glavnog narativa nacionalne istorije koja je predstavljena kao istorija jedinstava, i kao takva u kontrastu s drugim homogenim nacionalnim narativima. Ni rodne uloge ni etnički identiteti nisu statični, već su fluidni i oni se razvijaju i mijenjaju kroz vrijeme.\nŠkolegijum: Tradicionalni istoričari smatraju da sve što je došlo poslije romantizma u Bosnu i Hercegovinu jeste neka vrsta zapadnjačkih izuma koji su nastali iz luksuza i dosade. Šta mislite koji je najbolji način da se rodna istorija uvede u obrazovni sistem kojim godinama dominira tradicionalna percepcija istorije i prenosi se s generacije na generaciju?\nClaudia Kraft: To je teško pitanje. Ako razmotrimo kako je teško bilo da se rodna istorija usidri u obrazovne institucije u zapadnoj Evropi, postaje jasno da se ova istraživačka perspektiva ne može ustanoviti preko noći u univerzitetima u Bosni i Hercegovini. Dosta će zavisiti od toga ko predaje istoriju u BiH u budućnosti. Predavačice često donose sa sobom nova iskustva, koja ih podstiču da dođu do noviteta tematski i konceptualno. Generalno, ja sam ubijeđena da generacijska smjena može donijeti promjenu paradigmi. Mladi predavači vjerovatno neće htjeti nastaviti tradicionalne narative istorije, već će radije tražiti inovativne koncepte istorijskog pisanja. S obzirom na lična iskustva u vezi s uvođenjem metodoloških i konceptualnih inovacija, mislim da bi integracija bosanskohercegovačke akademije u internacionalni znanstveni prostor dosta pomogla. Integracija BiH u takav prostor bila bi prednost za sve učesnike jer konfrontacija s drugim istorijama uvijek može dovesti do promjene perspektive. Bosna i Hercegovina i druge zemlje Evropske unije mogu naučiti dosta jedne od drugih i odbaciti poglede koji su opterećeni stereotipima.\nŠkolegijum: Koju biste literaturu preporučili studenticama i profesorima/nastavnicama istorije koje nisu upoznate sa rodnom istorijom?\nClaudia Kraft: Imajući na umu studente koji su generalno otvoreni prema rodnoj istoriji kao konceptualnom pristupu, preporučila bih članak Joan W. Scott Gender: A Useful Category of Historical Analysis, objavljen u časopisu American Historical Review, br. 91.\n#intervju #rodni stereotipi #historija


Objavljeno subota, 24 jun 2017 07:44\nOdržani Olimpijski dan u Beranama predstavlja temu saopštenja Biroa za odnose sa javnošću Opštine Berane. Dostavljeno saopštenje Espona integralno prenosi.\nOvaj događaj su svojim učešćem upotpunili sportski kolektivi iz našeg grada sa svojim najmlađim članovima, njih više od 200, i to stonoteniserski klubovi „Budimlja“, „Budim“ i „Ivangrad“, ŽOК „Ivangrad 2011“, RК „Ivangrad“, Streljački savez opštine Berane, КК „Lim“, OКК „Ivangrad“, AК „Lim“ i ŽFК „Cveteks“.\n„Opština se u prethodnom periodu, uprkos otežanoj finansijskoj situaciji, trudila da pomogne sportske kolektive u našem gradu, da im omogući uslove za nesmetano funkcionisanje, a to ćemo činiti i ubuduće. Razvoj sportske infrastrukture u Beranama je od izuzetne važnosti za sve nas, a u prilog tome govori i izgradnja nove sportske hale čije nas otvaranje očekuje vrlo brzo. Tu je važno spomenuti i rekonstrukciju istočne tribine fudbalskog stadiona po UEFA standardima u saradnji sa FSCG. Naš cilj je da u nekom budućem periodu postanemo ozbiljna sportska destinacija ne samo u Crnoj Gori, nego i šire“, kazao je Stojanović iskoristivši priliku da posebno pozdravi organizatore i čelnike COК-a, rukometnu reprezentativku Emu Ramusović i našeg sugrađanina, rukometaša Mijajla Marsenića, koji je inače igra u reprezentaciji Srbije, a koji su svojim prisustvom uveličali ovaj dan, kao i sve mlade ljude iz različitih sportskik kolektiva koji su budućnost beranskog sporta”.\nPodsjećamo, Međunarodni olimpijski dan se organizuje u 206 zemalja svijeta povodom obiulježavanja rođendana Međunarodnog olimpijskog komiteta, zaključuje se u saopštenju Biroa za odnose sa javnošću Opštine Berane.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: Pozitivno mišljenje Demokratskom savezu Albanaca\nDRI 20. 11. 2019. 09:30 >> 09:29 0\nDržavna revizorska institucija (DRI) dala je pozitivno mišljenje na Godišnji konsolidovani finansijski izvještaj Demokratskog saveza Albanaca za 2018. godinu sa skretanjem pažnje i uslovno mišljenje na reviziju pravilnosti.\nDržavna revizorska institucija je izvršila finansijsku reviziju Godišnjeg finansijskog izvještaja i reviziju pravilnosti Demokratskog saveza Albanaca za 2018. godinu.\n"Na bazi sprovedene revizije, utvrđenog činjeničnog stanja i Izjašnjenja subjekta revizije na Preliminarni izvještaj DRI, nadležni Kolegijum DRI izražava pozitivno mišljenje na Godišnji konsolidovani finansijski izvještaj Demokratskog saveza Albanaca za 2018. godinu sa skretanjem pažnje i uslovno mišljenje na reviziju pravilnosti", saopšteno je iz DRI.\nFinansijskom revizijom, kako navode, utvrđeno je da je Godišnji konsolidovani finansijski izvještaj Demokratskog saveza Albanaca za 2018. godinu u svim bitno materijalnim aspektima sastavljen i prezentovan u skladu sa važećim okvirom finansijskog izvještavanja.\n"Pored iskazanog pozitivnog mišljenja na Godišnji konsolidovani finansijski izvještaj, nadležni Kolegijum skreće pažnju da subjekt revizije treba da sve troškove evidentira u Glavnoj knjizi i da iste iskaže u Godišnjem finansijskom izvještaju i da subjekt revizije treba da vrši usaglašavanje obaveza sa svim dobavljačima na kraju finansijske godine u cilju preciznog iskazivanja istih", navode iz DRI.\nRevizijom pravilnosti poslovanja Demokratskog saveza Albanaca je utvrđeno da nijesu sve finansijske i druge radnje usklađene sa zakonskim i drugim propisima koji su identifikovani kao kriterijumi za predmetnu reviziju.\n"Neusklađenost se odnosi na nedoslednu primjenu Zakona o finansiranju političkih subjekata i izbornih kampanja, Zakona o porezu na dohodak fizičkih lica i Zakona o računovodstvu", zaključili su iz DRI.\nDRI Demokratski savez Albanaca


MyCity » IT dešavanja u svetu » Očekuje nas pretplata na gledanje nekih YouTube videa\nPoslao: 07 Maj 2013 09:12\nGoogle planira uvođenje novih sistema pretplate na stručne YouTube video kanale, a sve sa ciljem da promeni sadašnji sistem prihoda od reklama i uvođenja novih sadržaja. Google bi mogao da lansira novi servis već ove nedelje, gde bi više od 50 YouTube kanala nudilo sadržaj po ceni od 1,99 dolara mesečno. Još ranije je bilo pomena da Google planira i lansiranje pretplate na neke muzičke kanale, kasnije ove godine, a dogovor je postignut sa kompanijom Warner Music Group. Google ove poteze pravda kao izuzetno bitnim alatkama kako bi se povećali dodatni izvori zarada kreatora sadržaja, a u tu svrhu je investirao oko 200 miliona dolara u marketing i promovisanje originalnog sadržaja na YouTube sajtu.\nUkupno su 424 korisnika na forumu :: 14 registrovanih, 0 sakrivenih i 410 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije


FK Trajal predstavio novog trenera i igračko pojačanje | RTK\nFK Trajal predstavio novog trenera i igračko pojačanje\nNa konferenciji za novinare predstavljeni su novi šef stručnog štaba FK Trajal Goran Lazarević i Predrag Pavlović, koji predstavlja značajno igračko pojačanje.\nSportski direktor Kluba Milan Gašić rekao je da nije bilo teško dogovoriti se sa Goranom Lazarevićem da se vrati u Klub u kome je već ostvario dobre rezltate, pa se nada uspešnom nastavku saradnje. Rekao je i kako mu je drago što je Predrag Pavlović odlučio da igračku karijeru završi u svom gradu, dodajući kako Trajal godinama teži da u klubu ima što više igrača upravo iz Kruševca.\nPredrag Pavlović je rekao da mu je zadovoljstvo što se posle 10 godina vraća u Kruševac i da smatra važnim što se u Trajalu mladim fudbalerima pruža šansa da se, uz podršku starijih kolega, stasaju u kvalitetne igrače.\nPrethodno : U protekla 24 sata, prema podacima Zavoda za javno zdravlje Kruševac, nema novozaraženih od Kovida 19\nSledeće : Sveže, sušene i u salamuri, srpske pečurke visoko cenjene na tržištu zapadne Evrope


Zaoštravanje odnosa SAD i Rusije\nPredsednici Rusije i SAD, Vladimir Putin i Barak Obama\nSjedinjene Države prekinule su bilateralne razgovore sa Rusijom o primirju u Siriji zato što, kako je saopšteno, Rusija i sirijska vlada nastavljaju sa vojnim napadima na civile.\n"Sjedinjene Države prekidaju učešće u bilateralnim kontaktima sa Rusijom, uspostavljenim za održavanje prekida neprijateljstava. Nismo lako doneli tu odluku", saopštio je portparol Stejt Departmenta Džon Kirbi.\nKirbi je naglasio da Rusija ili nije želela ili nije mogla da privoli Siriju da se pridržava dogovora sa Moskvom. Umesto toga, Rusija i sirijski režim opredelili su se za vojni kurs, dodao je Kirbi.\n"Jasno je da Sjedinjene Države i Rusija nemaju više o čemu da razgovaraju kada je reč o postizanju sporazuma koji bi doveo do smanjenja nasilja u Siriji. I to je tragično", naveo je portparol Bele kuće Džoš Ernest.\nTakođe je dodao: "Svi su izgubili strpljenje sa Rusijom".\nMada su razgovori suspendovani, SAD će nastaviti da koristi uspostavljene kanale komunikacija sa Moskvom kako ne bi dolazilo do konfliktne situacije prilikom anti-terorističkih operacija u Siriji.\nAmerički državni sekretar Džon Keri zapretio je prošle nedelje da će okončati razgovore sa Rusijom zbog nastavka bombardovanja sirijskog grada Alepa.\nRuski predsednik Vladimir Putin prethodno je potpisao dekret kojim se suspenduje sporazum Rusije i SAD o uništenju viška plutonijuma, a kao razlog su navedene "neprijateljske akcije SAD".\nPutin, takođe, tvrdi da Sjedinjene Države nisu bile u stanju "da osiguraju ispunjavanje obaveza da spreče ponovno korišćenje plutonijuma iz demontiranih nuklearnih bojevih glava". Dekret je danas dostavljen Državnoj dumi, donjem domu ruskog parlamenta, dok je Putin zatražio od zakonodavaca da podrže suspenziju dogovora o plutonijumu.\nSporazum, potpisan 2000. godine i obnovljen 2010. poziva obe nuklearne sile da uklone plutonijum iz svojih programa odbrane. Na osnovu sporazuma iz 2010., koji su potpisali ruski ministar spoljnih poslova Sergej Lavrov i tadašnja američka državna sekretarka Hilari Klinton, svaka strana je obavezna da uništi po 34 tone plutonijuma putem sagorevanja u nuklearnim reaktorima.\nKlinton je svojevremeno isticala da je pomenuta količina plutonijuma dovoljna za proizvodnu 17.000 komada nuklearnog oružja.


Klub se stabilizuje\nIstaknuto je da se zahvaljujući mladima koji su preuzeli klub u najtežim trenucima stanje stabilizuje, a dugovanja umanjuju\nPredstavnici NK “Čelik” danas su predstavili kvartalni izvještaj finansijskih tokova kluba, realizovane ciljeve te planove za budućnost kluba.\nNa današnjoj konferenciji novinarima su se obratili predsjednik NK “Čelik” Denis Mušović koji je kazao da su računi blokirani te da je njihova deblokada prvi korak ka ozdravljenju kluba, zbog čega su poduzeli sve aktivnosti na rješavanju ovog problema.\n– Ova uprava je za 47 igrača i trenera kao i 12 uposlenika radne zajednice isplatila ukupno 502.650 KM čime je uz dogovor sa svima ušteđeno više od 700.000 KM. Čelik danas ima više od milion KM manje duga nakon odlaska investitora iz Turske. Nećemo dozvoliti da klub bude u situaciji da obećava nešto što ne može ispuniti i da kasnimo sa obavezama koje imamo prema uposlenicima i igračima – istaknuo je Čerim.


Lavovski popust\tVil Djurant\tREFORMACIJA\nU ovom tomu Istorije civilizacije, Vil Djurant se bavi izučavanjem ljudi i ideja, verovanja i važnih događaja u doba reformacije. To je zasebna i nezavisna studija reformacije verovatno najznačajnijeg događaja moderne istorije i u isto vreme nastavak monumentalnog istoriografskog rada dr Djuranta. U ovom tomu, Vil Djurant oživljava i osvetljava snažnu dramu jedne epohe koju su, baš kao i našu, uznemiravale česte revolucije. On otkriva da socijalna revolucija prati versku revoluciju u gotovo svakoj fazi reformacije, i ova je knjiga napisana upravo sa tog nekonvencionalnog stanovišta dveju konvergentnih drama. Na početku autor razmišlja o religiji uopšte, o njenom delovanju na pojedinca i na grupu, kao i o stanju i problemima Rimokatoličke crkve u toku dva veka pre Lutera. On se bavi Engleskom, Nemačkom i Češkom, prikazujući ideje i sukobe luteranske reformacije, te sa simpatijama razmatra Erazmove napore usmerene na mirno samoreformisanje Crkve. Komentari\nRSD 35,928.00\tDOBA VERE II DEO\nRSD 1,209.60\tISTOČNE CIVILIZACIJE\nRSD 924.00\tDOBA LUJA XIV


Švedska preporučila vakcinu AstraZeneca za starije od 65 godina\nŠvedske vlasti od 4. marta preporučuju vakcinu AstraZeneca protiv korona virusa za starije od 65 godina na osnovu novih britanskih istraživanja, prenela je agencija AFP.\nTa vakcina se do sada nije preporučivala starijim od 65 godina zbog nedovoljnih podataka o efikasnosti kod te starosne grupe.\n"Sada tri velike studije u Velikoj Britaniji pokazuju da vakcina AstraZeneca ima dobar zaštitni efekat, čak i za ljude starije od 80 godina, i da je zaštitni efekat uporediv sa efektom ostalih odobrenih vakcina", navodi se u saopštenju zdravstvenih vlasti.\nFrancuska odobrila vakcinu AstraZeneca za starije od 65 godina\nNemačka je 4. marta isto preporučila, Belgija je to učinila dan ranije, dok Francuska preporučuje vakcinu AstraZeneca za osobe između 65 i 75 godina, javlja AFP.\nVakcina Oxford-AstraZeneca široko se koristi u Velikoj Britaniji, ali nekoliko zemalja EU ograničavalo je na mlađe od 65 godina.\nEU regulator za lekove odobrio je vakcinu AstraZeneca za sve odrasle osobe, ali na svakoj je članici da postavi svoju politiku uvođenja.\nBritanski istraživači naveli su u preliminarnim nalazima početkom prve sedmice marta da je jedna doza vakcine Pfizer) ili AstraZeneca protiv COVID-19 smanjila rizik od hospitalizacije kod osoba starijih od 70 godina za 80 odsto, u odnosu na ljude slične dobi koji nisu bili vakcinisani.


Čemu paranoja zbog „bregzita“? - Sputnjik Srbija\n08:00 11.05.2016 (osveženo 08:10 11.05.2016) Preuzmite kraći link\nOtkako se 1975. pridružila Evropskoj ekonomskoj zajednici, koja će kasnije prerasti u EU, odnosi Velike Britanije i Brisela bili su kontroverzni, ambivalentni i s vremena na vreme zategnuti. London se uvek držao na distanci u odnosu na briselsku administraciju i neke od centralnih stubova zajedničke evropske politike, kao što su zajednička valuta ili Šengenski sporazum, a nemušti evropski odgovori na nove krize samo su podgrejali britanski evroskepticizam.\nZagovornici izlaska Britanije iz EU, „bregzita“, tvrde da bi povratkom punog suvereniteta Britanija bolje upravljala imigracijom, oslobodila se tegobnih pravila i ubrzala ekonomski rast.\nNapuštanje EU sa sobom nosi velike rizike, smatraju njihovi oponenti. Velika Britanija će se, između ostalog suočiti sa mogućnošću gubitka trgovinskih povlastica sa EU, svojim najvećim trgovinskim partnerom, a na prepreke će naići i njen veoma razvijen finansijski sektor. U međuvremenu, tvrde zagovornici ostanka Britanije u Uniji, „bregzit“ može da ojača nacionalističke pokrete širom kontinenta, od Škotske do Mađarske, sa nepredvidivim posledicama po evropski projekat.\nOvim glasovima pridružili su se i na drugoj strani okeana. Bivši američki ministri finansija, državni sekretari i sekretari za odbranu, u nekoliko otvorenih pisama apelovali su na Britance da se na referendumu 23. juna izjasne za ostanak u Uniji, napominjući da specijalne veze između SAD i Britanije nikako ne mogu da budu zamena za EU.\nNjima se pridružilo i pet generalnih sekretara NATO-a. Svi oni veoma otvoreno upozoravaju na negativne posledice koje će Britanija i njeni građani pretrpeti zbog napuštanja Unije. A britanski premijer Dejvid Kameron upozorio je čak da Evropi preti rat ukoliko njegova zemlja istupi iz EU.\nAko su svesni negativnih posledica napuštanja Unije, pitanje svrhe organizovanja referenduma nameće se samo. Bivši srpski ambasador u Velikoj Britaniji, Vladeta Janković, kaže da Britanci organizuju referendum zbog velikog pritiska javnosti.\n„U Velikoj Britaniji postoji jedan, rekao bih, veći deo populacije koji smatra da je Britanija u EU samo na šteti, i to se ne može ignorisati. To je nešto što svaka politička stranka mora da uzme u obzir“, napominje Janković.\nOn podvlači presudnu ulogu Vašingtona na britansku politiku i kaže da je moguće da će poruka sa druge strane Atlantika igrati presudnu ulogu u odluci Britanaca o ostanku u EU.\n„Sve što se iz Evrope govori i čini apsolutno nema nikakvog efekta u britanskom javnom mnenju. Iskustvo kaže da obično biva onako kako Vašington hoće“, objašnjava Janković.\nSpecijalne veze između SAD i Britanije, koje vekovima postoje, kaže Janković, čine osovinu NATO-a, koji je presudno važan i važniji od britanskog članstva u EU.\n„Britansko članstvo u EU od samog početka je bilo, zapravo, produžena ruka Vašingtona i Britanija je u EU zato da bi štitila i zastupala interese SAD. Ali čak i ako bi izašla (iz EU), NATO ostaje i to se kvariti neće i ne može“, zaključuje Janković.\nIz Amerike već duže vreme stižu poruke da bi Amerikanci radije videli Britaniju u EU, nego van nje. To su poručili i odlazeći predsednik SAD Barak Obama i najverovatniji kandidat Demokratske stranke na američkim predsedničkim izborima Hilari Klinton, a njima se pridružuje sve više uticajnih američkih političkih veterana.\npritisak, paranoja, posledice, referendum, referendum o izlasku Velike Britanije iz EU, EU, Dejvid Kameron, EU, Velika Britanija


Startap ekosistem u Srbiji napreduje brzim koracima! - PORTAL\nStartap ekosistem u Srbiji napreduje brzim koracima!\nNenad Nikolin, direktor startapa CouchCoach, specijalno za Marketing mrežu govori šta nedostaje startap ekosistemu u Srbiji, ali i koji su potencijali, kao i u kojoj meri je marketing strategija važna za startape u razvoju.\nMislim da startap ekosistem u Srbiji napreduje brzim koracima, i da smo blizu trenutka kada ćemo se ponositi prvom kompanijom koja vredi ili je prodata za magičnu vrednost od jedne milijarde dolara. Nedavna akvizicija startapa Frame od strane Nutanixa, kao i uspesi iz regiona pre svega Rimac automobila i Outfita 7 nagoveštavaju da će evropski i svetski investitori obraćati sve veću pažnju na ex-YU regiju, tako da smo mi na potezu, da ih spremni dočekamo. Opredeljenost Vlade Republike Srbije da podstakne razvoj preduzetništva i startap zajednice veoma je značajna za ceo ekosistem, a program koje sprovodi Fond za Inovacionu delatnost iz godine u godinu značajno ubrzava proces unapređenja proizvoda koje startapi kreiraju u ranim fazama do verzije spremne za plasman na domaće i inostrana tržišta. Što se tiče nedostataka ekosistema, oni se pre svega ogledaju u nedostatku kapitala za podsticaj u ranim fazama startapa, tj. u trenucima kada osnivač ili osnivači treba da iz ideje kreiraju prvi prototip proizvoda kao i da adekvatno istraže tržište, pre svega međunarodno. Pre svega drugog najveći potencijal koji posedujemo jeste ljudski, tj. posedujemo obrazovani kadar, sa dobrim znanjem stranih jezika, naročito engleskog. Veliki deo rasta IT biznisa je poslednjih godina iz oblasti usluga outsourcing-a, i što je veoma važno sa dobrim ocenama i referencama od strane naručilaca. Za očekivati je da će deo eksperata koji se dobro pokazao u pružanju navedenih usluga, prepoznati neku novu šansu, poslovnu priliku, upravo u kreiranju novih proizvoda, novih distributivnih i poslovnih modela koji se mogu plasirati na inostranim tržištima. Poznavanje tržišta na kome se pruža usluga, čak i ako se živi na nekom drugom mestu i u okviru druge kulture je danas imperative za svakog osnivača.\nPreduzetništvo je od presudne važnosti za kreiranje zdrave ekonomije i napredak društva, a time i države. Od naročite važnosti je upravo u trenucima kada se dešavaju velike promene u društvima na svetskom nivou, ponuditi proizvode i servise zasnovane pre svega na informacionim tehnologijama. Primeri malih naroda, u smislu brojnosti, poput recimo Estonije ili Izraela koji su kreirali takva okruženja koja podstiču preduzetništvo, inovativnost u kombinaciji sa stabilnim izvorima finansiranja treba svakako da nam budu uzori. Konkurentnost se treba konstantno podsticati, a sa time treba krenuti još od osnovne i srednje škola. Kao što svi znamo novo zlato nije nafta već su podaci, a da bi se podaci shvatili i pametno upotrebili u cilju kreiranja proizvoda potrebno je dubinsko razumevanje procesa koji se posmatraju kao i potreba koje imaju korisnici. Iz četvrte industrijske revolucije koja se odvija pred našim očima kao pobednici će izaći ona društva i države koje budu „proizvele“ preduzetnike koji su dovoljno smeli, hrabri i sa dovoljno znanja da se upuste u utakmice svetskog ranga.\nMarketing strategija je svakako jedna od presudnih elemenata od kojih zavisi uspeh startapa naročito u trenutku kada je kreiran prototip i kada je potrebno na što bolji način „ispričati“ priču o tome šta se želi postići. Da bi startap dobio investiciju neophodno je što bolje iskomunicirati sa javnošću, ciljnim grupama tj. korisnicima kojima je servis ili proizvod namenjen. Naše je iskustvo da smo i pre kreiranja prototipa aplikacije sa puno ljudi podelili ideju o tome šta želimo da napravimo, a to je aplikacija kroz koju navijači mogu da komuniciraju sa svojim omiljenim timom u realnom vremenu kao i da se međusobno takmiče. Ključne reči koje smo koristili u komunikaciji su bile „trener sa kauča“, „savetuj trenera“, „budi aktivan u toku meča“, „pokaži da si najbolji trener sa kauča“. Sa početkom saradnje sa ABA ligom, osim web sajta, pokrenuli smo komunikaciju putem e-maila, telefona, vibera, a za potrebe najvećih klubova lige KK Crvena Zvezda, KK Partizan, KK Cedevita, KK Cibona, KK Zadar, KK Mega Bemaks smo kreirali posebne vizuale nakon svake odigrane utakmice koje su klubovi postavljali na svojim društvenim mrežama. Od velikog značaja su nam bili javni nastupi na takmičenjima startapa, gde smo dobijali dodatno samopouzdanje, a svakako jedan od presudnih događaje je bilo takmičenje Spark.me održano u Bečićima 2017 na kome smo pobedili i osvojili put za TechCrunch u San Franciscu. Veoma važno za naš startap je što smo dobili podršku košarkaških stručnjaka poput Igora Kokoškova, Dejana Milojevića, Aleksandra Džikića, te doajena košarkaškog novinarstva Vladimira Stankovića i Zorana Šećerova. Može se reći da smo od tada kontinuirano u medijima a što veoma znači da zadržavane i povećavanje pažnje o tome šta radimo i kakvi su nam ciljevi. Početkom saradnje sa najznačajnijim evropskim takmičenjem Euroleague i saradnja tokom Final Four 2018 u Beogradu i u Baskoniji 2019 kao i ulazak u program finansiranja Fonda za Inovacionu delatnost su nas dodatno pozicionirali ne samo na regionalnoj već i na evropskoj pozornici.\nAko dozvolite, govorio bih o kontinuiranoj edukaciji, zato što je to pretpostavka da bi se spremno dočekali svi izazovi koji stoje pred osnivačem ili osnivačima startapa. Meni kao osnivaču startapa CouchCoach mogu reći da je bilo lakše pre svega iz razloga što sam već osnivač i direktor IT konsultantske kuće Fractal Dimension, i što sam već pokretao startape koji uspešno opstaju na tržištu, radi se o servisima MojeVino, S&N Winehouse, MojaVizikarta, Wine Tour Panajotovic. Iz svog iskustva mogu reći da sam uvek smatrao da je od velika važnosti bilo što bolje kreirati priču koja će pratiti proizvod ili servis, imati kvalitetan logo i grafička rešenja i dobro komunicirati sa korisnicima. Za naš startap je svaki uspeh na takmičenjima od velikog značaja, a ono po čemu bih izdvoji nedavno održani Seedstars u Novom Sadu, je slobodno mogu reći izuzetno profesionalno organizovan skup, sa veoma korisnim prvim danom u kome smo od mentora dobili veoma korisne savete i uputstva. Samo takmičenje koje je održano u punoj sali rektorata odlično je organizovano, a posebno smo ponosni što smo uspeli pobediti u veoma jakoj konkurenciji. Već smo započeli pripreme za Seedstars CEE koji će biti održan u novembru mesecu u Kazahstanu i planiramo da se predstavimo u što boljem svetlu i nadamo se plasiramo na svetsko takmičenje koje će biti održano u aprilu sledeće godine u Švajcarskoj.\nFoto: Nenad Nikolin and mentor Hendrik Halbe, during the preparation for Get in the Ring Global Meetup\nTekst objavio: UrednikDatum: 19.06.2019, 00:58 20.06.2019


Atinjani The Cave Children 22. septembra u Kragujevcu ~ Mreza Kreativnih Ljudi\nAtinjani The Cave Children 22. septembra u Kragujevcu\n21.9.16 desavanja, koncert No comments\nThe Cave Children je psihodelični pop rok bend iz Atine koji čine Vassilis Vlahakos (vokali/gitara), Vassilis Nitsakis (bas gitara), Dimitris Stergiou (bubnjevi) i Orestes Benekas (klavijature). 22. septembra u 21:30 nastupiće u Studentskom kulturnom centru u Kragujevcu a cena ulaznice za ovaj koncert iznosi 300 rsd.\nBend je nastao 2013. godine a 2015. izdaje album prvenac "Quasiland" koji je dobio pozitivne kritike u štampi kao što su NME, Shindig!, Happy Magazine. Ubrzo slede brojni nastupi po Grčkoj i Kipru, a najzapaženiji su oni sa Allah Las, Lana del Rey, Radio Moscow, Ought. Trenutno su na svojoj prvoj evropskoj turneji u okviru koje će posetiti i Srbiju.\nZa ljubitelje bendova The Beatles, Tame Impala, Temples…


Ambasador Hil: Srbija da razmisli\nAmerički ambasador u Srbiji Kristofer Hil izjavio je u intervjuu Glasu Amerike da SAD i EU očekuju da se Srbija priključi sankcijama Rusiji, ali da sama odlučuje o tome i da nema pritisaka. On nije mogao da kaže da li će biti posledica po srpsko-američke odnose ako Srbija ostane pri svojoj trenutnoj poziciji.\nAmbasador SAD u Srbiji Kristofer Hil (Printskrin Jutjub)\nGovoreći o odnosima Srbije i Rusije, Hil je istakao da se Rusija veoma udaljila od onoga što zovemo međunarodnim dostojanstvom i od zapadnih vrednosti, a onima koji i dalje misle da će Moskva nekako pomoći oko Kosova poručio je da treba ponovo da razmisle o tome.\nKomentarišući nedavnu posetu američkih kongresmena Beogradu, Hil je kazao da se govorilo o odnosima Srbije i SAD, koji je ocenio kao dobre, a jedna od tema bila je i situacija u Ukrajini.\nAmerički predstavnici izneli su različite aspekte te situacije u kombinaciji sa odnosom Srbije i EU, i činjenicom da iz perspektive EU i SAD, Srbija treba da se ponaša kao članica Unije i da pridruži se sankcijama, rekao je Hil.\nOn je potvrdio reči predsednika Srbije Aleksandra Vučića da se poruka senatoru Krisu Marfiju da ga zove za 60 dana nije odnosila na odluku o sankcijama Rusiji, već na jedno ekonomsko pitanje.\nIstakao je da je tada Srbiji poručeno da nije pitanje da li ide na Istok ili Zapad, već postoji samo jedan pravac, a na Srbiji je da odluči koliko brzo tamo želi da stigne.\nRusija sada teško može biti uzor, nije zemlja koju biste želeli za prijatelja ili saveznika i mislim da postaje sve jasnije šta zemlje treba da urade, ali na njima je da odluče i niko nikoga ne pritiska, ljudi u Srbiji treba da kažu u kom pravcu žele da idu, kazao je Hil.\nOn nije mogao da se izjasni da li će biti nekakvih posledica po odnose Srbije i Amerike ako se ne uvedu sankcije Rusiji, istakavši da je to hipotetičko pitanje, ali je poručio da bi Sjedinjene Države svakako želele da prodube odnose sa Srbijom.\nSa Srbijom razgovaramo o tome šta možemo da uradimo zajedno kako bi se ovaj rat okončao. Ne bih da ulazim u to, ne govorimo o posledicama, ali suština je da bismo želeli bolje odnose i mogućnost da nađemo zajednički interes, rekao je Hil.\nNa pitanje ima li Vašington protivtežu tome što srpski zvaničnici govore da Rusija brani interese Srbije na Kosovu, američki ambasador je ocenio da nije video ništa što ukazuje da Rusija štiti bilo koga, osim Vladimira Putina.\nNaglasio je da bi bio veoma oprezan sa argumentima da Srbija ima koristi od poteza Rusije, dodavši da razume dinamiku u Savetu bezbednosti UN i shvata suštinu, ali ne misli da Srbija treba da gleda u Rusiju u korelaciji sa Kosovom, ili obrnuto, već svaku situaciju treba da sagleda posebno.\nKomentarišući odluku Srbije da kupuje oružje i na Zapadu i na Istoku, Hil je rekao da Srbija treba da razmišlja dugoročno o bezbednosnoj strukturi koja je čini sigurnom, a smatra da su najbolje zajedničke bezbednosne strukture.\nZnam da se Srbi ne slažu sa ovim, ali najbolje je za Srbiju da bude u NATO. Za to će biti potrebno vreme, jer sam veoma dobro svestan istorije, ali istoričari gledaju unazad, a diplomate unapred, zbog čega verujem da će Srbija shvatiti da je zajednička odbrana najbolje rešenje, poručio je Hil.\nNa pitanje da li se slaže sa ocenom Fridom hausa da Srbija nije demokratski već hibridni režim, da su medijske slobode ugrožene, a korupcija je rasprostranjena, Hil je istkao da su to složena pitanja koja se tiču ovdašnje unutrašnje situacije i šta se radi po pitanju medijskih sloboda.\nVerujem se da će Srbija uvideti da su slobodni mediji deo demokratije i da je demokratija put ka boljoj ekonomskoj situaciji, jer podrazumeva pluralizam mišljenja, i mislim da Srbija tome treba da teži, ali ja sam ovde gost i Srbi sami treba treba da odluče o tome, kazao je Hil.\nDodao je da ne želi da ulazi u to da li se slaže sa nalazima određenih organizacija, jer ima lično mišljenje o tome, ali ne bi da ga iznosi.


Dove Go Fresh Fresh Touch hranljivi krem gel za tuširanje\nOsvežavajuće tuširanje je sjajan način da započnete dan, a ovaj hidratantni gel za tuširanje istovremeno neguje kožu.\n• Svež, umirujući miris krastavca i zelenog čaja revitalizuje vaša čula\n• Nežno čišćenje i prirodna hranljivost za meku i glatku kožu\nZato smo stvorili Dove Go Fresh Fresh Touch hranljivi krem gel za tuširanje, hranljivi gel za tuširanje sa nežnim, osvežavajućim mirisom krastavca i zelenog čaja koji pruža osećaj sveže i hidrirane kože.\nOvaj blagi gel za tuširanje, sa NutriumMoisture™ tehnologijom, kombinuje nežna sredstva za čišćenje sa prirodnim hranljivim sastojcima za kožu čineći je mekšom i glađom. I uz Dove Go Fresh Fresh Touch hranljivi krem gel za tuširanje, sve to dolazi zajedno sa okrepljujućim mirisom za revitalizaciju čula što pomaže pri otpočinjanju jutra. Jednostavno istisnite veću količinu gela za tuširanje na ruke ili sunđer za tuširanje i uživajte u peni i osvežavajućem mirisu a potom isperite.\nPročitaj više 6 mitova o čišćenju kože: razotkriveni


Vesti online / Vesti / Društvo / Jutro u minusu, a ovo je detaljna prognoza za narednih 6 meseci!\nJutro u minusu, a ovo je detaljna prognoza za narednih 6 meseci!\nPrema prognozi Republičkog hidrometeorološkog zavoda Srbije tokom dana se na području cele zemlje predviđaju mraz i magla na sveru i zapadu zemlje, a tokom dana pretežno sunčano.\nNeko je mogao već da napravi Sneška Belića\nDo kraja nedelje pretežno oblačno, u četvrtak i petak, mestimično sa kišom, više padavina u južnim i jugozapadnim krajevima, na višim planinama sa snegom, a za vikend i u ponedeljak hladnije, pa se sneg očekuje ponegde i u nižim predelima. Zatim se očekuje hladan period i bez padavina.\nU Beogradu i široj okolini srednja maksimalna temperatura vazduha tokom februara biće oko 6,5 stepeni.\nDa li će biti proleća?\nSRBIJA Pao prvi sneg - dokle će trajati?


Ustavna reforma Bosne i Hercegovine - Damjan Pavlica - Peščanik\nDo sada su svi predlozi išli ka većoj unitarizaciji i smanjenju nadležnosti entiteta, što, očekivano, izaziva protivljenje pokrajinskih moćnika. Stoga ne predlažem ukidanje ovlaštenja, što je najveći „strah“ srpskih predstavnika, već ukidanje nacionalizma kao konstitucionalnog osnova Bosne i Hercegovine.\nGlavna promena je, pre svega, simbolička, i sastoji se u promeni naziva. Prvo, umesto nejasne strane reči entitet, valjalo bi koristiti jasnu domaću reč pokrajina, za autonomnu političku jedinicu unutar jedne države. Drugo, nazivi pokrajina i gradova ne bi smeli nositi etnički već samo geografski prefiks. Svi gradovi i regije pripadaju podjednako svim građanima Bosne i Hercegovine.\nPolazeći od sadašnjeg stanja, možemo reći da Bosna i Hercegovina ima dve pokrajine: Severoistočnu, zvanu Srpska, i Jugozapadnu, zvanu Federacija.\nGlavni grad Bosne i Hercegovine zaslužuje da bude onaj koji ima najveći kapacitet multietničnosti, odnosno čija etnička struktura najbolje odražava etničku strukturu BiH. Ukoliko Sarajevo ne vrati svoju multietničnost, trenutno je najozbiljniji kandidat Brčko.\nPredsedništvo BiH bi valjalo ustrojiti po uzoru na sedmočlani švajcarski Federalni savet, u kom su zastupljene 3 glavne partije sa po 2 člana, a jedno mesto ima jedna manja partija (po ključu 2-2-2-1). Odlučuje se konsenzusom, a Predsedavajući se rotira svake godine.\nKao državni simbol Bosne i Hercegovine predlažem novi simbol ljudskih prava sa otvorenom šakom, koji veoma podseća na drevni simbol sa stećaka.


Süddeutsche Zeitung: Srbija se postupno trijezni od ruskog uticaja – Bosna online\n9 Decembra, 2014 bosnatopvjesti\nSüddeutsche Zeitung: Srbija se postupno trijezni od ruskog uticaja\nZa Srbiju je bilo otrežnjujuće saznanje da u ugovoru o prodaji NIS-a nije bilo nikakve klauzule o odšteti ili doplati u slučaju da gasovod “Južni tok” propadne, piše nemački list Süddeutsche Zeitung. Moskovsko talasanje protiv EU u Srbiji ima sve manje podrške, ukazuje njemački list.\nU tekstu o odnosima Srbije i Rusije, minhenski dnevnik piše da je djelovalo kao da je Srbija napravila dobar posao kada je 2008. prodala naftnu kompaniju NIS ruskom državnom koncernu “Gasprom”.\n“Naravno, ‘Gasprom’ je za kontrolni paket akcija platio samo 400 miliona eura, a to nije bila ni petina tržišne vrijednosti”, ukazuje njemački list.\nSüddeutsche Zeitung podsjeća da je taj dogovor bio tek dio većeg energetskog paketa, koji je podrazumijevao da će Rusija graditi gasovod “Južni tok” kroz Srbiju, domaće firme će na gradnji zaraditi najmanje pola milijarde eura, a kasnije će od tranzita u budžet stizati do 300 miliona godišnje.\n“Srbija je uvidjela da je iz Moskve nisu čak ni konsultovali. Ali ne samo to: otrežnjujuća je bila spoznaja da u ugovoru o prodaji NIS-a nije bilo nikakve klauzule o odšteti ili doplati u slučaju da gasovod propadne”, piše njemački list.\nNa pitanje kome da se Srbija obrati za odštetu, ruski ambasador Aleksandar Čepurin odgovorio je kratko i pogrešno: Evropskoj uniji. A zapravo EU ima veze sa gasovodom samo utoliko što je tražila od Rusije da u tranzitnim zemljama i konkurenti imaju pristup cijevima gasovoda onako kako predviđa evropsko pravo, podsjeća Süddeutsche Zeitung.\nList ocjenjuje da je Čepurinov nonšalantni odgovor “posljednji u nizu manevara kojima Rusija pokušava da napujda Srbiju protiv evropskih integracija”.\nKako se dodaje, pritisak se pojačava posebno jer vrijednost Srbije u međunarodnoj politici raste od 1. januara kada Beograd zvanično preuzima predsjedavanje OSCE-a, koji je jedno od glavnih oruđa u prevladavanju krize u Ukrajini.\nUz još nekoliko primjera, list konstatuje da “moskovsko talasanje protiv EU” u Srbiji ipak ima sve manju podršku.\nIstina, petina Srba još uvek vjeruje da je Rusija najveći finansijski darodavac, iako od 2000. godine Moskva nije dala nikakvu bespovratnu pomoć Srbiji.\nU Kancelariji za evropske integracije kažu da je u istom periodu pomoć EU i pojedinih članica poput Nemačke, Italije ili Holandije – iznosila ukupno 4,2 milijarde eura.\nList na kraju citira ankete koje pokazuju rastuću podršku evropskim integracijama – “da je danas referendum o tome, 53 odsto Srba bilo bi za, a samo 28 odsto strogo protiv”.\nPrevious Bosnjacki emigranti pisali o Bosnjastvu jos daleke 1963 u Becu\nNext Dodik ponudio Mogerini i Hanu dokument kojim negira BiH i njene institucije


RTS :: Tviter i Fejsbuk zaključali Trampove naloge\nSvet Tviter i Fejsbuk zaključali Trampove naloge\nčetvrtak, 07. jan 2021, 07:22 -> 07:33\nAmerički predsednik ne može direktno da se obraća pratiocima jer je menadžment društvenih mreža procenio da je svojim objavama podsticao nasilje u Vašingtonu.\nTviter nalog još uvek aktuelnog predsednika SAD sa 88 miliona pratilaca zaključan je na 12 sati zbog nekoliko objava koje su ocenjene kao neprimerene i podsticanje na nasilje, uz upozorenje da bi zabrana mogla biti i trajna ukoliko Tramp ne izbriše sporne tvitove.\nTrampov nalog na Fejsbuku sa 35 miliona pratilaca zaključan je na 24 sata, a i Instagram je najavio sličnu odluku.\nOve odluke donete su posle brojnih kritika javnosti da američki predsednik zloupotrebljava društvene medije za širenje dezinformacija i pozivanje pristalica da spreče legalnu proceduru transfera vlasti u SAD posle izbora.\nTviter i Fejsbuk dugo su se opirali sličnim pozivima da se Trampu onemogući direktno i nefiltrirano obraćanje pratiocima argumentujući to pravom javnosti da se informiše.\nTaj stav delimično su revidirali početkom izborne 2020. godine kada su uveli filtraciju objava što je značilo da su neki Trampovi tvitovi i postovi označeni kao netačni uz link prema medijskom sadržaju koji to potvrđuje, a neki su blokirani.\nSlično je postupio i Jutjub gde su blokirani video snimci koje su snimali demonstranti koji su upali u zgradu na Kapitol hilu.\nUprkos ovim odlukama kritičari krive društvene medije za situaciju u kojoj su se SAD našle tvrdeći da su Tramp i njegove pristalice iskoristile veliku moć mreža za pozive na pobunu i nepriznavanje izbornih rezultata.\nDonald Tramp se tokom protesta više puta obratio građanima preko Tvitera pozivajući ih da se povuku iz zgrade Kongresa i Senata i poštuju organe reda, ali i tvrdeći da su izbori pokradeni.\nBez pristupa svojim nalozima na društvenim medijima on više nema mogućnost za direktno obraćanje Amerikancima dok ga u zvaničnim medijima unisono osuđuju.\nStoltenberg na samitu NATO najavio paket pomoći Ukrajini\nDoha, počeli indirektni nuklearni pregovori Irana i SAD


Turnir u malom fudbalu otvorili vodeći ljudi srpske košarke - SPORTSKI ŽURNAL\nZvezda: Znamo da biste voleli da se slikate sa igračima, ali molimo za razumevanje, zabranjen je bilo koji kontakt\nTurnir u malom fudbalu otvorili vodeći ljudi srpske košarke\nŽiteljima najsevernije srpske opštine na Kosovu dođagaj za pamćenje priredili su selektor košarkaške reprezentacije Srbije Aleksandar Saša Đorđević, predsednik i generalni sekretar KSS Predrag Danilović i Dejan Tomašević i pomoćni trener Jovica Antonić\nTradicionalni 47. turnir u malom fudbalu "Prijateljstvo 2019". u subotu uveče u Leposaviću su otvorili videći ljudi srpske košarke.\nŽiteljima najsevernije srpske opštine na Kosovu dođagaj za pamćenje priredili su selektor košarkaške reprezentacije Srbije Aleksandar Saša Đorđević, predsednik i generalni sekretar KSS Predrag Danilović i Dejan Tomašević i pomoćni trener Jovica Antonić.\n- Hvala organizatorima koji su nas pozvali i iako nisam prvi put na Kosovu i Metohiji osećam se predivno i kao pravi Srbin - poručio je selektor Đorđević.\nOn je na pitanje novinara da li će uspeh i eventualno osvajanje svetskog zlata proslaviti sa Srbima na Kosovu, rekao: "Peške ću vam pehar doneti od Jarinja do Leposavića".\nKošarkaškim legendama i čelnicima KŠ koji se na Kopaoniku pripremaju za Svetsko prvenstvo priređen je prijem kod gradonačelnika Leposavića Zorana Todića, koji je sa saradnicima pokazao tog mesta, među kojima je i hram Svetog Vasilija Ostroškog u centru grada.\nPredrag Danilović je poručio da će sportistima na Kosmetu pružiti svaki vid pomoći, jer, kako je rekao, ovo je država Srbija.\nEmocije nije skrivao ni generalni sekretar Dejan Tomašević koji je poručio da se glas Srba sa Kosova mora čuti kako bi i narod u ostatku zemlje čuo sa kakvim se problemima Srbi suočovaju.\n- Znamo koliko našem narodu znači kada osvojimo neki medalju i potrudićemo se da to bude i ovog puta, a siguran sam da će svi reprezentativci na čelu sa selektorom i svima nama vrlo rado prihvatiti da taj pehar donesemo peške u Leposavić - rekao je Tomašević, dodajući da nema dilemu da ponovo Kosovo i Metohija biti "celo srpsko".\nŽelju da i košarkaši krenu putem vaterpolista, koji su nakon posete Kosovu i Metohiji osvojili svetsko zlato, košarkaškim velikanima i reprezentativcima Srbije preneo je gradonačelnik Leposavića.\n- Želimo vam najpre puno zdravlja i sreće, a sigurni smo da uspeh neće izostati i da će te se popeti na krov sveta - rekao je Todić.\nTurnir u malom fudbalu, koji ima bogatu tradiciju okupio je i ove godine gotovo sedamdeset ekipa s područja Kosova i Metohije i iz centralne Srbije. Za najbolje ekipe i pojedince obezbeđene su vredne nagrade, a pobednik turnira, osim pehara, poneće i novčanu nagradu od 180 hiljada dinara.\nDa sve prođe u najboljem redu zaduženi su Sportsko futsal udruženje "Leposavić 2018" i Sportsko-turistička organizacija, koji ovu tradicionalnu sportsku manifestaciju organizuje uz pomoć lokalne samouprave.\nKnindza · 04 avgust, 2019 17:32\nSelektrore, ima Srba i van Srbije koji bi volli da dodjete u posjetu, naprimjer Srbi iz Knina tj Republike Srpske Krajine, ovo je i dalje srpsko!


NAROD U BiH IZABRAO: Evo šta Dodik najavljuje kao prve poteze! – KOMERSANT\nNAROD U BiH IZABRAO: Evo šta Dodik najavljuje kao prve poteze!\n9. oktobra 2018. by Komersant\nBiH – Prema delimičnim preliminarnim podacima Centralne izborne komisije BiH /CIK/, SNSD je osvojio 173.067 glasova 32,34 odsto za Narodnu skupštinu Republike Srpske, a slijedi ga SDS-SRS RS-SRS sa 100.014 glasova ili 18,69 odsto, izjavio je danas u Sarajevu član CIK-a Stjepan Mikić.\nOn je naveo da je DNS osvojio 79.178 glasova ili 14,80 odsto, a slijedi ga PDP sa 53.899 glasova ili 10,07 odsto, SP je osvojila 43.241 ili 8,08 odsto, dok je politički subjekt NDP-NS-SNS-Sloboda osvojio 21.998 glasova ili 4,11 odsto.\nMikić je naveo da je Zajedno za BiH osvojio 19.949 glasova ili 3,73 odsto, Ujedinjena Srpska – 16.768 glasova ili 3,13 odsto, dok ostale stranke nisu prešle izborni prag.\nOn je rekao da su ovi preliminarni podaci izvedeni na osnovu obrađenih 82,99 odsto biračkih mjesta, na kojima je bilo 93,91 važećih i 6,09 nevažećih glasačkih listića.\nPredsednik Republike Srpske i SNSD-a Milorad Dodik objavio je danas tri poteza koja će prvo povući kao član Predsedništva BiH.\n„Prvo ću položiti zakletvu u Parlamentu Republike Srpske. Potom ću formirati tim sa kojom ću obavljati funkciju. Istovremeno, zahtevaću da zastave Republike Srpske budu svuda gde budem obavljao funkciju“, rekao je Dodik.\nOn je dodao i da u zgradu Predsedništva neće ući dok na njoj ne budu i zastave Republike Srpske.\nDodik je rekao da će njegova stranka istrajati na tome da premijer Republike Srpske bude iz te stranke.\nPRETHODNAOPŠTI IZBORI U BiH: U trci 72 stranke i 39 nezavisnih kandidata\nSLEDEĆAZAHAROVA RASKRINKALA LAŽLJIVOG STOLTENBERGA: Papiri su ti dostavljeni – Gorbačovu ste obećali!


Odsustvo s rada i isplate zaposlenima povodom novogodišnjih i božićnih praznika | PROPISI.NET | Svi propisi Republike Srbije online\nNaslovna Finansije Odsustvo s rada i isplate zaposlenima povodom novogodišnjih i božićnih praznika\nOdsustvo s rada i isplate zaposlenima povodom novogodišnjih i božićnih praznika\nShodno Zakonu o državnim i drugim praznicima u Republici Srbiji („Sl. glasnik RS“, broj 43/01, 101/07 i 92/11, u daljem tekstu: Zakon), u decembru 2015. godine i januaru 2016. godine praznuju se sledeći državni i verski praznici:\n– 25. decembar – prvi dan Božića za katolike i pripadnike drugih hrišćanskih zajednica (koji pada u petak);\n– 1. i 2. januar, dani državnog praznika Nova godina (koji padaju u petak i subotu);\n– 7. januar, verski praznik na prvi dan pravoslavnog Božića za vernike pravoslavne veroispovesti (koji pada u četvrtak);\n– 27. januar (sreda) – Sveti Sava – Dan duhovnosti – praznuje se radno.\n– prvi dan krsne slave, koji praznuju zaposleni pravoslavne veroispovesti.\nImajući u vidu da ove godine drugi dan praznika Nova godina (2. januar) pada u subotu kada je za zaposlene koji imaju petodnevnu radu nedelju neradan dan, treba podsetiti da se u smislu Zakona, praznovanje pomera na naredni radni dan samo u slučaju kada jedan od datuma praznika padne u nedelju koja je dan nedeljnog odmora, a ne i kada praznik padne u subotu koja je zbog rasporeda radnog vremena kod poslodavca neradan dan. Odnosno, pošto ove godine Praznik rada pada u petak i subotu i praznuje se u te dane, praznik se ne pomera na prvi naredni radni dan.\nPravo na odsustvo s rada na dan praznika Nova godina\nPrema članu 114. Zakona o radu, za odsustvo u dane praznika, zaposleni ima pravo na naknadu zarade u visini prosečne zarade u prethodnih 12 meseci, u skladu sa opštim aktom i ugovorom o radu. Prosečna zarada kao osnov za obračun naknade zarade utvrđuje se tako što se sabere ukupno isplaćen iznos zarada za časove rada u prethodnih 12 meseci i dobijeni zbir se podeli zbirom ostvarenih efektivnih sati rada u prethodnih 12 meseci. Podsećamo da isplaćene naknade zarade (za plaćena odsustva, godišnji odmor, bolovanja i dr.) kao ni sati odsustvovanja s rada za koje je isplaćena naknada, ne ulaze u zbir ovih zarada. U prosečnu zaradu za prethodnih 12 meseci, koja služi kao osnov za obračun naknade zarade zaposlenom za odsustvo na dane praznika, računaju se sva primanja u skladu sa zakonom koja čine zaradu, a koja su zaposlenom isplaćena u tih 12 meseci (osnovna zarada, radni učinak, bonusi i nagrade, topli obrok, regres, terenski dodatak, dodatak za odvojeni život, uvećanja za „minuli rad“, rad na praznik, rad noću, prekovremeni rad i druga uvećanja koja su zaposlenom isplaćena).\nNaknada zarade ostvaruje se za predstojeći praznik Nova godina na sledeći način:\n1) U slučaju petodnevne radne nedelje, odnosno ako zaposleni rade od ponedeljka do petka, kada su subota i nedelja dani nedeljnog odmora – zaposleni ima u januaru pravo na naknadu zarade samo za jedan dan, za petak 1. januar dok za 2. januar (subota) nema;\n2) U slučaju šestodnevne radne nedelje, odnosno ako zaposleni rade od ponedeljka do subote, a nedelja je dan nedeljnog odmora – zaposleni imaju u januaru pravo na naknadu zarade za dva dana praznika, odnosno i za 1. i za 2. januar (petak i subota);\n3) ako zaposleni radi u smenama ili turnusu, naknadu zarade za odsustvovanje u dane praznika, takođe ostvaruje samo za dane koji su prema rasporedu radnog vremena njegovi radni dani, pa su mogući sledeći slučajevi:\n– za petodnevnu radnu nedelju, ako dani nedeljnog odmora padaju 1. i 2. januara – u petak i subotu (radni dani su od nedelje do četvrtka), nema pravo na naknadu zarade ni za jedan od ovih dana niti ima pravo na pomeranje praznovanja na nedelju (3. januar) koja je njegov naredni radni dan;\n– za šestodnevnu radnu nedelju, ako dan nedeljnog odmora pada 1. januara (u petak), a radni dani su 2. i 3. januar (subota i nedelja), ima pravo na naknadu zarade samo za 2. januar, kada je dan praznika i istovremeno njegov radni dan.\nPrema tome, zaposlenom pripada naknada zarade za dane praznika koji su pali u njegove radne dane, a ne pripada mu za dane koji su, prema njegovom nedeljnom rasporedu radnog vremena, neradni dani (dani nedeljnog odmora).\nZnači, za zaposlene, za koje je radno vreme raspoređeno na drugačiji način, ukoliko dani nedeljnog odmora ne padaju u dane Nove godine, već u neke druge dane u toku nedelje, npr. u utorak i sredu, a zaposleni odsustvuje u dane Nove godine, taj zaposleni ima pravo na naknadu zarade za oba dana novogodišnjih praznika (za petak i subotu), pošto su to prema rasporedu radnog vremena njegovi radni dani za koje bi, da je radio, ostvario zaradu.\nU posebnim situacijama:\n1) Ako zaposleni nije ostvario zaradu u prethodnih 12 meseci, zato što zarada nije isplaćivana zbog poremećaja u poslovanju, elementi za naknadu zarade zaposlenom mogu se naći u njegovom mesečnom obračunu koji je dostavio poslodavac. Naime, prema članu 121. Zakona o radu, poslodavac je dužan da zaposlenom dostavi obračun i za mesec za koji nije izvršio isplatu zarade. Iz tog obračuna mogu se videti elementi zarade i časovi rada, pa se može izračunati prosečna zarada po satu u prethodnih 12 meseci. Dakle, obračun se izvodi po satu za prethodnih 12 meseci kao da je zarada isplaćivana;\n2) Za slučaj kada zaposleni nije u prethodnih 12 meseci uopšte imao zaradu jer je prvi put zasnovao radni odnos ili je novozaposleni (došao od drugog poslodavca), osnovica za obračun naknade zarade je njegova ugovorena osnovna zarada;\n3) Za zaposlenog koji je u prethodnih 12 meseci primao naknadu zarade (dugotrajno bolovanje, porodiljsko, neplaćeno odsustvo i sl.) obračun naknade zarade za novogodišnje praznike se vrši na osnovicu koju čini ugovorena osnovna zarada (po satu) uvećana za „minuli rad“.\nZaposleni u javnom sektoru, za odsustvo na dane praznika, 1. januara a eventualno i 2. januara (ako je to njihov redovan radni dan) ostvaruju pravo na naknadu zarade prema sledećem:\n1) Državni službenici i nameštenici ostvaruju naknadu zarade u skladu sa Zakonom o platama državnih službenika i nameštenika („Sl. glasnik R“ br. 62/06, 63/06 – ispr., 115/06 – ispr., 101/07, 99/10, 108/13 i 99/14). Ovaj zakon u članu 32. propisuje da državni službenik i nameštenik koji nije radio na dan praznika koji je po zakonu neradan dan, ima pravo na naknadu zarade u visini zarade kao da je radio. Prema tome, državnom službeniku i namešteniku, koji odsustvuje na dan praznika, isplaćuje se naknada zarade u istom iznosu kao i zarada koju bi ostvario da je radio u te dane.\n2) Zaposleni u organima i organizacijama teritorijalne autonomije i lokalne samouprave ostvaruju naknadu zarade na dan praznika u skladu sa Zakonom o radnim odnosima u državnim organima („Sl. glasnik RS“, br. 48/91, 66/91, 44/98 – dr. zakon, 49/99 – dr. zakon, 34/01 – dr. zakon, 39/02, 49/2005 – Odluka USRS, 79/2005 – dr. zakon, 81/2005 – ispr. dr. zakona, 83/2005 – ispr. dr. zakona i 23/2013 – Odluka US). Pri tome, članom 37. stav 3. ovog zakona propisano je da se zarada prima i za dane praznika za koje je predviđeno da se ne rade. To znači da zaposleni u ovim organima i organizacijama za vreme odsustvovanja s rada u dane praznika ne primaju naknadu zarade već zaradu u visini koju bi ostvarili da rade u mesecu u kome odsustvuju s rada po ovom osnovu.\n3) Zaposleni u javnim službama (zdravstvo, školstvo i sl.), agencijama, ustanovama i kod drugih korisnika javnih sredstava, ostvaruju naknadu zarade za odsustvovanje na dan praznika u skladu sa opštim propisima o radu, dakle u skladu sa članom 114. Zakona o radu.\n4) Zarade zaposlenih u javnim preduzećima utvrđuju se Programom poslovanja a obračun naknade zarade se obavlja u skladu sa Zakonom o radu.\nPoseban slučaj ostvarivanja naknade zarade za praznik ostvaruju zaposleni koji rade u turnusu, pa za njih važe sledeći principi:\n1) ako su 1. ili 2. januar dani koji su za zaposlene koji rade u turnusu slobodni po osnovu preraspodele radnog vremena, zaposleni nema pravo na naknadu zarade za te dane, jer su za te dane na osnovu preraspodele primili zaradu (analogno slobodnoj suboti za zaposlene koji imaju petodnevnu radnu nedelju – subota je za njih plaćena tokom rada u pet radnih dana u nedelji);\n2) ukoliko su 1. ili 2. januar za zaposlene koji rade u turnusu ili u smenama – dani sedmičnog odmora, zaposleni, takođe, nemaju pravo na naknadu zarade (analogno nedelji za zaposlene koji ne rade u turnusu ili u smenama); za dan sedmičnog odmora zaposlenima ne pripada zarada, pa samim tim ni naknada zarade.\nPrema tome, zaposlenom koji radi u smenama ili u turnusu ne pripada naknada zarade za dane koji su neradni dani prema njegovom rasporedu radnog vremena, a predstavljaju dane praznika. Prema mišljenju Ministarstva za rad i zapošljavanje broj 120-02-75/97, kada su dani državnog praznika istovremeno i dani nedeljnog odmora, zaposleni ne ostvaruje pravo na naknadu zarade, jer su ovi dani plaćeni kroz 40-časovnu radnu nedelju. Ako je, međutim, za ovog zaposlenog 1. ili 2. januar radni dan, on može da odsustvuje sa posla kao i ostali zaposleni, s pravom na naknadu zarade.\nMožemo zaključiti da zaposlenom pripada naknada zarade za dane koji su, u stvari, njegovi radni dani, a ne pripada mu za dane koji su neradni dani prema njegovom nedeljnom rasporedu radnog vremena. Naime, zaposlenom kome je raspored radnog vremena izvršen na pet radnih dana u nedelji (od ponedeljka do petka), za 1. januar mu pripada naknada zarade za taj dan, pošto je to njegov redovan radni dan. Drugom zaposlenom koji radi u turnusu i kome su 1. ili 2. januar dani nedeljnog odmora, za te dane mu ne pripada naknada zarade, jer po rasporedu rada to nije njegov radni dan.\nUvećanje zarade za rad na praznik\nRad na praznik i uvećanje zarade po tom osnovu imaće zaposleni koji rade na dan praznika 1. i (ili) 2. januara. Ovo uvećanje za 1. januar ostvaruju zaposleni koji rade u petodnevnom rasporedu radnog vremena, a za 1. i 2. januar zaposleni koji rade u šestodnevnom rasporedu radnog vremena. Prema članu 118. Zakona o radu:\n1) zaposleni ima pravo na uvećanu zaradu za rad na dan praznika koji je neradni dan – najmanje 110% od osnovice;\n2) osnovicu za obračun uvećane zarade čini osnovna zarada utvrđena u skladu sa zakonom, opštim aktom i ugovorom o radu.\nRecimo, kada zaposleni kome je rasporedom radnog vremena utvrđena radna nedelja u trajanju od pet radnih dana mora da radi na dan državnog praznika, odnosno na dan koji bi i inače bio njegov radni dan prema rasporedu radnog vremena, tada ovaj zaposleni ostvaruje:\n1) zaradu za rad na praznik, prema merilima raspodele kod poslodavca i sopstvenom radnom učinku;\n2) uvećanje zarade za rad na dan državnog praznika;\n3) ostale dodatke na zaradu (minuli rad, topli obrok, terenski dodatak i sl.), kako ih je poslodavac predvideo svojim aktom.\nObračun uvećanja zarade za rad na jedan dan praznika, sa procentom uvećanja od 110%, može izgledati kao u narednoj tabeli:\n1. Osnovna zarada radnog mesta (bruto)\n2. Osnovna zarada po času rada (za 168 čas. u januaru)\n200 din. po času\n3. Osnovna zarada za osam časova rada na praznik (8 x 200)\n4. Radni učinak na dan praznika:\n– iznos učinka (1.600 x 10%)\n5. Uvećanje zarade za rad na praznik:\n– iznos uvećanja (1.600 x 110%)\nUkupno primanje za rad na dan praznika (1.600 + 160 + 1.760)\nPrema tome, zaposleni za rad na dan državnog praznika ostvaruje zaradu prema rezultatima rada tog dana i uvećanje zarade po stopi od 110%, koja se primenjuje na iznos osnovne zarade.\nU posebnom slučaju, ako je morao da radi na dan državnog praznika duže od osam časova, ili je morao da radi u subotu 2. januara, zaposleni u petodnevnom rasporedu radnog vremena ostvaruje ne samo uvećanje zarade za rad na praznik, već i uvećanje zarade za prekovremeni rad. Uvećanja se obračunavaju tako što se saberu procenti predviđeni aktom poslodavca za njihovu isplatu. Naime, ako su se istovremeno stekli uslovi za obračun više uvećanja zarade, procenat uvećanja ne može biti niži od zbira procenata uvećanja po svakom od osnova. Kumulativno uvećanje zarade za rad na praznik i za prekovremeni rad biće obračunato, na primer, zaposlenom kome je dan njegovog nedeljnog odmora 1. januar, a on na taj dan mora da radi. U ovom slučaju osam časova rada na praznik iskazuje se i kao rad na praznik i kao prekovremeni rad, pa pošto se u ovom slučaju podudaraju časovi rada na praznik i časovi prekovremenog rada, za osam časova zaposlenom se obezbeđuje kumulativno uvećanje od 136% (110 + 26, u skladu sa Zakonom o radu). Ovi procenti se primenjuju na iznos osnovne zarade. Za rad na dan praznika zaposlenom će se isplatiti dnevni iznos toplog obroka, pri čemu ovaj zaposleni ostvaruje jedan dan više rada od ostalih zaposlenih, pa time i za toliko veći topli obrok od ostalih zaposlenih.\nU posebnom slučaju, kada zaposleni radi oba dana svog nedeljnog odmora (kod petodnevne radne nedelje), pored uvećanja zarade za rad na dane praznika (najmanje 110%), za oba dana nedeljnog odmora, ima pravo na uvećanje zarade za prekovremeni rad (najmanje 26%) za jedan dan nedeljnog odmora, a za drugi dan nedeljnog odmora ima pravo na jedan slobodan dan (shodno članu 67. stav 5. Zakona o radu), koji će koristiti sledeće nedelje.\nIsto tako, kada zaposleni radi na dan svog nedeljnog odmora (kod šestodnevne radne nedelje), pored uvećanja zarade za rad na dane praznika (najmanje 110%), ima pravo i na jedan slobodan dan koji će koristiti sledeće nedelje.\nPravo na odsustvo i isplate za vreme verskog praznika\nU prethodnom tekstu izneli smo karakteristike prava zaposlenih za vreme dana državnog praznika. Kao što smo na početku napomenuli, u ovom periodu prisutni su i dani verskih praznika – Božića i krsne slave – pa ćemo u vezi s njima takođe dati nekoliko napomena.\nČlanom 2. Zakona utvrđeno je da se u Republici Srbiji praznuje verski praznik prvi dan Božića (7. januar). U ovaj dan ne rade državni i drugi organi, preduzeća i drugi oblici organizovanja za obavljanje delatnosti ili usluga, osim ukoliko bi zbog prekida obavljanja delatnosti, odnosno usluga nastale štetne posledice za građane i državu, odnosno ako priroda delatnosti i tehnologija procesa rada zahteva neprekidan rad, u kojim slučajevima se mora obezbediti neprekidno obavljanje delatnosti, odnosno usluga i u dan praznika. Prema tome, dan Božića, 7. januar (četvrtak), neradan je za sve zaposlene, bez obzira na versku pripadnost, i on je za sve zaposlene utvrđen kao neradni dani. Svi zaposleni, na ovaj dan imaju pravo da odsustvuju sa posla, uz pravo na naknadu zarade, odnosno svi zaposleni kojima je utorak 7. januar redovan radni dan, po njihovom rasporedu rada. Za zaposlene kojima je 7. januar dan odmora, na taj dan nemaju pravo na naknadu zarade.\nNa dan 25. decembra (petak), koji je dan verskog praznika za katolike i pripadnike drugih hrišćanskih verskih zajednica, imaju pravo odsustva s rada zaposleni pripadnici samo tih verskih zajednica. U ovom slučaju, pošto praznik pada u petak, zaposleni kojima je ovo verski praznik imaju pravo da odsustvuju sa posla uz pravo na naknadu zarade.\nZa korišćenje slobodnog dana po osnovu verskog praznika krsne slave, zaposleni je dužan da o tome obavesti poslodavca. U tom slučaju poslodavac ne može da uskrati zaposlenom pravo na odsustvo u dan njegovog verskog praznika, osim ako je prisustvo zaposlenog neophodno zbog organizacije i tehnologije rada. Ako, međutim, zaposleni svojom voljom radi na dan svog verskog praznika, neće mu se za taj rad isplatiti uvećanje zarade.\nPoseban slučaj ostvarivanja naknade zarade za verski praznik ostvaruje se kod zaposlenih koji rade u turnusu, pa za njih važe sledeći principi:\na) Ako je 7. januar (ili 25. decembar) pao u dan koji je za zaposlene koji rade u turnusu slobodan po osnovu preraspodele radnog vremena, zaposleni nema pravo na naknadu zarade za te dane, s obzirom da je za te dane na osnovu preraspodele primio zaradu (analogno slobodnoj suboti za zaposlene koji imaju petodnevnu radnu nedelju – subota je za njih plaćena tokom rada u pet radnih dana u nedelji);\nb) Ako je 7. januar (ili 25. decembar) pao u dan koji je za zaposlene koji rade u turnusu ili u smenama dan sedmičnog odmora, zaposleni takođe nema pravo na naknadu zarade, analogno nedelji za one zaposlene koji ne rade u turnusu ili u smenama. Za dan sedmičnog odmora zaposlenom ne pripada zarada pa samim tim ni naknada zarade.\nU vezi s predstojećim danima praznika dajemo i sledeće napomene:\n1) Ukoliko u vreme korišćenja godišnjeg odmora „padne“ i državni ili verski praznik, godišnji odmor se produžava za dane praznika. Izuzetno, ako dan verskog praznika padne u subotu – tada se godišnji odmor ne produžava, jer, shodno stavu 1. člana 70. Zakona o radu, pri utvrđivanju dužine godišnjeg odmora radna nedelja se računa kao pet radnih dana.\n2) Shodno članu 67. stav 1. Zakona o radu, poslodavac mora da zaposlenom obezbedi nedeljni odmor u trajanju od najmanje 24 časa neprekidno. Poslodavac koji zbog potrebe posla, donese odluku da zaposleni, čiji je raspored radnog vremena takav da 5 dana radi a 2 dana su dani njegovog nedeljnog odmora, radi u oba dana svog nedeljnog odmora, bi po pravilu trebao zaposlenom da u toku naredne nedelje obezbedi dva slobodna dana. Ako, međutim, poslodavac ne može ovom zaposlenom da obezbedi 2 slobodna dana, mora obavezno da mu obezbedi najmanje 1 slobodan dan (24 časa) a rad na drugi dan, u tom slučaju ima karakter prekovremenog rada.