Brnabić: Lazarević je slobodan čovek\nBeta 31. oktobra 2017. 14:20\nPremijerka Srbije Ana Brnabić danas je povodom ocene EU da je protivno evropskim standardima angažovanje Vladimira Lazarevića koji je u Hagu osudjen zbog ratnih zločina na Kosovu kao predavača, izjavila da razume problem koji je istakla EU, ali da je Lazarević slobodan čovek.\n„Razumem šta su rekli, ali ne bih da otvaramo Pandorinu kutiju toga šta se se dešava u regionu. Ovo je kap u moru“, rekla je Ana Brnabić novinarima u Beogradu.\nOna je rekla da je Srbija tolerantna i fleksibilna i da se neće okretati u prošlost.\nAna Brnabić je kao primere iz regiona navela da postoje imena aerodroma po ljudima koji su umrli pre nego što su optuženi za ratne zločeine, savetnici koji su optuženi ili osudjeni za ratne zločine, podsetivši na oslobadjanje Nasera Orića.\nPremijerka je podsetila da je Lazarević dobrovoljno otišao u Hag, odležao kaznu i da je sada slobodan čovek.\nDodala je da on nije predavač na Vojnoj akademiji, nego da je pozvan da održi jedno predavanje.\nKancelarija visoke predstavnice EU za spoljnu politiku i bezbednost Federike Mogerini saopštila juče povodom angažovanja Lazarevića kao predavača na beogradskoj Vojnoj akademiji, da bi Srbija trebalo da poštuje evropske standarde.


Sreda, dan za Partizanovu titulu, Zvezdino popravljanje utiska i meč za opstanak\nFudbaleri Partizana u sredu protiv Napretka u Kruševcu imaju prvu meč loptu za osvajanje titule šampiona Srbije. Crno-belima je u vanrednom, 28. kolu Superlige, dovoljan i bod pa da vrate titulu u Humsku.\nIstovremeno, Zvezda će dočekati otpisani Radnički iz Kragujevca, sa nadom da će popraviti utisak i, uz čudo u Kruševcu, nekako zadržati šanse da tron odbrani, dok će trećeplasirani Čukarički posle lekcije crveno-belima gostovati u Jagodini, posle čega ga čeka finale Kupa protiv crno-belih..\nVrlo zanimljiva je i borba za opstanak, a u centru pažnje biće direktan obračun u Subotici između Spartaka i Donjeg Srema, kao i duel Novog Pazara i Voždovca.\nIz naše Superlige dva kluba ispadaju u Prvu ligu, a "treći odozdo" će igrati baraž sa trećeplasiranim timom nižeg ranga takmičenja.\nZa sada je jedino izvesno da će Kragujevčani, narendi Zvezdin rival, ispasti, dok je Spartak sa 25 boda - na bod zaostatka za Donjim Sremom, koji u ovom trenutku zauzima poziciju koja vodi u baraž. Napredak, koji ima dva boda više od Sremaca, sa zebnjom ali i nadom očekuje i taj duel, kao i sopstveni sa Partizanom.


Vesti online / Slobodno Vreme / Putovanja / Šta kriju stjuardese?\nSvi znamo da je posao stjuardese da nam let avionom učini prijatnijim, dočeka nas s osmehom na licu, posluži hranu i pobrine se za sitne probleme tokom puta.\nMeđutim, pored svega toga, postoji još mnogo sitnica koje mi, putnici, jednostavno ne vidimo. Pogledajte o čemu je reč:\n1. PLAĆENE SU SAMO KADA SU VRATA AVIONA ZATVORENA\nOne imaju posla i prilikom smeštanja prtljaga, međutim, službeno im se plaćaju samo oni sati kada su vrata aviona zatvorena.\n2. KORISTE NEKE NIMALO LASKAVE NADIMKE\nNa primer, "Beba Isus" je nadimak za decu koja se loše ponašaju, a čiji roditelji ne čine ništa da bi takvo ponašanje sprečili.\n3. I DALJE MORAJU DA BUDU ZADOVOLJAVAJUĆE VISINE I TEŽINE\nPre mnogo vremena kada kažete stjuardesa to je označavalo mršavu, dugonogu, prelepu ženu koja će vas dočekati i poželeti vam srećan let. Kompanija Pan Am je zapošljavala isključivo neudate žene bez dece koje su morale da budu visoke minimalno 157 centimetara a teške svega 58 kilograma. Danas, i dalje postoje uslovi vezani za visinu i težinu žena koje žele da se bave ovim poslom.\n4. ZNAJU DA SE BORE\nOne moraju da prođu trening samoodbrane i samozaštite kako bi u opasnim situacija uspele da se izbore sa ozbiljnim sigurnosnim pretnjama.\n5. POMAŽU U SPREČAVANJU TRGOVINE LJUDIMA\nU SAD stjuardese prolaze obuku na kojoj uče kako da prepoznaju znakove trgovine ljudima.\n6. SLUŠALICE KOJE DOBIJETE UMOTANE DALEKO SU OD NOVIH\nNa kraju svakog leta, slušalice se skupljaju, čiste i pripremaju za novi let.\n7. VI NE SMETE DA KORISTITE ELEKTRONSKE UREĐAJE, ALI ONE DA\nZa putnike i stjuardese ne važe ista pravila.\nPUTOVANJA Stvari koje niste znali o stjuardesama


Petak, 15. april 2011. godine\nZapovjednik Hrvatske ratne mornarice Ante Urlić u Baru\nSaradnja mornarica na zavidnom nivou\nBAR - Zapovjednik Hrvatske ratne mornarice kontraadmiral Ante Urlić razgovarao je juče sa predsjednikom opštine Žarkom Pavićevićem, u okviru posjete Mornarici Vojske Crne Gore. Sastanku je prisustvovao i komandant Mornarice VCG, kapetan bojnog broda Rajko Bulatović. Pavićević je gosta iz Hrvatske upoznao sa karakteristikama opštine i razvojnim planovima lokalne uprave i izrazio nadu da će pripadnici Hrvatske ratne mornarice, u okviru saradnje sa kolegama iz Crne Gore, i ubuduće dolaziti u Bar.\n- Raduje me što sam vidio da je saradnja između dvije mornarice na visokom nivou i što ide uzlaznom putanjom. Bar je dobar domaćin Mornarici VCG, pa želimo da na takav način uvijek ugostimo i njihove partnere – kazao je Pavićević.\nIstičući da je Bar oduvijek bio otvoreni grad, kontraadmiral Urlić je izjavio da mu je uvijek drago da dođe ovdje jer se osjeća među prijateljima.\n- Od kolega iz Mornarice VCG saznao sam da imaju izuzetno dobre odnose sa lokalnom upravom, a to je veoma važno. Drago mi je što sam od vas čuo optimističke izjave i što imate jasnu viziju razvoja vašeg grada. HRM je otvorena za saradnju sa Mornaricom VCG, siguran sam da im mogu koristiti naša iskustva jer smo prije izvjesnog vremena nailazili na iste prepreke sa kojima se oni sada suočavaju – istakao je Urlić.\nNjegov crnogorski kolega, kapetan bojnog broda Rajko Bulatović potvrdio je spremnost Mornarice VCG za produbljivanje saradnje i najavio prvu pomorsku vježbu koju će samostalno organizovati VCG i u kojoj će učestvovati mornarice iz zemalja Jadransko-jonske inicijative. - Strateško opredjeljenje Crne Gore su ulazak u EU i NATO i dobra regionalna saradnja. Mornarica VCG je uspostavila kvalitetne odnose sa svim svojim partnerima iz regiona, ali sigurno postoji još prostora za unapređenje saradnje sa kolegama iz Hrvatske. Još jednu priliku za to ćemo imati početkom juna, kada će Vojska Crne Gore prvi put samostalno organizovati pomorsku vježbu na kojoj će učestvovati sve države članice Jadransko-jonske inicijative - kazao je Bulatović. J. Ljubenko-Matunović


Predsjedništvo BiH će zakazati vanrednu sjednicu o migrantima – Kakanj-X\nPredsjedništvo BiH će zakazati vanrednu sjednicu o migrantima\nZadnja izmjena 6 stu, 2019\nPredsjedništvo BiH zahtijeva od Vijeća ministara BiH da u roku od sedam dana dostavi informaciju o stanju u oblasti migracija, nakon čega će zakazati vanrednu sjednicu\nPrеdsјеdništvо Bosne i Hercegovine zahtijeva od Vijeća ministara BiH da u roku od sedam dana dostavi informaciju o stanju u oblasti migracija, prenosi Anadolu Agency (AA).\nPredsjedništvo BiH je na današnjoj redovnoj sjednici izrazilo nezadovoljstvo činjenicom da Vijeće ministara BiH, iako je traženo od njega, do danas nije dostavilo informaciju te traži da se to učini u roku od sedam dana.\n“Predsjedništvo BiH će po dobijanju informacije o stanju u oblasti migracija u BiH u vezi s povećanim prilivom migranata u BiH zakazati vanrednu sjednicu Predsjedništva BiH”, navodi se u saopštenju.\nIzmeđu ostalog, Predsjedništvo BiH je prihvatilo poziv predsjednika Pariškog foruma mira Pascala Lamya za učešće na Drugom pariškom forumu, koji će biti održan od 11. do 13. novembra 2019. godine u Parizu. Delegaciju BiH će predvoditi predsjedavajući Predsjedništva BiH Željko Komšić.\nNa današnjoj sjednici Predsjedništvo BiH je prihvatilo poziv predsjednika Boruta Pahora za posjetu Republici Sloveniji 4. i 5. decembra 2019. godine.\nTakođe je prihvatilo poziv za učešće na panelu na visokom nivou “Perspektiva mladih u multilateralizmu” u okviru Generalne konferencije UNESCO-a, koja će biti održana 12. novembra 2019. godine u Parizu. Bosnu i Hercegovinu će predstavljati ministar civilnih poslova BiH i predsjednik Državne komisije BiH za UNESCO Adil Osmanović.\nDogovoreno je da će Predsjedništvo BiH pozvati predsjednika Republike Austrije Alexandera Van der Bellena i predsjednika Crne Gore Milu Đukanovića u zvaničnu posjetu Bosni i Hercegovini.\nPredsjedništvo BiH je prihvatilo poziv predsjednika Narodne Republike Kine Xia Jinpinga upućen članovima Predsjedništva BiH za učešće na Samitu Centralne i Istočne Evrope, koji će biti održan 15. i 16. aprila 2020. godine u Pekingu.\nTakođe, Predsjedništvo je usvojilo Izvještaj o izvršenju Budžeta institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za period I – VI 2019. godine.\nPredsjedništvo BiH je donijelo odluke o prihvatanju nekoliko sporazuma, među kojima je i sporazum između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Srbije o saradnji na realizaciji Projekta autocesta/brza cesta Sarajevo – Beograd – Sarajevo.\nDonijeta je i odluka o pokretanju postupka za vođenje pregovora radi zaključivanja Sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vlade Ujedinjenog Kraljevstva Velike Britanije i Sjeverne Irske o međunarodnom cestovnom prijevozu, kao i Sporazuma o međusobnoj naučnoj i tehničkoj saradnji u oblasti fizike visokih energija između Bosne i Hercegovine i Evropske organizacije za nuklearna istraživanja (CERN).\nPredsjedništvo BiH je odobrilo zaključivanje Memoranduma o saradnji između Centralne izborne komisije BiH i Državne izborne komisije Republike Slovenije o saradnji u oblasti izborne administracije.\nizdvojenokrizamigrantiPredsjedništvo BiHvanredna sjednica


Prijava za Karneval brodova\nTuristička organizacija Beograda uputila je poziv vlasnicima rečnih plovila da se prijave za učešće na 14. Beogradskom karnevalu brodova i budu deo atraktivne revijalne povorke na vodi\nProgram ovogodišnjeg Beogradskog karnevala brodova, pored centralnog dela programa na vodi, čini sadržajan program na obali - koncerti, nastup karnevalskih grupa kao i brojne punktove namenjene najmlađim posetiocima.\nDuž čitave promenade, u saradnji sa Ministarstvom poljoprivrede, biće postavljena „eko zona“ posvećena zdravom načinu života. Posetioci će na ovom bazaru moći da se upoznaju sa domaćim proizvođačima organske hrane i drugim proizvodima. Poseban kuriozitet ove godine predstavljaće spektakularni prelet letelica avio kompanije „Prince aviation“ pred početak programa na vodi.\nBeogradski karneval brodova, kao tradicionalna gradska manifestacija čiji pokrovitelj je Grad Beograd, ima za cilj promociju reka Save i Dunava, čije Ušće, zajedno sa Velikim ratnim ostrvom, čini celinu po kojoj je Beograd prepoznatljiv u Evropi i svetu. Prijave za učešće mogu da se podnesu na broj telefona 062/885-2243 najkasnije do četvrtka 23. avgusta.


Makron Erdoganu: Nužna je vladavina prava | Tacno.net\nMakron Erdoganu: Nužna je vladavina prava\nAutor 👤tačno.net 6.1.2018. u 08:15\nAnaliza IFIMES-a: Između primirja i američko-ruskog plana B\nMilijarder Blumberg u trci za predsedničkog kandidata demokrata SAD\nFrancuski predsednik Emanuel Makron rekao je turskom kolegi RedžepuTajipu Erdoganu da demokratske zemlje moraju da poštuju vladavinu prava u borbi protiv terorizma, izrazivši zabrinutost zbog sudbine studenata, nastavnika i novinara u Turskoj, prenosi Rojters.\n“Naše demokratije moraju snažno da se odupru terorizmu, ali u isto vreme one moraju da u potpunosti štite vladavinu prava”, rekao je Makron na zajedničkoj konferenciji za novinare sa Erdoganom nakon razgovora u Parizu.\nMakron je, takođe, rekao da nedavni događaji u Turskoj ne omogućavaju napredak u pristupnom procesu Turske u EU.\n“Bilo bi dvolično pretvarati se da je moguće otvoriti nova poglavlja u pregovorima sa Turskom”, rekao je on.\nObračun turskih vlasti sa neistomišljenicima nakon neuspelog puča u julu 2016, izazvao je kritike EU i drugih međunarodnih organizacija.\nMakron je kazao da je tokom razgovora sa Erdoganom postavio konkretna pitanja o sudbini pojedinih novinara i profesora na Univerzitetu Galasataraj, ali nije želeo da pomene imena.\nErdogan je branio mere turskih vlasti istakavši da neki novinari pomažu teroristima svojim pisanjem poredeći ih sa baštovanima koji zalivaju svoje biljke.\n“Terorizam ne nastaje sam od sebe. Terorizam i teroristi imaju baštovane”, rekao je Erdogan na zajedničkoj konferenciji za novinare sa Makronom u Parizu.\nOn je rekao da su ti baštovani ljudi koje drugi vide kao mislioce.\n“Oni svoji pisanjem u novinama gaje teroriste i jednog dana ispred vas vi odjednom te ljude vidite kao teroriste”, rekao je on.\nErdogana je iziritirala konstatacija jednog francuskog novinara da turska obaveštajna služba šalje oružje u Siriju.\nOn je rekao da su tu operaciju izvele pristalice Fetulaha Gulena, muslimanskog klerika koji se sklonio u SAD a koga zvanična Ankara optužuje da stoji iza neuspelog puča. Erdogan je optužio francuskog novinara da govori kao jedan od Gulenovih sledbenika.


Meta: Albansko-srpski odnosi imaju posebnu stratešku važnost\nIlir Meta govori na univerzitetu Džons Hopkins\nZamenik premijera i ministar inostranih poslova Albanije, Iljir Meta govorio je ove nedelje u Centru za transatlantske odnose na Univerzitetu Džons Hopkins, o ulozi njegove zemlje u stabilizaciji područja Zapadnog Balkana. Meta se osvrnuo na odnose Albanije sa zemljama Zapadnog Balkana, a posebno sa Srbijom.\nMeta je najpre rekao da bez prijema Srbije u evropski blok, proces pune integracije Evrope, njenog duha i vrednosti ostaje nedovršen.\n„To je razlog zbog kojeg Albanija podržava i ohrabruje integraciju Srbije u sve regionalne inicijative, kao što je nedavno pokrenuta inicijativa NATO-a za zemlje Jugoistočne Evrope.“\nIako se Beograd i Tirana razilaze oko nezavisnosti Kosova, postoji i veliki broj dodirnih tačaka između dve zemlje, rekao je Meta.\n„Slažemo sa Kosovo treba da bude uključeno u sve regionalne inicijative. Uspeli smo pre dve nedelje da dovedemo na konferenciju zemalja Jugoistične Evrope ministre unutrašnjih poslova i Srbije i Kosova. To je veoma pozitivan korak.“\nPo rečima šefa albanske diplomatije, uspostavljanje konstruktivnih odnosa sa Srbijom nije ni nova strategija niti nova politika Albanije.\n„Albanija ima veoma jasnu i konsolidovanu politiku prema regionu čiji je cilj uspostavljanje veoma dobrih odnosa sa svim susedima i svim zemljama na jugozapadu Evrope. Uspostavljanje konstruktivnih i stabilnih odnosa sa okruženjem jedna je od ključnih osnova za prijem u NATO i Evropsku uniju. Međutim, između Albanije i Srbije je dugo vremena postojao vakum, bilo zbog istorije ili događaja na Kosovu. Ali, kada Tirana ističe važnost veza sa Srbijom, to ne znači da zapostavljamo odnose sa ostalim zemljama Zapadnog Balkana. Albanija ima odlične odnose sa svim ostalim susedima i ostalim zemljama regiona, kao što su Hrvatska, Slovenija, Rumunijai Bugarska. Ipak, albansko-srpski odnosi se izdvajaju, jer imaju posebnu stratešku važnost. Oni utiču na stabilnost ne samo odnosa između kosovskih Albanaca i Srba, nego i odnosa između albanskog i slovenskog stanovništva u celom području.“\nRešavanje nesporazuma i smirivanje napetosti je od vitalnog značaja za dugoročnu stabilnost regiona, smatra Meta.


U Severnoj Makedoniji ukinuto vanredno stanje, počinju izborne radnje - Sputnjik Srbija\n15:57 12.06.2020 Preuzmite kraći link\n„Mislim da ne postoji potreba za novim vanrednim stanjem“, rekao je Pendarovski u televizijskom obraćanju građanima, prenosi Rojters.\nTridesetodnevno vanredno stanje uvedeno je u martu a zatim je dva puta produženo za po 15 dana zbog povećanja broja obolelih.\nNovi datum održavanja izbora nije određen ali je Pendarovski rekao da su izbori neophodni i u doba korona virusa koji neće skoro nestati kako bi se dobio „funkcionalan parlament i legitimna vlada“.\nOn je pozvao lidere dve najveće stranke – SDSM Zorana Zaeva i VMRO-DPMNE Hristijana Mickoskog da se sastanu danas kako bi se pronašlo rešenje tako što će državne interese staviti iznad ličnih i partijskih, prenosi MIA.\n„U protivnom, samo ćemo otvoriti vrata za još veću unutrašnju krizu i ne samo da ćemo dovesti u pitanje našu evropsku perspektivu, već što je još važnije, potkopaćemo naše napore da se izborimo sa pandemijom koja zahteva jasan konsenzus države i stabilne institucije“, rekao je Pendarovski.\nU Severnoj Makedonij je potvrđeno 3.364 slučajeva korona virusa, a preminule su 164 osobe, prenosi Tanjug.\nparlamentarni izbori, vanredno stanje, Stevo Pendarovski, Republika Severna Makedonija


KO JE KRIV ZA SMRT BEBE Inspekcije u kruševačkoj bolnici ispituju lekare, čeka se i obdukcija\nSonja Todorović , Slaviša Milenković\nStručna komisija koju je formirala Opšta bolnica u Kruševcu ispituje rad svih njenih lekara koji su bili uključeni u lečenje Dragane Krkić (33) iz Ćićevca, kojoj je beba umrla u stomaku dok je čekala slobodno mesto za porođaj.\nDragana sa sinom\nKako "Blic" saznaje, u bolnici je i inspekcija Ministarstva zdravlja, koja će do ujutru završiti svoj nadzor.\nTakođe, zaposleni u ovoj bolnici insistiraju da se organizuje i vanredni stručni nadzor, koji podrazumeva da doktori iz drugih bolnica dođu i daju svoje mišljenje o ovom tragičnom slučaju.\n- Pored nadzora, očekujemo i rezultate obdukcije bebe, koja treba da se uradi u Nišu. Kada budemo imali sve rezultate znaćemo šta se tačno dešavalo u bolnici - kaže izvor "Blica".\nČetiri dana molila lekare da je porode\nTrudnica Dragana Krkić žalila se da je četiri dana molila lekare da je porode jer je imala blago povišenu temperaturu i mučninu, kao i jake bolove u stomaku i preponama, ali da su je u operacionu salu odveli tek kada su na ultrazvuku videli da je beba mrtva.\nISPOVEST MAJKE KOJOJ JE BEBA UMRLA U STOMAKU Lekar mi je rekao: "Kriv sam, ne znam šta se desilo"\nU bolnici u Kruševcu nisu želeli da komentarišu ovaj sličaj. Direktorka bolnice dr Vesna Stević Gajić nije odgovarala na naše pozive, ali su zato poslali saopštenje.\n- Odmah po saznanju za navedeni slučaj formirana je stručna komisija, koja će u najkraćem vremenu da izvrši stručni nadzor i unutrašnju proveru kvaliteta stručnog rada svih zdravstvenih radnika koji su učestvovali u lečenju trudnice - sopštili su iz bolnice.\nKako nezvanično saznajemo, stručna komisija bi svoj posao trebalo da završi za tri do pet dana, ali i nakon toga rezultati neće biti objavljeni u javnosti da ne bi uticali na istragu tužilaštva.\nNaime porodica Dragane Krkić je još prošle nedelje podnela krivičnu prijavu protiv lekara koje sumnjiči za propust.\nKrkićeva kaže da je trudnoća tekla normalno svih devet meseci, a termin za porođaj bio je 10. decembar. U bolnicu je, kaže, otišla u petak, 9. decembra, po dogovoru sa dr Zoranom Hadži Ranđelovićem, da je primi uoči zakazanog carskog reza. Međutim, on ju je poslao kući, rekavši još kada ponovo da dođe. Njeno stanje se potom iskomplikovalo i na kraju je došlo do smrti bebe u stomaku.\nOvo nije prvi slučaj gde pacijenti za smrtni ishod sumnjiče kruševačke ginekologe. Krajem jula 2012. godine Vesna Ilić (29) je umrla je u devetom mesecu trudnoće takođe u kruševačkoj bolnici zbog pucanja krvnog suda u slezini.\nOna je u bolnicu primljena dan ranije sa jakim bolovima, gušeći se, a umesto da je detaljno pregledaju, lekari su je pripremali za porođaj. Zbog unutrašnjeg krvarenja i beba u njenom stomaku se ugušila.\nPre dva meseca ministar zdravlja dr Zlatibor Lončar je smenio dotadašnju direktorku Opšte bolnice Kruševac dr Slobodanku Jotić zbog lošeg rada ove ustanove. Međutim i sa novom upravom situacija nije bolja.\nOdluka Vlade: Crveni krst i bolnica u Kruševcu za dezinfekciju će koristiti viljamovku\nSVE SPREMNO ZA PRVE PACIJENTE Evo kako izgleda kovid bolnica u Kruševcu koja se danas otvara (FOTO)


Lovac na Bin Ladena istražuje „havanski sindrom“ - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Lovac na Bin Ladena istražuje „havanski sindrom“\nLovac na Bin Ladena istražuje „havanski sindrom“\nD. J. 23.07.2021. 15:27\nfoto EPA-EFE/DENNIS BRACK / POOL\nPošto je oko sto službenika CIA i još toliko američkih zvaničnika obolelo od misterioznog „havanskog sindroma“, direktor CIA Vilijam Barns zadužio je višeg oficira koji je imao glavnu ulogu u lovu na Osamu bin Ladena da vodi radnu grupu koja istražuje sindrom.\nBarns je za vođu tima lično izabrao istaknutog službenika agencije, koji je veteran antiterorističkih i operacija za suzbijanje narkotika i čije se ime drži u tajnosti.\nAmerički zvaničnici, koji su zatražili da ostanu anonimni, za Vašington post su izjavili da činjenica da je Barns izabrao baš čoveka koji je predvodio operacije u cilju pronalaska i ubijanja Bin Ladena, što CIA smatra jednim od svojih istorijskih uspeha, ukazuje na to koliko je po šefu agencije veliki značaj i hitnost pronalaženja uzroka ove bolesti, koja izaziva glavobolje, vrtoglavicu, gubitak sluha i oštećenja mozga, što je u nekim slučajevima dovelo do prevremenog povlačenja agenata.\n“Direktor Barns je lično u kontaktu sa osobljem koje je pogođeno ovim zdravstvenim problemima i duboko je posvećen njihovom zbrinjavanju i utvrđivanju uzroka bolesti”, rekao je jedan portparol CIA.\nBarns se sastao sa nekoliko agenata koji pate od simptoma ovog sindroma i rekao im da je njihovo zbrinjavanje prioritet.\nOn je posetio i Nacionalni vojnomedicinski centar Volter Rid, gde neki od obolelih dobijaju specijalni medicinski tretman pošto su im dijagnostifikovana oštećenja mozga.\nAgencija za sada nije došla do čvrstih zaključaka šta, ili moguće je ko, stoji iza bolesti koja je nazvana “havanski sindrom” zbog toga što su prvi simptomi zabeleženi kod diplomata u američkoj ambasadi u Havani 2016. godine.\nStejt department je prošle nedelje saopštio da istražuje pritužbe ne slične simptome koje su nedavno prijavili američki zvaničnici u Beču.\n“Jasno je da je direktor Barns postavio ovo pitanje za glavni prioritet, što je ogromna promena u odnosu na prethodno rukovodstvo”, rekao je za Vašington post Mark Polimeropulos, bivši viši agent CIA koji je morao da se povuče iz službe pošto je patio od simptoma „havanskog sindroma“ nakon putovanja u Moskvu 2017, kada je učestvovao u tajnim operacijama u Rusiji.\nNeki od sadašnjih i bivših zvaničnika smatraju da postoji velika mogućnost da je Rusija povezana sa izazivanjem bolesti i njenih simptoma, iako dosadašnjima istraživanjima nisu definitivno identifikovani uzroci.\nRuska vlada poriče bilo kakvu umešanost. Oni koji smatraju da je Rusija odgovorna spekulišu da je bolest možda izazvana nekom vrstom tehnologije, kao što su mikrotalasi ili drugi oblici usmerene energije.\nOni priznaju da je ove tvrdnje neophodno dokazati naučnim podacima, ali ističu i da postoje jaki posredni dokazi, kao što je onaj da su se neki od agenata razboleli dok su bili u Rusiji i to što su ruske obaveštajne službe, naročito GRU, bile povezane sa drugim, često agresivnim, napadima na američke agente u toj zemlji.\nPomoćnik ruskog predsednika Vladimira Putina izjavio je danas novinarima da će video razgovor sa američkim predsednikom Džozefom Bajdenom (Joseph Biden) biti održan posle puta ruskog lidera u Indiju, planiranog za iduću sedmicu, preneo je večeras Radio Slobodna Evropa (RSE).


Održana 42. sjednica Odbora za prosvjetu, nauku, kulturu i sport\nThursday, 21 November 2019 14:06\nRazmotreni amandmani na Predlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o zaštiti prirodnog i kulturno-istorijskog područja Kotora.\nOdbor za prosvjetu, nauku, kulturu i sport je, na danas održanoj 42. sjednici, u prisustvu podnosilaca amandmana i predstavnika predlagača zakona, ministra kulture Aleksandra Bogdanovića i generalnog direktora Direktorata za kulturnu baštinu u Ministarstvu kulture Aleksandra Dajkovića, razmotrio amandmane na Predlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o zaštiti prirodnog i kulturno-istorijskog područja Kotora.\nPredstavnik predlagača zakona nije prihvatio amandmane 1 i 2 poslanika Radula Novovića. Odbor je većinom glasova odlučio da ne podrži amandmane 1 i 2 poslanika Radula Novovića i predlaže Skupštini Crne Gore da iste odbije.\nPoslanici Momčilo Martinović i Jovanka Laličić odustali su od podnešenih amandmana.\nAmandman koji su podnijeli poslanici: Ranko Krivokapić, mr Raško Konjević, dr Draginja Vuksanović Stanković i Džavid Šabović nije razmotren, iz razloga odsustva podnosilaca amandmana.\nU okviru druge tačke dnevnog reda, Odbor je odlučio da na ovaj predlog zakona podnese četiri amandmana Odbora, sa kojima se saglasio predstavnik predlagača zakona, pa isti, shodno članu 150 stav 3 Poslovnika Skupštine Crne Gore, postaju sastavni dio ovog predloga zakona.\nU okviru tekućih pitanja članovi Odbora su upoznati, da je, u vezi sa Inicijativom studenata Univerziteta Crne Gore „Zadržimo sistem studiranja 3+1“, postignut dogovor da se uvaže zahtjevi studenata, pa je Vlada Crne Gore utvrdila Predlog zakona o dopuni Zakona o visokom obrazovanju, koji će Odbor uskoro razmotriti.\nČlanovi Odbora su informisani o uspješno realizovanoj aktivnosti, koja se odnosi na finansijsku donaciju Ambasade NR Kine, u iznosu od 50.000 eura, namijenjenu osnovnoj školi „Štampar Makarije“. Ovu donaciju je inicirao Odbor za prosvjetu, nauku, kulturu i sport, tokom sastanaka sa delegacijom Odbora za obrazovanje, nauku, kulturu i zdravlje Svekineskog narodnog kongresa, tokom prošle godine.\nOdbor je, takođe, donio Odluku o angažovanju stručnog konsultanta.


Saradnja MUP-a KS i IOM-a: Razgovori o implementaciji zaključaka Skupštine i Vlade KS povodom migrantske krize | MUP\n-Dva bitna segmenta za dalji rad na prevenciji sigurnosnih incidenata i narušavanja javnog reda i mira povezanih s migrantskom populacijom su bila konkretan povod današnjeg sastanka. Radi se o nadoknadi štete koju smo pretrpjeli tokom nereda u Migrantskom kampu u Blažuju, specifikaciji opreme koja je potrebna policiji za dalji rad i postavljanje videonadzora na području općina Ilidža i Hadžići, rekao je ministar Katica.\nU vezi s navedenim, ministar Katica je predočio šefici misije IOM u BiH listu navedene opreme koja podrazumijeva specijalna vozila, zaštitnu opremu za policijske službenike, te nadoknadu štete pretrpljene u Blažuju. Također, predočen je i elaborat o postavljanju videonadzora na području općina Ilidža i Hadžići te dobijeno obećanje da će biti finansiran.\nTokom razgovora predložena je i mogućnost postavljanja tunela na ulazu u kamp na kojem bi bile kamere za prepoznavanje lica radi lakšeg praćenja i identifikacije migranata koji ulaze i izlaze iz kampa.\nKada se radi o postavljanju ograde i kućnom redu u kampu, predstavnici IOM-a su naveli da je popravka ograde u toku, da kućni red postoji i da se provodi.\n-Policija će i dalje na profesionalan i efikasan način obavljati poslove iz svoje nadležnosti. Sve što možemo uradićemo da smanjimo posljedice migrantske krize na području Kantona Sarajevo. Nadamo se da će i ostali nadležni organi dovršiti aktivnosti koje su započeli, zaključio je na kraju sastanka ministar Katica.


Prihod za 9 mjeseci 170000 KM | Palelive.com\nPočetna Regija Rogatica Prihod za 9 mjeseci 170000 KM\nPrihod za 9 mjeseci 170000 KM\nROGATICA – Šumsko gazdinstvo “Sjemeć” iz Rogatice u periodu od januara do kraja septembra ostvarilo je prihod od 170.000 KM. Tehnički direktor gazdinstva Marko Tomović rekao je da su ukupni prihodi bili 6.826.000 KM koji su najviše ostvareni od prodaje šumskih sortimenata.\nRashodi su iznosili 6.656.000KM, gdje je najviše sredstava utrošeno za plate za oko 260 zaposlenih.\nTomoviće je rekao Srni da su u prvih devet mjeseci sječa, izvoz i otprema šumskih drvnih sortimenata ostvareni sa 125 odsto, što je više za 25 odsto u odnosu na plan.\nPrema njegovim riječima, u toku je gradnja šumskog puta Kostin grob – Goloder dužine 1.800 metara za šta će gazdinstvo izdvojiti 135.000 KM.\nDo kraja godine u planu je i izgradnja dva kilometra makadamskog puta Stupni do – Rasput njive za šta će gazdinstvo izdvojiti 50.000 KM.\nPrethodni članakObezbjeđena so i abrazivni materijal\nNaredni članakUsvojen rebalans budžeta od 12.633.157 KM


Vladimirov ha ha komentar - Užičanstveno\nVladimirov ha ha komentar\nOva fotografija ne bi bila nešto specijalno zanimljva da nije komentara prijatelja Vlada. Na fotografiji je uobičajni nastup užičkih pionira na Trgu partizana šezdesetih godina dvadesetog veka tokom neke od brojnih partiskih proslava toga vremena.\nPrijatelj Vlade je i pre osam godina znao da ja fotografijama potvrđujem svoje užičanstvene tekstove, pa je onako po užički komentarisa: „Gago šta ova fotka potvrđuje da su užički pioniri bili toliko napredni da su imali još 1962. godine laptopove.”\nI stavrno kad se čovek zagleda u prvu fotografiju sem što primeti da vojni soliter bliz službenog ulaza u pozorište neki od pionira ispred sebe imaju nešto što zaista liči na savremene laptopove. Na drugoj fotografiji pionirska knjižica, pionira malenih koji su bili vojsa prva i svakodnevno „rasli ko zelena trava“, tu je pionirska titovka, marama sa prstenom i pionrska značka.\nPrethodni članakAkrobata Aleksić iznad Užica\nSledeći članakRimski spomenici u podzidi


Sektor za borbu protiv terorizma, organizovanog kriminala i zloupotrebe narkotika\nU sastavu Sektora su sljedeći odsjeci:\n- Odsjek za borbu protiv terorizma\n- Odsjek za borbu protiv organizovanog kriminala i korupcije\n- Odsjek za suzbijanje zloupotrebe opojnih droga\nODSJEK ZA BORBU PROTIV TERORIZMA\nU nadležnosti Odsjeka je:\n- Provođenje relevantnih međunarodnih instrumenata i standarda;\n- Izrada novih zakonskih rješenja po pitanjima borbe protiv terorizma;\n- Izrada strategijskih i akcionih planova;\n- Nadzor nad pravovremenim i učinkovitim provođenjem zakona i propisa koji se odnose na: suzbijanje terorizma, suzbijanje aktivnosti grupa koje se bave krijumčarenjem oružja za potrebe terorističkih grupa, nuklearnog i hemijsko-biološkog oružja, te finansiranjem terorizma ili grupa koje ga podupiru, a posebno onih za koje se indicira da su u sprezi sa drugim oblicima organizovanog kriminala;\n- Koordinacija aktivnosti i saradnja sa agencijama u sastavu Ministarstva sigurnosti, kao i drugim relevantnim institucijama BiH na polju borbe protiv terorizma;\n- Vrši saradnju sa međunarodnim organizacijama.\nODSJEK ZA BORBU PROTIV ZLOUPOTREBE OPOJNIH DROGA I PREKURSORA\nNadležnosti Odsjeka su da:\n- prima i analizira izvještaje o prijavama krivičnih djela i prekršaja u vezi s opojnim drogama, o pravosnažno osuđenim licima za krivična djela i prekršaje u vezi s opojnim drogama, izvršenju kazne zatvora i drugih sankcija prema tim počiniocima, oduzetim količinama opojne droge, psihotropnih supstanci, biljaka i prekursora, novčanim sredstvima i drugoj imovinskoj koristi iz nedozvoljenog prometa opojnih droga, te o prijavama carinskih prekršaja u vezi s opojnim drogama;\n- sakuplja i analizira podatke o godišnjim potrebama opojnih droga koje se u skladu sa zakonom mogu proizvesti i staviti u promet, te prati uzgoj biljaka, uvoz, izvoz i transport opojnih droga i prekursora na osnovu izvještaja o dozvolama nadležnih organa;\n- sarađuje s organima na svim nivoima vlasti, ustanovama socijalne zaštite, vaspitnim, obrazovnim, kulturnim, zdravstvenim i drugim ustanovama, vjerskim zajednicama, udruženjima, fondacijama, sredstvima javnog informisanja, te pravnim i fizičkim licima radi sprečavanja zloupotrebe opojnih droga;\n- sarađuje sa međunarodnim tijelima, ustanovama, udruženjima i drugim pravnim i fizičkim licima, te se stara za efikasno odvijanje međunarodne saradnje u sprečavanju i suzbijanju zloupotrebe opojnih droga, a posebno nedozvoljenog prometa opojnih droga;\n- obavlja i druge poslove u oblasti suzbijanja zloupotrebe opojnih droga koje mu povjeri Vijeće ministara ili Komisija za opojne droge.\n- prati, proučava, analizira i procjenjuje ukupno stanje u oblasti borbe protiv organizovanog kriminala i korupcije, a naročito vezano za zakonito, djelotvorno i pravovremeno provođenje zakona i propisa;\n- prati i analizira međunarodne konvencije, međunarodne sporazume, i druge međunarodne pravne instrumente usmjerene ka borbi protiv organizovanog kriminala, zakonska i podzakonska rješenja u BiH, cijeni njihovu usaglašenost sa međunarodnim propisima i standardima, te predlaže pokretanje inicijative za usklađivanje domaćeg zakonodavstva sa međunarodnim standardima i instrumentima;\n- prati primjenu važećih zakonskih i podzakonskih akata u BiH i o tome podnosi izvještaje;\n- sarađuje i koordinira aktivnosti sa odgovarajućim tijelima entiteta i Brčko Distrikta, te sarađuje sa odgovarajućim tijelima Vijeća Evrope, Evropske unije, Ujedinjenih naroda, SECI centrom i odgovarajućim tijelima država sa kojima BiH ima potpisane bilateralne sporazume vezane za borbu protiv organizovanog kriminala i korupcije;\n- sudjeluje u predlaganju i izradi mjesečnih, polugodišnjih i godišnjih planova rada vezanih za borbu protiv organizovanog kriminala i korupcije, te podnosi mjesečne, polugodišnje i godišnje izvještaje o radu;\n- pruža stručnu pomoć agencijama iz sastava Ministarstva, mjerodavnim za provođenje poslova iz predmetne oblasti;\n- u skladu sa potrebama i sa dobijenim nalogom vrši neposredan uvid u način izvršenja zadataka i provođenje zakona na terenu.


Beta 4. juna 2019. 13:50\n„To je ogromna propuštena šansa za preduzeća i za Srbiju“, kazao je on na otvaranju prvog „FinTech 4 Business“ foruma koji je posvećen inovacijama i digitalnim tehnologijama u oblasti finasija u Srbiji.\nSkot je podsetio da je makroekonomska stabilnost bila ključ privrednog razvoja Srbije, ali je ocenio da će sada biti potreban širi spektar finansijskih proizvoda da stimuliše dalji privrednu ekspanziju, pogotovo u onim delovima privrede koji se ne pronalaze u postojećoj ponudi finansijskih mogućnosti.\nPrema njegovim rečima, mala i srednja preduzeća predstavljaju stub privrede u gotovo svim državama, a u Srbiji više od 99 odsto preduzeća spada u tu kategoriju.\nUkazao je da se 75 odsto preduzetnika u Srbiji oslanja na sopstvenu uštedjevinu kada pokreću sopstveni posao ili traže pozajmice od porodica i prijatelja, zbog toga što nemaju uslove za dobijanje kredita.\nKako je dodao, zbog toga što su prisiljeni da planiraju rast odvajanjem sredstava od zarada, te firme rastu mnogo sporijim tempom.\n„Kada bi Srbije rasla onoliko brzo koliko bi trebalo, morala bi da obezbedi bolje izvore finansiranja koji će privredu da vuku napred“, kazao je Skot.\nOn smatra i da se mora više učiniti na razvijanju novih finansijskih instrumenata koji će zadovoljiti potrebe malih i srednjih preduzeća, ali i onih tek osnovanih firmi.\nSkot je ocenio da će uz pomoć platformi koje če biti predstavljene na forumu, srpske firme naći lakše načine da se povežu s potencijalnim investitorima iz celog sveta.


Decembar 05, 2019 12:38\nPočeli su radovi na izgradnji auto-puta Ruma–Šabac i brze saobraćajnice od Šapca ka Loznici. Ukupna dužina saobraćajnice je 77 kilometara. Predsednik Aleksandar Vučić poručio je da će auto-put i brza saobraćajnica biti vrhunskog kvaliteta, kao i da će biti izgrađeni na vreme. Dodao je da je cilj da se dovede mnogo više investitora u te krajeve.\nPredsednik Aleksandar Vučić poručio je da je ponosan što su u jednom danu potpisali ugovor za Moravski koridor i otvorili pripremne radove na izgradnju puta Ruma–Šabac–Loznica.\n"Hoću da kažem i ljudima u Sremu, u Mačvi i Rumi i Šapcu i Loznici da će imati auto-put i brzi saobraćajnicu na vreme izgrađene, vrhunskog kvaliteta, ali to im ne znači samo saobraćajnicu koja će da ih povezuje sa Beogradom, koja će da ih povezuje sa drugim delom Srbije. To im znači više investitora", istakao je Vučić.\nCilj je da se dovede mnogo više investitora u te krajeve. "Hoćemo još više i još bolje, a svi hoće da dođu kada imaju dobre puteve", dodao je Vučić.\n"Bliža svim drugima, lakše će da se ide u Republiku Srbsku i BiH, lakše će da se ide na Gučevo, lakše će kasnije da se ide do Ljubovije, Malog Zvornika, Bajine Bašte i svih drugih mesta", rekao je predsednik.\n"Ne mislimo da ovde stanemo i mislimo da nastavimo da gradimo", zaključio je Vučić.\nSredinom novembra potpisan je komercijalni ugovor sa azerbejdžanskom kompanijom "Azvirt", a investicija je vredna 476 miliona evra.


Završena izgradnja centralnih nišana na mezarjima Kobilja Glava, Ugorsko i Svrake – Općina Vogošća\nNa inicijativu džematskih odbora, Općina Vogošća je u saradnji sa Fondom Kantona Sarajevo za izgradnju i očuvanje grobalja šehida i poginulih boraca, memorijalnih centara i spomen obilježja žrtava genocida realizovala projekat izgradnje centralnog nišana na mezarjima Kobilja Glava Ugorsko i Svrake.\nCentralni nišani predviđeni su kao centralna spomen obilježja na kojima će se polagati cvijeće prilikom obilježavanja značajnih datuma iz proteklog odbrambeno-oslobodilačkog rata.\nPrema riječima Zijada Kadrića, pomoćnika načelnika Službe za boračko-invalidsku i socijalnu zaštitu Općine Vogošća, zahvaljujući dugogodišnjoj dobroj saradnji sa Fondom memorijala i ovaj projekat je završen u predviđenom vremenskom roku.\nUkupna vrijednost radova iznosila je oko 11.000 KM, od kojih je Općina Vogošća izdvojila 4.000 KM.\nOsim izgradnje centralnih nišana, Općina Vogošća nastoji održavati i sva druga spomen obilježja u Vogošći, kako generacije koje dolaze ne bi zaboravile istinu o herojskoj borbi pripadnika Armije RBiH.


Laguna - Bukmarker - Prikaz romana „Mesečeva sestra“ Lusinde Rajli - Knjige o kojima se priča\nEpsko putovanje bestseler autorke Lusinde Rajli kroz živote i porodičnu istoriju fascinantnih sestara D’Aplijez jedna je od najvećih čitalačkih senzacija u poslednje četiri godine.\nSerijal Sedam sestara je ambiciozan poduhvat, a Rajli ne samo da je dorasla izazovu već ga je uzdigla na novi nivo.\nOd Rio de Žaneira i ledene lepote Osla, do zapanjujuće Jezerske oblasti Beatriks Poter i crvene, prašnjave toplote centralne Australije, svaka knjiga nas je na veličanstven način odvela do najlepših svetskih destinacija, istražujući stvarne ljude i stvarnu istoriju naporedo sa uzbudljivim životima njenih junaka.\n„Mesečeva sestra“ je dugo očekivan peti nastavak u ovom serijalu od sedam knjiga u kojem pratimo šest mladih žena u potrazi za skrivenim nasledstvom. Svaku je kao bebu usvojio tajanstveni švajcarski milijarder, njima poznat kao Tata Solt i sada su u potrazi za pravom istinom o porodičnoj prošlosti koristeći setragovima koje im je on ostavio nakon misteriozne smrti.\nRoman – za koji su već kupljena prava za snimanje holivudske TV serije – odlikuje se pametno istkanim zapletima i uzbudljivim emocijama koje nam Rajli prikazuje kroz dramatično životno putovanje šest veoma različitih sestara D’Aplijez, dok identitet sedme sestre ostaje sve vreme prekriven velom misterije.\nU ovom romanu upoznajemo nežnu, osećajnu Tigi, duhovno prosvećenu sestru koju ljubav prema životinjama i dar za prirodno isceljenje odvode na dramatično putovanje od snegom prekrivenih planina škotskih visoravni do vrelog i živopisnog španskog grada Granade.\nKada Tigi dobije ponudu za posao istraživača divljih životinja na prostranom i izolovanom imanju Čarlija Kineirda u škotskim visoravnima, ona instiktivno zna da to treba da prihvati. Njen voljeni otac Tata Solt joj je uvek govorio: „Veruj svojim instinktima, Tigi, oni te nikada neće izneveriti.“\nSvako jutro budi je lepota pejzaža i to je usrećuje jer zna da na takvom mestu može da „raste i procveta“. Ali Tigi, koja je od ranog doba imala specijalan dar, oseća i povezanost sa zgodnim lordom, Čarlijem Kineirdom, i pored toga što je on oženjen.\nU tom lepom okruženju Čarlijevog imanja, Tigi upoznaje Čilija, Roma koji je pre sedamdeset godina, tokom civilnog rata pobegao iz Španije, i on joj otkriva njen novi dar ‒ Tigi ne samo da poseduje šesto čulo, koje je nasledila od svojih predaka, već jedno proročanstvo predviđa da će je upravo taj Rom poslati kući, u Granadu.\nA onda idemo u 1912. goddinu gde u senci veličanstvene Alhambre upoznajemo i Lusiju Amaju Albajsin, rođenu u siromašnoj, odbačenoj ciganskoj zajednici nastanjenoj u sedam pećina Sakromontea van gradskih zidina. Lusiji je suđeno da postane Plamen, najveća flamenko igračica svoje generacije, nazvana po nevidljivom plamenu koji gori u njoj dok igra.\nDesetogodišnju Lusiju njen otac, ambiciozni i talentovani gitarista, odvodi da pleše flamenko po barovima Barselone. Njenu majku će slomiti gubitak ćerke, i dok se senka građanskog rata nadvija nad Španijom, ostatak ove porodice pogodiće tragedija.\nPošto se nalaze u Madridu, Lusija i njena muzička trupa prisiljeni su da beže i spasu goli život, a njihovo putovanje će ih odvesti preko okeana do Južne Amerike i konačno do Severne Amerike i Njujorka ‒ Lusijino mesto iz snova. Ali ona je rastrzana i uskoro mora da izabere između strasti prema karijeri i ljubavi prema čoveku svog života.\nDok Tigi prati trag svoje egzotične, ali komleksne prošlosti, privlači pažnju darovite, mudre žene, ciganske veštice, i počinje da razvija svoj talenat za isceljenje. Ali kada sudbina uzme karte u svoje ruke, Tigi mora da odluči da li da ostane sa svojom novootkrivenom porodicom ili da se vrati na Kineirdovo imanje... Čarliju.\n„Mesečeva sestra“ je senzacionalni deo serijala „Sedam sestra“ jer Lusinda Rajli fokusira svu silinu svoje umetničke moći na Tiginu izvanrednu porodičnu priču, uzbudljivu avanturu prepunu okrutnosti, tragedije, strasti, opsesije i više od svega ‒ muzike, ritma i duha španske ciganske zajednice.\nDok se Tigi bori da razume svoje šesto čulo koje je nasledila i odluči gde prirada njeno nemirno srce, mi se vraćamo u prošlost, do njene vatrene bake Lusije čiji ples i unutrašnji plamen prete da joj unište život.\nZanosna je i središnja priča ovog romana o Ciganima koji žive na rubu egzistencije u pećinskim kućama ugrađenim u stene Sakromontea... teškoće i teško osvojeni trijumfi ove progonjene zajednice, čijom krvlju teku muzika, ples i njihova kultura, živopisno su opisani kroz rat, gubitak, ljubav i društvene promene.\nU ovom novom, zadivljujućem serijalu „Sedam sestra“, bukti prava vatra, naslućuje se sve bliže rešenje intrigantne zagonetke Pa Saltove smrti i misterije nestale sestre.\nNa sledećem putovanju upoznaćemo Elektru, problematičnu i zagonetnu sestru čiji se život do sad vrlo malo pominjao na stranicama ovog serijala... a od Lusinde Rajli možemo očekivati nešto zaista spektakularno.\nRoman koji je Fjodor Dostojevski smatrao besprekornim, a Vilijam Fokner nazvao najboljim romanom koji je ikada napisan, „Ana Karenjina“ je monumentalno delo Lava Tolstoja, koji daje sveobuhvatan prika...


Evrovizija je, nakon burnih reakcija sa Kosova, povukla iz zvaničnog dokumenta primjere zabranjenih zastava, ali odluka o zabrani nošenja kosovske zastave i dalje važi.\n"U najnovijem službenom dokumentu Evrovizije o upotrebi zastava na ovom takmičenju više se ne nalaze primjeri zastava koje su zabranjene da se donesu na takmičenje", potvrdio je Paul Jordan, menadžer za komunikacije Evrovizije.\nPrema novom dokumentu, objavljenom na web stranici Evrovizije, navodi se da su na takmičenju dozvoljene zastave država članica UN-a i država koje učestvuju na evrovizijskom takmičenju, kao i zastava EU i ona duginih boja, kao simbol tolerancije i raznolikosti.\nOdluka o zabrani donošenja kosovske zastave, međutim, i dalje važi, jer Kosovo nije član UN, a ni učesnik ovog takmičenja.\nMenadžer za komunikacije Evrovizije Paul Jordan za RSE je izjavio da se ”odluka o zabrani unošenja zastave Kosova na ovom takmičenju tiče uvođenja konzistentnih pravila, te da nije protiv Kosova ili bilo koje druge države ili teritorije”.\nNa internom dokumentu koji je procurio prošle sedmice, među zastavama koje su bile zabranjene za ovaj šou, nalazila se i zastava Kosova, kao i ona militantne organizacije "Islamska država" (IDIL).\nNovi dokument navodi da je zabranjeno unošenje zastava koje sadrže komercijalne, diskriminatorne, političke ili religiozne poruke.\nU dokumentu se sitiče da Evrovizija želi da ostane apolitički događaj i da su se iz tog razloga organizatori složili da usvoje ovakav dokument o pravilima upotrebe zastava.\nKosovski zvaničnici i javnost iskazali su revolt jer se u prethodnom dokumentu kao primjer nedozvoljene zastave našla i zastava Kosova, navodeći da je to skanal i uvreda za Kosovo.\nPetrit Seljimi, v.d. ministra spoljnih poslova, potvrdio je na Twitteru da je Evropska unija emitera (EBU) “uputila izvinjenje zbog uvrede”.


Antić najavio novo sniženje gasa - Biznis i Finansije\nHome\tVestiEkonomija\tAntić najavio novo sniženje gasa\nAntić najavio novo sniženje gasa\nby bifadmin 24. juna 2015.\nU Srbiji će pred početak zimske sezone doći do još jednog pojeftinjenja gasa, najavio je sinoć ministar rudarstva i energetike Aleksandar Antić i podsetio da je ovih dana došlo do značajnog pojeftinjenja gasa od 10,5 do 11,3%, zavisno od kategorije potrošača.\nTo za prošečnog potrošača koji se greje na gas znači uštedu od 700 dinara mesečno, rekao je Antić za TV Pink i dodao da je do pojeftinjenja došlo, kada su se sagledali svi troškovi koji su deo formule po kojoj se obračunava cena gasa u Srbiji.\nMinistar je dodao da očekuje da će uz sva pojeftinjenja koja će usledeti do kraja ove godine, potrošači imati račun manji za oko 1.000 dinara.\nAntić je poručio da će Srbija uvek i u svakom scenariju imati sigurno snabdevanje energentima, jer imamo čvrste ugovore o snabdevanju i da građani zbog toga ne treba da brinu.\nOn je ukazao da se vodi i više razgovora kako bismo obezedili dodatne i alternativne pravce snabdevanja energentima u kratkoročnom i srednjoročnom periodu i da je dosta projekata koje analiziramo.\nOtvoren sedmi po redu sajam naoružanja i vojne opreme “Partner 2015”\nIndija i Kina preuzimaju primat u proizvodnji pametnih telefona


Ko je Ekrem Imamoglu, novi gradonačelnik Istanbula? - Glas Srpske\nTanjug 24.06.2019 22:26\nIstanbul - Ekrem Imamoglu, koji je na ponovljenim izborima za gradonačelnika Istanbula još ubjedljivije pobijedio svog protivnika iz AKP, stranke predsjednika Redžepa Tajipa Erdoana, nije bio mnogo poznat u političkom životu Turske prije nego što je odlučio da se kandiduje na lokalnim izborima.\nLokalni izbori u Turskoj su održani u martu ove godine, kada je pobijedio Imamoglu, ali su oni na zahtjev Erdoanove AKP poništeni i ponovljeni u nedelju, a Imamoglu je samo učvrstio svoju martovsku sa još većom razlikom u broju glasova u odnosu na svog protivkandidata.\nNovi istanbulski gradonačelnik je čvrstog stava da ne odustane od žestoke bitke za prvog čovjeka tog grada, poslije više godina, postao najveći izazov za turskog predsjednika Redžepa Tajipa Erdoana i neočekivana nada za tursku demokratiju, smatra britanski The Guardian.\nImamoglu je pobijedio na lokalnim izborima u Istanbulu 31. marta, ali je dužnost gradonačelnika obavljao samo 18 dana pošto je, nakon niza žalbi Partije pravde i razvoja (AKP) predsjednika Erdoana, Centralna izborna komisija poništila glasanje zbog nepravilnosti u imenovanju članova biračkih odbora na izbornim mestima.\nOn nije bio prvi izbor opozicione koalicije Narodna republikanska partija za kandidata za gradonalčelnika Istanbula, ali je zbog strategije skromne kampanje, zasnovane na "dobroj vjeri", stekao među članovima opozicije povjerenje kao kompetentan i otvoren administrator.\nBivši biznismen Imamoglu ranije je pet godina ispred opozicione Republikanske narodne partije (CHP) bio predsjednik istanbulske opštine Bejlikduz.\nPočetkom godine, Imamoglu se sastao sa Erdoanom kako bi razgovarao o budućnosti Istanbula, a takvom gestom zaradio je poštovanje birača, koji su se često osjećali otuđeno od sekularne Republikanske narodne partije.\nNakon pobjede na ponovljenim izborima za gradonačelnika, Imamoglu je obećao "novi početak" u Istanbulu i izrazio je spremnost na saradnju sa Erdoanom.


Marinković i Sanford o investiranju u poljoprivredu – AGRO VESTI by agronews.rs\nMarinković i Sanford o investiranju u poljoprivredu\nHome agro danas Marinković i Sanford o investiranju u poljoprivredu\nJun 20, 2016 | agro danas, Agrobiznis, Aktuelno, Poljoprivreda, Proizvodi, Srbija, Svet, Teme, Tržište, uvoz-izvoz, Vesti\t|\nPotpredsednik Narodne skupštine Republike Srbije Vladimir Marinković ugostio je danas, u skupštinskom Domu, predstavnike američke kompanije “The Sanford Group”, koji su pokazali spremnost da investiraju u Srbiju, posebno u poljopriovredu.\nVisoki predstavnik ove kompanije Majk Sanford je, tom prilikom, iskazao veliku zainteresovanost za ulaganje u srpsku privredu, navodi se u saopštenju.\nTakođe, on je saopštio da se nada zajedničkom aranžmanu sa srpskim kompanijama u oblasti poljoprivrede.\n“Mi imamo veliku želju ulažemo u srpsku poljoprivredu i voleli bismo da uvozimo srpske poljoprivredne proizvode u Sjedinjene Američke Države. Posebno smo zainteresovani za uvoz srpskog meda”, dodao je Sanford.\nMarinković je još jednom podvukao važnost poljoprivrede kao vitalne grane srpske ekonomije i preneo je gostima iz SAD da Srbija želi i mora da iskoristi svoj poljoprivredni potencijal koji je ogroman.\nPored toga, potpredsednik Narodne skupštine je saopštio da vlast u Srbiji svakoga dana poboljšava poslovni ambijent i da će to nastaviti da radi i u budućnosti.\n“Veoma me raduje vaša želja da investirate u našu zemlju i njenu poljoprivredu i budite uvereni da ću ja lično, a i Narodna skupština kao institucija dati sve od sebe da omogući zakonske regulative da ovakvi poduhvati budu mogući i jednostavni”, rekao je Marinković.\nTags: izvozmednarodna skupštinapoljoprivredni proizvodisadsanford groupvladimir marinković\nJešić: Promenom pravilnika o nivou aflatoksina biće ugrožen domaći izvoz\nBivši pokrajinski sekretar za poljoprivredu Goran Ješić izjavio je danas da ne razume predlog da se dozvoljeni nivo aflatoksina u mleku promeni na 0,25 mikrograma po kilogramu, umesto sadašnjih 0,05 i dodao da za to ne postoje stručni razlozi, kao i da to može ozbiljno da ugrozi srpski izvoz.


Zgrada predsedništva u Podgorici\nKampanja za predsjedničke izbore ulazi u završnicu, a jedan od kandidata za predsjednika, Vasilije Miličković inicirao je sastanak šest učesnika izborne trke sa ciljem da svi stanu iza jednog koji bi pobijedio kandidata vlasti Mila Đukanovića. Još nije poznato da li će do takvog ishoda doći, jer predsjednički kandidati još nisu odgovorili na Miličkovićev poziv.\nNaglašavajući da želi da bude krajnje odgovoran prema političkom trenutku u kome se nalazi Crna Gora, predsjednički kandidat Vasilije Miličković pozvao je pet preostalih kandidata, sa izuzetkom Mila Đukanovića na sastanak i dogovor. Miličković poziva da se šest kandidata, koji su mahom opoziciono nastrojeni, dogovore da stanu iza jednoga, a sve, kaže, u interesu države Crne Gore i njenih građana. Miličković tvrdi da nije u pitanju njegovo povlačenje iz trke. Naprotiv.\nOn je organizovao protest ispred zgrade Tužilaštva zbog nedavnog, kako kaže, pokušaja atentata na njega kada mu je, dok je gostovao u TV Budva, oštećen automobil sa namjerom počinioca da u toku vožnje dođe do požara. Izostalo je reagovanje tužioca, zbog čega Miličković tvrdi da su institucije u Crnoj Gori zarobljene i da građani moraju tražiti pomoć od suda u Strasburu.\nO pravnoj nesigurnosti građana, govorio je i kandidat većeg dijela opozicije Mladen Bojanić koji je rekao da će nakon izbora, on za građane Crne Gore postati Strasbur i da će raditi na jačanju vladavine prava.\nZa to vrijeme, kandidat vlasti Milo Đukanović održava predizborne promocije, a njegova pažnja uglavnom je usmjerena na kandidatkinju Draginju Vuksanović, za čiju stranku – SDP – tvrdi da želi da svoje glasove podari kandidatu anticrnogorske opozicije.\nAnalitičari, naime, tvrde da bi pobjedu Đukanovića u prvom izbornom krugu upravo mogli da osujete glasači SDP i da bi glasovi dati Draginji Vuksanović mogli biti nedostajuća prevaga da drugog izbornog kruga ipak bude.


Tri kluba iz Srpske sa istim ambicijama kreću u nastavak sezone Tri kluba iz Srpske sa istim ambicijama kreću u nastavak sezone\nObjavljeno: 15. 2. 2018 u 14:43h\nMečevima 19. kola, koji se igraju u subotu i nedjelju biće nastavljena Premijer liga BiH u kojoj će sva tri kluba iz Republike Srpske u preostala četiri kola pokušati da se izbore za plasman među šest najboljih, odnosno da takmičenje nastave u Ligi za prvaka.\n“Prema našim procjenama, potrebna su nam dva ili tri boda iz preostala četiri susreta. Međutim, želimo kroz te utakmice da uigramo što je moguće bolje ekipu za polufinalne mečeve Kupa BiH. Otišlo nam je nekoliko bitnih fudbalera, došlo dosta novih, sve to treba što prije uigrati i spremiti za proljeće, koje bi moglo da bude i najuspješnije u istoriji kluba”, naglasio je trener Krupe Slobodan Starčević.\n“Ambicije su nam da dođemo do šestog mjesta. Koliko je za to potrebno bodova, teško je reći. Nećemo ništa kalkulisati već ćemo pokušati da zabilježimo što bolje rezultate, bez obzira na to da li ćemo u nastavku sezone igrati u gornjem ili donjem dijelu tabele. Napustili su nas kvalitetni igrači, ali smatram da smo svi zajedno obavili kvalitetne pripreme i da nismo ništa slabiji nego jesenas”, istakao je kormilar Radnika Mladen Žižović.\n“Najvažnije je da sami odlučujemo o svojoj sudbini. Iako imamo izuzetno težak raspored smatram da ova ekipa ima snage i kvaliteta da se nađe među šest najboljih. Teško je reći da li smo slabiji ili jači nego jesenas, ali je sigurno da ćemo igrati drugačije i da ćemo biti brži i agresivniji”, rekao je trener Borca Igor Janković.


"Privreda SAD će pasti 30 odsto u drugom kvartalu" • RTK\n"Privreda SAD će pasti 30 odsto u drugom kvartalu"\nBivša predsednica FED-a Dženet Jelen smatra da će pandemija koronavirusa naneti ekonomiji SAD “apsolutno šokantne“ štete u predstojećim mesecima.\nOvo je ogroman, razorni udarac bez presedana“, izjavila je Jelen za CNBC, dodajući da stopa nezaposlenosti u zemlji verovatno već iznosi 12 ili 13 procenata “i ide naviše“ jer milioni Amerikanaca svake nedelje ostaju bez posla.\nJelen je izrazila izvesnu sumnju da će privredni oporavak u SAD biti u obliku latiničnog slova "V", što znači da će nakon oštrog pada uslediti agresovan rast kada preduzeća ponovo pokrenu aktivnost nakon pandemije koronavirusa, ali nije potpuno odbacila takav mogući scenario.\n"Sve zavisi od toga kolika će biti šteta i koliko će vremema privredna aktivnost biti ugašena, onako kako je to sada", rekla je Jelen.\nOd toga će, kako dodaje, zavisiti da li će poslodavci moći brzo da vrate radnike na posao i da li će finansije potrošača biti takve da mogu vrate potrošnji jednom kada mere socijalnog distanciranja budu ukinute.\n"Što bude veća šteta veća je i verovatnoća da će oporavak biti u obliku latiničnog slova ''U'' (pad praćen kratkom stagnacijom i oporavkom), ili u obliku slova ''L'' (pad nakon kojeg sledi duža stagnacija)", zaključila je Jelen.


Around The World » Filmovi i Serije » Filmovi i Serije » Filmovi » Filmovi » Sherlock Holmes\n1 Sherlock Holmes on Wed Jun 23, 2010 12:02 am\nNajnovija dinamična adaptacija priče Artura Konana Dojla o najpoznatijem detektivu na svetu vodi Šerloka Holmsa i njegovog mudrog partnera Votsona kroz nove izazove. Njegove fizičke veštine jednako su opasne kao i njegova legendarna pamet. Ovaj put on se upušta u bitku uma i snage s neprijateljima koji predstavljaju pretnju za celu Englesku.\nU ovoj akcionoj avanturi prepunoj misterije Robert Dauni Džunior i Džad Lo oživljavaju čuveni detektivski par, dok je Rejčel Mekadams u ulozi Ajrin Adler, jedine žene koja je ikada mogla da parira Holmsu.\nU novom prikazu najpoznatijeg lika ser Artura Konana Dojla, Robert Dauni Džunior igra legendarnog detektiva Šerloka Holmsa, koji bez greške pronalazi istinu u središtu najkompleksnijih misterija. Uz pomoć dr Džona Votsona, svog vernog pomoćnika, čuveni detektiv je neprevaziđen u proganjanju kriminalaca, bilo da se oslanja na svoje jedinstvene moći zapažanja, izuzetnu veštinu dedukcije, ili na prostu snagu svojih pesnica. Džad Lo glumi Votsona, Holmsovog dugogodišnjeg kolegu, koji mu se pridružuje u onome što bi mogao biti njihov poslednji slučaj pre nego što doktor započne novi život kao oženjen čovek. Rejčel Mekadams je Ajrin Adler, zavodljiva i opasna žena, čiji burni odnos s detektivom postaje jedina zagonetka koju on ne može da reši. Mark Strong glumi lorda Blekvuda, kojeg intelekt, u kombinaciji s nemilosrdnom ambicijom, čini protivnikom vrednim poštovanja.


TEGELTIJA: ONAJ KO GLASA PROTIV ODLUKE VIJEĆA MINISTARA NEĆE BITI ZA ODRŽAVANJE IZBORA | Hayat.ba\nNajteži period, odnosno oporavak privrede, tek predstoji – istakao je Tegeltija.\nRazgovarali smo na vrijeme sa međunarodnim finansijskim institucijama i sa Evropskom komisijom smo se dogovorili o podršci za zdravstvo i privredu od oko 700 miliona eura, a do kraja juna biće operativno 616 miliona – izjavio je Tegeltija za “Glas Srpske”.\nMislim da smo uradili odličan posao, ako se uzme da smo od 150 miliona eura u pregovorima sa MMF-om došli do više od 330 miliona eura. Novac je na računu Centralne banke i sada treba da bude poštovan proces prenosa na račune entiteta i Brčko distrikta. Nažalost, počeli su da se povlače neki loši politički potezi i licitira sa procentima raspodjele između entiteta i Brčko distrikta, a potom za raspodjelu između Vlade FBiH i kantona – rekao je Tegeltija.\nSve to je ostavilo lošu sliku o nama, jer niko ne može da shvati da uložite napore da dobijete što bolje uslove, budu vam odobrena sredstva i ona ne budu raspoređena – istakao je Tegeltija.\nTa nota im je dostavljena, ali sada navode da treba dodatna odluka Savjeta ministara. Nisam siguran da li je u Centralnoj banci BiH u pitanju strah ili opstrukcija, ali još ne postoji spremnost da sredstva budu raspodijeljena, a kamate teku. S obzirom na to da je ovaj aranžman MMF-a program pomoći u sanaciji posljedica pandemije, nema dodatnih penala, osim redovne kamate – naveo je on, prenosi Srna.\nPokušaćemo da ostvarimo finansijski okvir da bismo mogli da pružimo maksimalnu podršku u saniranju posljedica pandemije. Mislim da rokove imamo – to je 31. maj i nema razloga da budžet ne bude usvojen. Vjerujem da ćemo u dogovoru sa svima izglasati budžet u okvirima koji su neophodni za funkcionisanje, a sav višak iskoristiti za borbu protiv pandemije -istakao je Tegeltija.\nIzbori mogu biti raspisani i sredstva obezbijeđena. Opravdanja za neodržavanje izbora, za one koji ne žele izbore, nema i onaj ko bude glasao protiv odluke Vijeća o finansiranju izbora bit će jasan pokazatelj ko je za, a ko protiv održavanja izbora. Nisam siguran da je bilo ko od ovih ljudi koji izgovor za neodržavanje traže u navodnom nedostatku novca, spreman da se baš tako jasno izjasni da traži prolongiranje da bi popravio političku situaciju – kaže Tegeltija.\nIzuzetak su bili humanitarni letovi, hitan medicinski prevoz, prevoz s ciljem traganja i spasavanja, te prevoz pošte i robe, kao i tehnički letovi bez iskrcavanja putnika i prinudna slijetanja, što je regulisano posebnim odlukama. Sačekaćemo preporuku zdravstvenih radnika i sve što bude rađeno kada je riječ o tom pitanju mora biti usklađeno sa drugim državama – rekao je Tegeltija.


SLUČAJ DRAGIČEVIĆ: Milorad Dodik dostavio odgovor Anketnom odboru | Novi.ba\nNa području Bratunca ekshumirani nekompletni posmrtni ostaci najmanje tri žrtve Svečano potpisivanje Ugovora o izgradnji dionice Mostar jug - Počitelj će se ...\nSLUČAJ DRAGIČEVIĆ: Milorad Dodik dostavio odgovor Anketnom odboru\nObjavljeno:16.05.2018 - 16:17\nMilorad Dodik, predsjednik Republike Srpske dostavio je odgovr Anketnom odboru Narodne skupštine, koji treba sagledati sve činjenice u vezi smrti Davida Dragičevića.\nNaveo je da je u slučaju smrti Dragičević riječ o primjeni Zakona o policiji i unutrašnjim poslovima, kao i procesnog krivičnog zakonodavstva /Zakona o krivičnom postupku/ za čiju primjenu su zaduženi zakonom određeni organi kao i pravila po kojima su dužni da postupaju.\nMilorad Dodik naglasio je osnovni zadatak Ministarstva unutrašnjih poslova zaštita od ugrožavanja Ustavom utvrđenog poretka i ugrožavanja bezbjednosti Republike Srpske, zaštita života i lične bezbjednosti građana, a osnovno pravo i dužnost tužioca je otkrivanje i gonjenje učinilaca krivičnih djela.\n"U tom smislu Vas upućujem na pomenute organe radi prikupljanja informacija i spoznaja s ciljem sagledavanja svih relevantnih činjenica u vezi sa slučajem Davida Dragičevića. Istovremeno Vas podsjećam da predsjednik Republike djeluje isključivo u okvirima i nadležnostima koje su definisane Ustavom Republike Srpske a koje su, pored ostalih nadležnosti, prevashodno usmjerene na predstavljanje Republike Srpske i izražavanja njenog državnog jedinstva", naglasio je Dodik.\nPredsjednik Anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srpske Branislav Borenović izjavio je juče da je ovo tijelo jednoglasno donijelo odluku da im do sutra od predsjednika RS Milorada Dodika, MUP-a, Okružnog javnog tužilaštva i Zavoda za sudsku medicinu budu dostavljene sve informacije i saznanja koje se odnose na tragično stradanje Davida Dragičevića.\nPodijeljena mišljenja pravnika o izboru glavne tužiteljice Tadić\nRadmanović razgovarao s ambasadorom Republike Italije u BiH\nNEZAPAMĆENA TRAGEDIJA POTRESLA HRVATSKU: Otac ubio sina hicem u čelo


13. Međunarodna konferencija za mlade u Kruševu - Portal Mladi\nHome Arhiva 13. Međunarodna konferencija za mlade u Kruševu\n13. Međunarodna konferencija za mlade u Kruševu\nNedavno je u Makedoniji, u Kruševu, održana 13. Međunarodna konferencija za mlade, na kojoj je učestvovao i Portal Mladi.Konferencija je okupila oko 60 mladih lidera iz 16 zemalja, a bila je posvećena raznovrsnim temama koje se tiču država u regionu. Pod sloganom „Evropske vrednosti za budućnost zemalja jugoistočne Evrope“, u organizaciji Mladinskog Sojuza iz Kruševa, a pod patronatom Fondacije Fridrih Ebert – kancelarija u Skoplju i uz podršku Pakta za stabilnost jugoistočne Evrope. Cilj konferencije bila je izgradnja paltforme mladih za saradnju i davanje doprinosa društvima u regionu, kao i promocija demokratskih vrednosti poput tolerancije i multikulturalizma.\nUčesnici su imali priliku da se uključe u diskusije sa renomiranim stručnjacima, da čuju sjajne govornike, razmene mišljenja i ideje, ali i da daju svoje predloge o budućim akcijama i rešenjima.\nNeki od govornika bili su: pisac Marko Vidojković, preduzetnik Saša Cvetojević, politički naučnik Filip Balunović, Ramadan Ramadani, predsednik Instituta Nisma, novinar Mirza Softić, Borjan Jovnovski, urednik na makednonskoj NovaTV, predstavnici kompanije Vitalia.\nPrva sesija predavanja bila je posvećena budžetu Evropske unije i problemu migracija u Evropi. Počasni gost konferencije bila je ambasadorka Nemačke u Makedoniji, koja je naglasila da je podizanje zidova i ograda ka Evropi sušta suprotnost evropskom duhu.\nNa drugoj sesiji predavanja bile su zastupljene dve teme: uloga univerziteta u preduzetništvu mladih i kreativnost kao ključ za posao iz snova. Učesnici su se dotakli i teme volontiranja, zaključivši da je to edukativno iskustvo koje omogućava ostvarivanje praktičnih veština koje ne mogu da se nauče na univerzitetu.\nO političkim izazovima i perspektivama mladih u jugoistočnoj Evropi, o odnosu medija i stvarnosti, o radiklanim ideologijama kao pretnjama za demokratiju diskutovalo se na trećoj sesiji predavanja.\nNa konferenciji je zaključeno da ključ svakog uspeha i pokretač svakog poduhvata leže u kreativnosti. Bil Gejts je smtrao da kreativnost proizilazi iz lenjosti, te je govorio da najviše voli da najteži posao da lenjim radnicima jer će oni naći jedinstveni način da završe posao. Pronalaženje novih rešenja – to je kreativnost.\nPrevious articleANKETA – Šta je važnije: diploma ili veštine?\nNext articleSezaria Evora – Bosonoga diva


Proljećna fešta za vikend - Herceg Novi Cool\nProljećna fešta za vikend\nHercegnovsko Nevladino udruženje RUKE i ove godine će organizovati proljećnu feštu PRIMAVERA, koja će se održati u nedjelju, 13. maja u Gradskoj kafani, u periodu od 10 do 14 sati.\n„U kontekstu smjene godišnjih doba i plodova prirode našeg podneblja, naše fešte promovišu tradiciju i kreativnost kroz gastronomiju i stvaralaštvo, jačaju entuzijazam i zajedničku akciju sugrađana, te unapređuje kulturnu i turističku ponudu Herceg Novog. Posjetioci će tako na PRIMAVERI moći da prisustvuju degustaciji lokalnih jela i proizvoda od stađunskog jestivog, začinskog i ljekovitog bilja (žućenice, rukole, mažurane, ruzmarina, žalfije i pelina, zove, mente i drugih više i manje poznatih biljaka), da od gastro profesionalaca i entuzijasta saznaju tradicionalne načine pripreme i recepte za delicije. Neizostavni dio fešte jeste bazar domaćih proizvoda, suvenira i rukotvorina, koji okuplja izlagače iz regiona“, poručuju organizatori.\n„Dio PRIMAVERE je humanitarnog karaktera, pa će prihod od donatorske „Proljećne trpeze“ koji za posjetioce organizuju restorani, organizacije i pojedinci, biti namjenjen mladom Nikšićaninu Iliji Bulatoviću kome je hitno potrebna transplantacija bubrega. U humanitarnim akcijama stalna je saradnja sa Fondacijom Iva Bijelić“, obavještavaju iz NVU Ruke.\nPrethodni članakDaleki kontinenti u hercegnovskim klub bioskopima\nSljedeći članakMonumentalna Odiseja na KINO platnu\nPočinje jubilarni Praznik mimoze\nNovskoj omladini dostupna kartica koja donosi popuste u 38 zemalja\nHalloween prvo stiže u Škuribandu


Ohrabriti dinamičniji razvoj elektronskih servisa\nOhrabriti dinamičniji razvoj elektronskih servisa – Personal magazin\nDruštvo za informatiku Srbije i Udruženje informatičke delatnosti pri Privrednoj komori Srbije organizovali su 29. januara okrugli sto “ Primene elektronskog potpisa u elektronskim servisima”. O prvim iskustvima i planovima…\nDruštvo za informatiku Srbije i Udruženje informatičke delatnosti pri Privrednoj komori Srbije organizovali su 29. januara okrugli sto “ Primene elektronskog potpisa u elektronskim servisima”. O prvim iskustvima i planovima govorili su predstavnici državnih organa, banaka, privrede i javnih službi.\nAkreditacijom JP PTT Srbija počela je u decembru 2008. godine dodeljivanje elektronskih sertifikata i elektronskih potpisa i time je ostvaren jedan od ključnih preduslova za primenu elektronskih servisa u upravi, trgovini i drugim delatnostima.\nNova lična karta sa čipom sadrži elektronski potpis i on će moći da se koristi u servisima javne uprave koje tek treba razviti. Banke već koriste elektronski potpis u oko 50% platnog prometa. Naprimer, samo u “BancaIntesa” oko 30.000 klijenata sa elektronskim potpisom overilo je 2008. godine oko 500.000 platnih naloga. Agencija za privredne registre će primati dokumente za registraciju preduzeća koji su elektronski potpisani. Privredna komora Srbije će nakon akreditacije ponuditi svojim članovima besplatne elektonske sertifikate i desetak elektronskih servisa.\nOkrugli sto je organizovan kako bi se sagledalo stanje i podstakao još dinamičniji razvoj elektronskih servisa u kojima se koristi elektronski potpis. Pokazalo se, da ima mnogo više znanja o elektronskim servisima nego što ima pripremljenih servisa u kojima mogu da se koriste elektronski potpisi. U Srbiji je, kao i u zemljama članicama EU, prihvaćeno da se prvenstveno razvija 12 servisa za građane (matične knjige, lični dokumenti, porez i dr.) i 8 servisa za privredu. Rečeno je da će svako ministarstvo razvijati servise iz svoje nadležnosti, a da će Ministarstvo za telekomunikacije i informaciono društvo koordinirati sve ove aktivnosti u okviru projekta e-uprava.\nRazvoj elektronskih servisa treba ubzati, jer oni omogućuju da građani brže i bez odlaska na šaltere završavaju poslove kod uprave a i značajno doprinose štednji. Rečeno je da se primenom elektronskih servisa u EU štedi u proseku 10 evra po svakoj komunikaciji građanina sa upravom i da je u Brazilu elektronska naplata PDV-a omogućila uštedu od 35 milijardi dolara.\nSa okruglog stola je preporučeno da se ubrza akreditacija i drugih zainteresovanih sertifikacionih tela (MUP, PKS, NBS i dr.) kao i da se intenzivira rad na razvoju elektronskih servisa.\nOhrabriti dinamičniji razvoj elektronskih servisa was last modified: February 2nd, 2009 by Redakcija\nE-upravaelektronski potpiselektronski šalter\nAkcija sajta Infostud u Novom Sadu\nProširenje Extreme softverskog tima


Jeftini letovi iz Sudana za Francusku Gvajanu - Avionske karte Sudan Francuska Gvajana - eSky.ba\nLetovi iz Sudana za Francusku Gvajanu\nPretražite letove iz Sudana za Francusku Gvajanu\nProvjerite najbolje ponude letova iz Sudana za Francusku Gvajanu\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Sudana za Francusku Gvajanu na eSky.ba?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Sudana za Francusku Gvajanu?\n✔ Ako rezerviram let iz Sudana za Francusku Gvajanu, mogu li rezervirati ujedno i smještaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Sudana za Francusku Gvajanu?\nBudite sigurni, da na eSky.ba ponuda letova iz Sudana za Francusku Gvajanu uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizirane za visoki standard.


Josef Středula, predsjednik ČMKOS-a je otvorio konferenciju pozdravnim govorom. Predstavio je situaciju u Češkoj Republici i razgovarao sa mladima o različitim kampanjama i situaciji u Evropi i situacijama sa kojima se mladi radnici suočavaju u svijetu rada. Roman Zaytsev, predsjednik PERV Komiteta mladih, podnio je izvještaj o aktivnostima za period 2018-2019.\nNa Konferenciji se razgovaralo o Budućnosti rada i sve većoj upotrebi platformi i digitalizaciji. Komitet mladih je predstavio svoj rad u okviru Budućnosti rada, a diskusiju je rezimirao EKS konfederalni sekretar Ludovic Voet, koji je na kraju dao i svoj osvrt. Sesija o sindikalnom organiziranju je predstavljena kroz slučajeve i aktivnosti iz različitih država, koji su organizirani za mlade u regionu. Maria Tsirantonaki, MKS Odjel za jednakost, predstavila je strukturu, ciljeve, rad i plan rada MKS Komiteta mladih na političkom nivou, te je objasnila procedure za nominaciju predstavnika PERV KM za MKS KM.\nRazgovaralo se o primjerima solidarnosti i komunikacije, rada, rješavanja slučajeva kršenja sindikalnih prava u regionu, zatim sredstvima koja se koriste da se riješi negativan uticaj i prijetnja regionu u cjelini. Anton Leppik, izvršni sekretar PERV-a, opisao je situaciju u regionu i planove za budućnost.\nJoscha Wagner, član EKS Komiteta mladih, predstavio je strukturu i rad EKS Komiteta mladih. Leonie Liemich predstavio je strukturu i aktivnosti EPSU Mreže mladih. A Jan Drahokoupil, analizirao je različite slučajeve korištenja rada putem platformi koje je predstavio ETUI, a na konferenciji se zatim razgovaralo o reakcijama sindikata i mogućim budućim ishodima.\nOdržana je posebna sesija na kojoj su predstavljeni kandidati za Komitet, koji su govorili o svojim vizijama za buduće aktivnosti PERV KM, kao i svom sindikalnom iskustvu. Konferencija je izabrala 6. PERV Komitet mladih u skladu sa opisom radnih zadataka, a glasanje je rezultiralo sljedećim sastavom Komiteta:\nPopodnevna sesija je bila posvećena razmjeni mišljenja o prioritetima za rad novog PERV Komiteta mladih, gdje su učesnici radili po grupama, te na kraju predstavili rezultate diskusija. Ovo je rezultiralo dugim spiskom prioriteta za rad novog 6. Komiteta mladih u narednom dvogodišnjem mandatu. Nakon zatvaranja Konferencije, održan je zajednički sastanak 5. i 6. PERV komiteta mladih.


Goran Rakić - Sputnjik Srbija\n07:56 15 Jun 2021\nPredsednik Srpske liste Goran Rakić pozvao je sve građane koji imaju pravo glasa na vanrednim izborima na Kosovu i Metohiji da u što većem broju danas izađu na glasanje i podrže Srpsku listu.\nSrbi sa KiM sutra sa Vučićem o daljim koracima\nPredsednik Srpske liste Goran Rakić najavio je da će se predstavnici Srba sa Kosova i Metohije sastati sutra u Beogradu sa predsednikom Aleksandrom Vučićem, kako bi dogovorili dalje korake u odgovor na krizu koju je izazvala Priština, nizom mera na štetu ljudskih i ekonomskih prava srpske zajednice, te na nove pretnje i provokacije.\nGradonačelnik Kosovske Mitrovice: Pozivamo predsednika Vučića da nas spase\nGradonačelnik Kosovske Mitrovice izjavio za televiziju „Prva“ da nema nikakve informacije u kojem su pravcu odvedena četvorica jutros uhapšenih Srba, ali je ponovio da su prilikom privođenja brutalno pretučeni. Rakić je pozvao predsednika Srbije Aleksandra Vučića da spase Srbe ne KiM.\nSrbima na Kosovu preti humanitarna katastrofa\nOdluke Prištine o povećanju taksi na robu iz centralne Srbije na 100 odsto već se osećaju i Srbima preti humanitarna katastrofa, upozorio je predsednik Srpske liste Goran Rakić.\nSve češći napadi ambasada na Srpsku listu\nKako se približavamo izbornom danu, napadi pojedinih ambasada i njihovih miljenika na Srpsku listu postaju sve češći i otvoreniji, tvrdi predsednik Srpske liste i kandidat za gradonačelnika severnog dela Kosovske Mitrovice Goran Rakić uoči nedeljnih lokalnih izbora na Kosovu i Metohiji.\nVučić ima samo jednu molbu za Srpsku listu\nPredsednik Srpske liste Goran Rakić izjavio je danas da je ta lista na današnjem sastanku sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem dobila bezrezervnu podršku za predstojeće lokalne izbore na Kosovu i Metohiji 22. oktobra.\nSrpska lista: Prvo konsultacije s Beogradom, pa tek onda koalicije\nSrpska lista neće učestvovati u konsultacijama o datumu održavanja konstitutivne sednice kosovskog parlamenta, saopštio je danas predsednik liste Goran Rakić.\nKo zna kad se otvara most u Kosovskoj Mitrovici?\nGradonačelnik Severne Mitrovice Goran Rakić izjavio je danas da glavni ibarski most u Kosovskoj Mitrovici neće biti otvoren do kraja ove godine.


"Avganistanski papiri": Dokumenti koji bi mogli pokrenuti ozbiljan skandal - Vijesti.me\n"Vašington post" objavio dokumentaciju o ratu\nDokumentacija o ratu koji su Amerikanci pokrenuli neposredno poslije napada Al Kaide na Njujork i Vašington 2001, pokazuje da su najviši zvaničnici administracije SAD smišljeno davali lažne optimističke izjave o sukobu za koji su znali da ne mogu da dobiju, piše Vašington post. Edit\n8707 pregleda 3 komentar(a)\nVijesti online 9. decembar 2019, 15:14\n"Vašington post" je objavio dokumentaciju o ratu u Avganistanu, nazvanu "Avganistanski papiri", koja bi mogla pokrenuti ozbiljan skandal, kakav u Vašingtonu nije viđen bezmalo pola vijeka – još od objavljivanja "Vijetnamskih papira" 1971. godine.\n"Dokumenti su prikupljeni u okviru federalnog projekta koji se bavio suštinskim greškama u najdužem sukobu u američkoj istoriji. Sadrže više od 2.000 strana prethodno neobjavljenih intervjua sa ljudima koji su igrali značajnu ulogu u ovom ratu – od generala i diplomata, do humanitarnih radnika i avganistanskih zvaničnika", navodi vašingtonski dnevnik.\nBezmalo pola vijeka poslije objavljivanja "Pentagonskih papira", koji su bacili sasvim novo svetlo na rat u Vijetnamu, Vašington post je objavio "Avganistanske papire" iz kojih se vidi da su američki zvaničnici konstantno i namerno pogrešno informisali javnost o tom sukobu, iako im je bilo jasno da taj rat ne mogu da dobiju.\n"Nismo znali šta radimo", navodi se u izjavi generala Daglasa Luta , koji je bio siva eminencija iza sukoba u Avganistanu tokom administracija na čijem su se čelu nalazili mlađi Džordž Buš i Barak Obama.\n"Šta smo pokušavali da uradimo? Nismo imali predstavu sa čim se hvatamo u koštac", rekao je američki general, koji je istovremeno za smrt oko 2.300 Amerikanaca u Avganistanu optužio nesuglasice između Kongresa, Pentagona i Stejt departmenta.


Prostorije ispod vodene površine omogućavaju gostima da uživaju u lepotama morskog dna! Ovo zamisao je ostvarena zahvaljujući inovativnim aluminijumskim sistemima.\nProjektovanje revolucionarnih objekata, koji pomeraju granice u građevinarstvu i arhitekture, traži sa sobom i partnere koji će tehničkim rešenjima omogućiti da se oni uopšte izvedu. Jedan takav blizak vid saradnje arhitekata i industrije najbolje se može sagledati na primeru plutajućih vila u Dubaiju gde je cilj bio napraviti moderno utočište koje svojim gostima pruža osećaj slobode tako da oni budu što bliže prirodi.\nNaime, ove vile u Persijskom zalivu zamišljene su kao plutajuće strukture s dva nivoa iznad i jednim nivoom ispod vodene površine! Boravak u ovim prostorijama gostima omogućava da se osećaju kao deo prirode ali i da spavaju okruženi ribama i svim lepotama morskog dna.\nZa realiziciju ove smele arhitektonske vizije izabrana je kompaniju ALUMIL čija je ugaona konstrukcija SUPREME S650 PHOS ugrađena u prizemlju plutajućih vila. Zbog mininalističkog dizajna ovog sistema, obezbeđen je maksimalni slobodni prostor, povećavan je osećaj slobode kroz direktan kontakt sa spoljašnjom sredinom čime je ispunjen zahtev arhitekata – što bliži kontakt s morskom prirodom!\nALUMIL-ov novi klizni toplotno izolovani sistem SUPREME S650 PHOS je idealno rešenje za široke raspone sa velikim staklenim površinama koji nudi elegantne konstrukcije visoke funkcionalnosti, performansi i minimalističkog arhitektonskog dizajna. Glavna prednost ovog sistema je unapređenje životnih uslova povećanjem prirodnog osvetljenja i minimalnom vidljivom širinom aluminijuma, čineći da se osoba oseća bliže spoljašnjem okruženju i povećava osećaj slobode.\nSistemi za sva vremena\nPored toga, u plutajuće vile su implementirani „klasični sistemi za sva vremena“ čvrsti okretno-nagibni sistem SMARTIA M11000 kao i elegantna strukturalna ograda SMARTIA M8200, koje uspešno pokrivaju visoke estetske potrebe ovog projekta.\nPlutajuće vile nalaze se u Persijskom zalivu, nekoliko kilometara udaljene od obale Dubaija. Vile će se prostirati na tri nivoa: najinteresantniji, podvodni nivo, sadrži spavaće sobe i kupatila, na srednjem spratu nalaze se dnevni boravak, kuhinju i trpezariju, dok je gornji sprat opremljen đakuzijem, mini barom, kuhinjom, kupatilom i staklenim podom. Kompleks, čiju izgradnju finansira Kleindienst Group, sastoji se od 42 plutajuće vile veličine 150 – 375 kvadratnih metara.\n#alumil #alumil prozori #aluminijumski profili #kuca koja pluta #plutajuce vile #podvodna soba #SMARTIA M8200 #SUPREME S650 PHOS


Uroš na iskušenjima - InfoVranjske\nUroš na iskušenjima\nLekari zbog toga što su umesto novca za rad nedeljom dobijali „slobodne dane“, od svoje ustanove potražuju blizu devet miliona dinara\nZdravstveni centar u Vranju, prema nalazu veštaka angažovanih od strane Opštinskog suda, duguje svojim lekarima blizu devet miliona dinara na ime nadoknade za rad nedeljom od oktobra 2005. do polovine 2007. godine. Rukovodstvo se još uvek nije žalilo višoj instanci, već sa predstavnicima sindikalnih organizacija nastoji da obostrano prihvatljivim dogovorom „premoste“ višemilionsko potraživanje svojih lekara. Dodatni problem predstavlja i činjenica da se duguje i onim lekarima koji nisu posegli za tužbom, što dodatno povećava obaveze ZC. I dok se aktuelni direktor ovdašnje zdravstvene ustanove vajka „da mora da rešava teško nasleđe iz bliske prošlosti“, njegov prethodnik potencira „da u toj priči nije već godinu dana“, iako je rad nedeljom medicinskog osoblja, umesto novcem, „plaćao“ slobodnim danima!\nProblemi sa (ne)plaćanjem rada nedeljom lekara vranjskog Zdravstvenog centra započeli su u jesen 2005. godine, kada je tadašnji generalni direktor, dr Miroljub Stanković, uz saglasnost načelnika odeljenja, a bez dogovora sa lekarima, odlučio da rad nedeljom „plati“ slobodnim danima, a ne novcem, i pored upozorenja Pravne službe. Tadašnje rukovodstvo je istrajavalo na svojoj odluci, pa je usledila reakcija Sindikata lekara i farmaceuta koji je inicirao pokretanje sudskog postupka. Tako je više od stotinu lekara podnelo tužbe protiv svoje ustanove, a veštačenjem u sudskom postupku utvrđeno je da imaju pravo na naknadu za rad nedeljom i da ukupna potraživanja po tom osnovu dostižu devet miliona dinara, odnosno, pojedinačno po lekaru u proseku između 180.000 i 220.000 dinara (pojedini lekari, sa Ginekološkog odeljenja na primer, potražuju gotovo 300.000). Ovolika potraživanja zabrinula su aktuelno rukovodstvo ZC, pa su poslednjih dana, po rečima dr Uroša TRAJKOVIĆA, generalnog direktora, intenzivirani dogovori sa sindikatima o mogućem izlazu iz situacije koja može da dovede do blokade računa najveće regionalne zdravstvene ustanove.\n– Postupak je još uvek u toku, a u pitanju je problem koji sam nasledio i koji treba brzo rešavati. U tom smislu održali smo sastanke sa sindikatima i lekarima koji su tužili, kako bi izbegli blokadu računa i najgoru posledicu – nemogućnost isplate plata. A što se veštačenja tiče, stavili smo naše primedbe, pa videćemo. Inače, tužila su skoro sva odeljenja Bolnice, osim Pedijatrijskog i polovine Radiološkog. Ipak, kao rukovodilac nastojim da dođemo do rešenja pre konačne sudske odluke. Zato sam predložio sudsko poravnanje i, kao jedno od rešenja, da Zdravstveni centar podnese sve troškove sudskog postupka – pomirljiv je dr Trajković.\nOn još jednom napominje „da je nasleđeni problem nastao pogrešnom odlukom prethodnog rukovodstva“.\n– Lekari su nedeljom radili po 12 sati, a dobijali su slobodan dan koji im, međutim, sleduje za šest sati rada nedeljom, pa je tu nastao problem, šest sati nije plaćeno – precizira dr Trajković.\nDr Miroljub STANKOVIĆ, prethodni generalni direktor Zdravstvenog centra u Vranju, međutim, problem koji je nastao u vreme njegovog direktorovanja prepušta – istoriji!?\n– Morate da znate da ja već godinu dana nisam u toj priči, a problem je nastao zbog finansijskih poteškoća iz ranijeg perioda. Mislim da je deplasirano da ja pričam o tome, sada imate kompetentne ljude iz koalicije, pa neka oni govore – sugeriše dr Stanković.\nBlokada računa visi nad ZC kao Damoklov mač, pa se poslednjih dana među lekarima u Vranju čuje kako rukovodstvo pokušava da ubedi lekare da odustanu od svojih zahteva, a da ustanova preuzeti troškove dosadašnjeg toka sudskog postupka“. Međutim, Jovan KITIĆ, radiolog, naglašava da nema povlačenja iz sudskog postupka.\n– Rukovodstvo nas ubeđuje da odustanemo od tužbi, ali javno kažem da nema odustajanja. Uostalom, ZC Radiologiji duguje oko 400.000 dinara, pa nema razloga da povlačimo tužbe za ono što nam pripada po zakonu. Naši pravnici i predstavnici sindikata upozoravali su tadašnjeg direktora, dr Stankovića, da mora da plati rad nedeljom, ali bez rezultata – podseća dr Kitić.\nNjegove navode potvrđuje i dr Dušan JOVANOVIĆ, predsednik Sindikata lekara i farmaceuta u vranjskom Zdravstvenom centru.\n– Kao sindikat smo odmah reagovali upozoravajući rukovodstvo da greši što ne plaća rad lekarima nedeljom. Zato smo ovih dana imali više sastanaka u vezi nastalog problema, jer su ukupna potraživanja ogromna. Sindikat ne želi da nagovara članstvo da se odrekne svojih para, ali smo optimisti i verujemo da će problem biti rešen, a moguća blokada računa Zdravstvenog centra biti izbegnuta. Uostalom, uspelimo smo da utičemo na prethodnog direktora da u finišu svog mandata donese odluku da se rad nedeljom plaća – ističe dr Jovanović.\nU razgovore o rešavanju ovog problema uključen je i dr Zoran ZDRAVKOVIĆ, predsednik Okružnog odbora sindikata zaposlenih u zdravstvu.\n– Lekari su u pravu kada traže da im se plati rad nedeljom, ali ne 12, već šest sati. Propust je rukovodstva što su lekari radili 12 sati nedeljom, a dobijali na ime naknade za taj rad slobodan dan. Koliko sam obavešten, potraživanja onih koji su tužili su iznad osam miliona dinara, ali ako njima isplate, to će pravo na naknadu imati i oni koji su radili nedeljom a nisu tužili. Zato sam predložio rešenje da se lekarima plati rad nedeljom za šest sati, a sudske troškove podnese Zdravstveni centar, mislim da je to najkorektnije – uveren je dr Zdravković.\nNa kraju, korektno ili ne, i raniji i aktuelni direktor Zdravstvenog centra u Vranju morali su da znaju da onaj ko ne plati na mostu, platiće na ćupriji, što je apsolutno potvrđeno na primeru neplaćenih nedelja lekarima ovdašnjeg zdravstva!\nSLADjA FUNKCIJA OD PARA\nU Zdravstvenom centru u Vranju tvrde „da je među lekarima koji su tužili za neplaćene nedelje i direktor Bolnice, dr Dušan Aleksić, tada samo „običan“ ortoped ovdašnje .\n– Kada je izabran za direktora Bolnice, prošlog leta, dr Aleksić je brže-bolje povukao tužbu za neplaćene nedelje, izgleda da mu je do funkcije više stalo nego do novca – tumači lekar koji je želeo da bude anoniman, „da ne čuje zlo“.\nDr Dušan ALEKSIĆ, međutim, iznosi svoje razloge za povlačenje tužbe.\n– Kada sam dao saglasnost sindikatu solidarisao sam se sa kolegama, a kada sam povukao tužbu, što nema veze sa funkcijom, postupio sam odgovorno prema svojoj ustanovi, kao jedan od najodgovornijih ljudi u Zdravstvenom centru. Jednostavno, ne želim da moja ustanova bude u neugodnom položaju, pa je dezinformacija da sam zbog funkcije povukao tužbu – napominje dr Aleksić.


Na dan izbora na sjeveru KiM 650 policajaca | Trebinje Danas\nNa dan izbora na sjeveru KiM 650 policajaca\n06.10.2019. u 00:33\nNa dan održavanja vanrednih parlamentarnih izbora na Kosovu i Metohiji, na sjeveru pokrajine će biti angažovano oko 650 policijskih službenika policije privremenih kosovskih institucija, izjavio je regionalni portparol kosovske policije Branislav Radović i dodao da će kosovska policija u nedjelju djelovati u skladu sa posebnim operativnim planom.\nRadović je za Tanjug rekao da se opšta procjena bezbjednosne situacije na sjeveru KiM karakteriše kao „srednja“.\n„Izbornim procesom upravljaće centralna izborna komisija (CIK), a sa aspekta obezbjeđivanja angažovana je kosovska policija“, naveo je Radović.Istakao je da će sutra biti angažovan dovoljan i optimalan broj policijskih službenika na sjeveru KiM, kao i izvjestan broj policajaca iz drugih regionalnih direkcija kao ispomoć.\n„Policija će usko sarađivati sa svim relevantnim činiocima radi neometanog održavanja izbora, kao i radi uspješne realizacije operativnog plana“, kazao je Radović.\nVanredni parlamentarni izbori na KiM održavaju se sutra, a pravo glasa ima oko 1,9 miliona birača, od kojih je u deset opština sa većinskim srpskim stanovništvom 117.808. U četiri opštine na sjeveru Kosmeta registrovano je 58.187 birača.\nU ponoć je počela izborna tišina uoči sutrašnjih vanrednih parlamentarnih izbora za poslanike skupštine privremenih institucija Prištine. Za 120 poslaničkih mesta svoje kandidate imaće 25 političkih subjekata. Od toga je 20 stranaka, četiri koalicije i jedan nezavisni kandidat.U kosovskoj skupštini Srbi imaju zagarantovanih 10 mjesta. Za njihovu popunu glasaće se među kandidatima Srpske liste, Samostalne liberalne stranke, Partije kosovskih Srba i koalicije Sloboda.\nSutrašnji izbori su sedmi po redu nakon sukoba na Kosovu i Metohiji 1999. godine. Nijedan saziv skupštine i vlade privremenih kosovskih institucija od tada do sada nije odradio pun mandat, pa su i sutrašnji izbori vanredni, podsjeća RTS.\nPolicija će pojačati budnost tokom izbornog dana, a biće angažovano i oko 100 tužilaca.\nPravo glasa ima preko 1.900.000 birača, što je blizu 200.000 više nego što, prema posljednjem popisu, na Kosovu ima žitelja.U centralnoj izbornoj komisiji potvrdili su da su obavljene sve pripreme za izbore, dodajući da u narednim godinama predstoji obiman rad na sređivanju biračkih spiskova.\nProcjenjuje se da će izbore nadgledati više hiljada posmatrača. Evropska unija ima sopstvenu posmatračku misiju.


Orkestar bez granica otvorio konkurs za muzičare u regionu - Bizlife.rs\nOrkestar bez granica otvorio konkurs za muzičare u regionu\n10:17 Beograd, 29/10/2011\nOrkestar bez granica (NBO) otvorio je konkurs za sve profesionalne muzičare u regionu za učešće u regionalnom simfonijskom orkestru.\nPoziv za audiciju traje do 15. novembra a otvoren je za sve vrhunske profesionalne muzičare, bez starosne granice, a muzičari će biti birani po umetničkim potencijalima, saopštio je danas Jugokoncert, jedan od producenta NBO.\nAudicije će se u decembru održati u Beogradu, Ljubljani, Novom Sadu, Podgorici, Prištini, Sarajevu, Skoplju i Zagrebu.\nPo formiranju NBO će 2012. godine održati turneju po glavnim i festivalskim gradovima u regionu Jugoistočne Evrope a svake naredne godine ansambl će nastupati sa novim programom na festivalima u regionu, kao i u različitim evropskim kulturnim centrima.\nNa inicijativu umetničkog direktora projekta Premila Petrovića, dirigenta koji živi u Berlinu, projekat su osnovale tri koproducentske kuće: Udruženje Orkestar bez granica, Jugokoncert – ustanova kulture specijalizovana za muzičko-scenske projekte i Opera de production.\nU projektu partnerski učestvuju i najznačajniji festivali i institucije iz regiona: Bemus, Festival Ljubljana, Sarajevska zima, Nomus (Novi Sad), Muzički centar Crne Gore, Hrvatsko društvo skladatelja, Ohridsko leto, Fakultet muzičke umetnosti Skopje, KamerFest, REmusica festival. Projekat se održava pod pokroviteljstvom Evropske asocijacije festivala, a uživa podršku Evropskog parlamenta, Evropske komisije, UNESKO-a, Jeunešes Musicales Internationales, Berlinske filharmonije i Deutsche Bank.


Buduća Evropa - Vladimir Gligorov - Peščanik\nBriga njih za Grčku, može se često čuti, oni se staraju za svoje banke. Uz to, briga ih i za demokratiju, jer ne dozvoljavaju narodima da se izjasne o svim tim programima štednje i odricanja. Na kraju će, sluti se, ponovo podeliti Evropu i prepustiti Istok i Jug samima sebi. U kakvom je to odnosu sa problemima sa kojima se suočava Evropska unija i pre svega zemlje članice Evropske monetarne unije, dakle evro zone? I koje se mere rešavanja krize mogu očekivati iz Berlina, Pariza i konačno Brisela?\nKrajem jula ove godine su konačno definisana tri osnovna problema sa kojima se suočava zona evra i skicirane su osnovne mere kojima bi oni mogli da se reše.\nPrvi problem su grčki dugovi. Ocenjeno je, konačno, da je reč o nesolventnoj zemlji, što znači da je bar jedan deo tih dugova nenaplativ. Pitanje je samo koliki deo duga je potrebno otpisati i pod kojim uslovima vraćati preostale dugove. Trenutni odgovor jeste da bi otpis trebalo da bude oko 50 posto, a kamata za refinansiranje ostalih dugova negde ispod 4 posto. Jesu li ti uslovi povoljni za Grčku? Pa, otpis svih dugova bi bio bolji, a i kamatna stopa koju plaća nemačka država na svoje dugove bi takođe bila bolja. Problem je što čak i u tim uslovima Grčka ne bi mogla da izbegne smanjenje javne potrošnje, jer bi fiskalni deficit koji ona sada ima čak i u tim uslovima bio neodrživ. Uz to, i mnogo važnije, ne bi moglo da se izbegne smanjenje potrošnje, da bi se uvoz plaćao izvozom, a nekonkurentnost grčke privrede je u osnovi svih ostalih problema. Bi li tom povećanju konkurentnosti pomogla privatizacija i restrukturiranje privrede, to zavisi od načina na koji bi to bilo izvedeno. U tome Evropska unija može da pomogne, i finansijskim sredstvima, ali za to je potrebna socijalna i politička podrška u samoj Grčkoj. U svakom slučaju, rešenje za grčke dugove je nađeno u tome da značajan deo troškova na jedan ili drugi način snose poverioci, dakle i strane i domaće banke. Reforme i sve ostalo su zadaci za čitavu narednu deceniju.\nIma onih koji smatraju da bi ove promene, a pre svega povećanje konkurentnosti zemlje, bilo lakše izvesti ukoliko bi se ponovo štampala drahma, jer Grčka ne može da štampa evro (ovo drugo nije sasvim tačno, ali to je druga tema). Isti argument se poteže i u slučaju Portugalije, Španije i uopšte svih nekonkurentnih privreda u evro zoni. Ovo, naravno, podrazumeva da se sračunaju posledice po finansijski sistem u monetarnoj uniji, ali i u čitavoj Evropskoj uniji, a naravno i u pojedinim zemljama. Naime, banke i korporacije su u proteklih više od deset godina uzeli evro ozbiljno i finansijska je integracija značajno napredovala. Usled toga, u vreme krize, evro zona se suočava sa problemom sanacije bankarskog sistema. To je drugi problem koji je identifikovan, posle dugog perioda njegovog zanemarivanja u Evropskoj uniji (za razliku od Amerike). Sada je doneta odluka, koju je, kao i sve ostalo, tek potrebno konkretizovati i sprovesti, da se dokapitalizuju evropske banke. To se, naravno, odnosi i na francuske i nemačke banke, koje zbog toga nisu sretne, jer to podrazumeva i povećanje troškova i smanjenje kreditiranja. No, ovo je verovatno prelomna odluka, ukoliko se zaista sprovede. Jer je ključno izbeći pravu bankarsku krizu, do koje svakako može da dođe ako novac krene da panično beži iz banaka, a rizik da se to dogodi nije beznačajan. Trenutno se govori o nešto više od 100 milijardi evra, ali će na kraju najverovatnije biti potrebno dva ili tri puta toliko. No, ukoliko bi se time stabilizovao bankarski sistem, rešavanje preostalih problema bi bilo olakšano.\nKonačno, treći problem jeste kriza likvidnosti, ne samo kada je reč o državnim dugovima nego i kod korporacija, pa i među domaćinstvima. Rešenje je, za sada, nađeno u formiranju Evropskog stabilizacionog fonda, ali to je samo zamena za Evropsku centralnu banku. Trenutno postoji neslaganje oko toga do koje bi mere centralna banka trebalo da pomogle da se očuva likvidnost ne samo banaka, što joj je obaveza, nego i država. Ovo drugo je najverovatnije u suprotnosti sa statutom Evropske centralne banke, a i sa ciljem njene monetarne politike, koji je očuvanje stabilnosti cena (stopa inflacije bi trebalo da bude ispod, ali blizu, 2 posto godišnje). Ukoliko bi se monetizovali državni deficiti, ili drukčije rečeno fiskalni deficiti, to bi moglo da ubrza inflaciju (po nekim računicama do toga bi došlo ukoliko bi bilo dodatno „štampano“ oko 3 hiljade milijardi evra). Inflacija bi, opet, olakšala servisiranje dugova utoliko ukoliko bi predstavljala transfer sredstava poverioca dužnicima, ali to nije u skladu sa mandatom Evropske centralne banke. Svejedno, rastu očekivanja, na tržištu, a i među ekonomistima i političarima, da će na kraju krajeva centralna banka odigrati ključnu ulogu u održavanju finansijske likvidnosti evro zone. Ukoliko bi to bilo praćeno korekcijom kursa evra nadole, to bi doprinelo i rešavanju nekih problema konkurentnosti.\nTako trenutno stoje stvari. To, naravno, nije kraj ni problema niti rasprave o tome kako bi oni trebalo da se rešavaju. Povratak na drahmu, liru ili pezetu nije popularan zato što se nacionalne centralne banke nisu baš pokazale ni kod stabilizacije cena, a ni kod obezbeđivanja solventnosti i likvidnosti državnih dugova. Uz to, i usled toga, domaćinstva i korporacije su teško dolazili do kredita ili su oni bili skupi. Povratak na marku, šiling, gulden i franak bi verovatno doveo, posle rašćišćavanja svih finansijskih obaveza, do njihove apresijacije, a manje zemlje bi, kao i ranije, fiksirale kurs svog novca za nemačku marku. To bi bilo ekvivalentno ubrzanju inflacije u postojećoj evro zoni, što nije ono što ove zemlje žele.\nAlternativa je da se pomenute tri vrste mera za suočavanje sa krizama nekako ugrade u sistem upravljanja Evropskom unijom i posebno evro zonom. Bilo bi dobro da sada postoji evro obveznica koja bi bila garantovana zajedničkom fiskalnom politikom i čak većim federalnim budžetom, jer u ovom času nedostaju sigurne, to jest obveznice sa minimalnim rizikom, a njih bi mogla da podrži Evropska centralna banka ukoliko bi one imale odgovarajuću fiskalnu podršku. To je jedan mogući pravac daljeg jačanja integracije. Naravno, to bi podrazumevalo prenošenje suverenosti sa nacionalnog na federalni nivo i ostaje tek da se vidi koje će zemlje biti na to spremne. Tu se javljaju te ideje o Evropi sa više brzina. Ako je suditi po iskustvu, zemlje su mnogo češće birale da se čvrščoj integraciji ne pridruže, a ređe su bile iz nje isključene. Tako da su opasnosti od prinudne nove podele Evrope relativno male.\nMože li se održati demokratija, konačno je pitanje, ukoliko se ide sve više ka Evropi zasnovanoj na pravilima, a ne na volji glasača. Rešenje je u demokratizaciji federalizovane Evropske unije, ali to trenutno nije nikome po volji. Dogod toga nema, doslednost, recimo u smislu izvršavanja dužničkih obaveza, doživljavaće se kao ograničavanje demokratije, jer ona bi trebalo da omogući da narod promeni mišljenje, politiku države, menjajući partije na vlasti. Grčki glasači, a verovatno i neki drugi, bi rado rekli NE stezanju kaiša da bi se vraćali dugovi, koji su većim delom strani, bez obzira što su rekli DA kada su oni uzimani. Ako se želi demokratski postupak razrešenja te nedoslednosti, izbor je ili povlačenje iz Unije ili prihvatanje pravila koja su konstitucionalnog karaktera i ne mogu se menjati na redovnim izborima, ili je izbor federalizacija. U zavisnosti od toga ko kakav izbor napravi, tako će i izgledati buduća integrisanost evropskih država.