dva mitinga u atini\nSvet Autor:Tanjug, Beta03. jul. 201521:27 > 22:42\nU Grčkoj raste temperatura manje od 36 sati uoči referenduma na kom treba da se izjasne da li su za ili protiv reformi koje od njih traže kreditori.\nNa trgu Sintagma u Atini okupile su se pristalice Ciprasove vlade i oni koji će u nedelju na referendumu glasati protiv sporazuma s kreditorima. Opozicioni skup održava se samo nekoliko stotina metara dalje.\nPočetak okupljanja onih koji podržavaju vladin predlog i opciju „ne“ na referendumu, obeležio je sukob policije i nekoliko desetina demonstranata. U jednom trenutku policajci su bacili i šok bombe, javljaju grčki mediji.\nDva rivalska skupa u centru Atine okupila su oko 25.000 protivnika programa međunarodnih kreditora za spas Grčke i oko 20.000 onih koji će na predstojećem referendumu u nedelju glasati za te mere.\nOkupljenima na skupu podrške vladi, na trgu Sintagma ispred parlamenta, obratio se premijer Aleksis Cipras, koji je ranije izjavio da se „ne“ odnosi na kreditore, ali ne i na Evropu. „Šta god da se desi u ponedeljak, biće to pobeda demokratije“, poručio je Cipras ističući da je Grčka spremna da „uzme stvar u svoje ruke“.\nManje od jednog kilometra od tog skupa, oko 12.000 ljudi se nalazi na mitingu za referendumsko „da“, odnosno za kreditorske predloge i nastavak pregovora s poveriocima o nastavku novčane pomoći zemlji, kojoj prete bankrot i izlazak iz evrozone.\nPoslednja istraživanja koja objavljuju grčki mediji govore da će rezultat na referendumu biti neizvestan. Prema najnovijoj anketi instituta Alko, prvi put je prednost data kreditorskoj ponudi, za koju bi glasalo 44,8 odsto Grka, dok bi protiv bilo 43,4 odsto.\nPrema istraživanju agencije Blumberg, rezultat na nedeljnom referendumu će biti neizvestan – 43 odsto za „ne“ i 42,5 odsto za „da“.\nI on nije samo test za grčku vladu koja već najavljuje da će njegov rezultat biti sudbinski za njen opstanak – ishod referenduma bi mogao da ima dalekosežne posledice i na položaj Grčke u Evrozoni, ali i samu Evropsku uniju.\nVrhovni sud Grčke odbacio tužbu protiv referenduma\nVrhovni sud Grčke u petak je odbacio tužbu dva grčka građanina protiv referenduma o paketu pomoći međunarodnih kreditora, čime se otvara put da taj referendum bude održan kako je i planirano, u nedelju 5. jula, objavili su grčki mediji.\nPrethodno je i Savet Evrope, vrhovna evropska institucija za ljudska prava, u ponedeljak saopštio kako referendum u Grčkoj ne ispunjava međunarodne standarde.


Bisolex kapi, sirup – upotreba, iskustva i cena\nBisolex kapi odnosno sirup, koriste se u svrhu olakšavanja procesa iskašljavanja sekreta koji je sadržan u disajnim putevima usled prisustva bilo kog oblika zdravstvenog problema koji je povezan sa respiratornim sistemom, a koji izaziva stvaranje i nakupljanje sekreta.\nUpala dušnika, bronhitis, upala pluća ili bronhiektazija, samo su neki od oblika zdravstvenih problema koji se mogu sanirati upotrebom Bisolex kapi.\nNa olakšavanje procesa iskašljavanja sekreta, Bisolex kapi deluju zahvaljujući činjenici da je jedna od glavnih komponenti u njihovom sastavu bromheksin. Bromheksin je vrsta mukolitika koji nakon što se unese u organizam deluje tako što najpre razređuje sadržaj sekreta koji se nalazi u disajnim putevima, a onda i olakšava njegovo iskašljavanje.\nU nastavku teksta, otkrićemo vam sve što je potrebno da znate u vezi načina upotrebe Bisolex kapi, u vezi iskustava osoba koje su imale prilike da ih koriste, ali i u vezi njihove cene.\nBisoleks kapi – upotreba\nUpotreba Bisoleks kapi, namenjena je deci čija starost ne prelazi 10 godina.\nPritom, količina u kojoj je preporučeno upotrebljavati Bisoleks kapi, kao i učestalost ponavljanja upotrebe ovih kapi, zavisi od konkretne starosti deteta.\n– Upotreba Bisolex kapi kod dece mlađe od godinu dana:\nDeca koja su mlađa od godinu dana, Bisolex kapi treba da konzumiraju tri puta dnevno i to na svakih osam sati u količini od po 12 kapi. U svakoj pojedinačnoj količini od po 12 Bisolex kapi, sadržano je po 0,8 ml kapi, što znači da deca u navedenom uzrastu, na dnevnom nivou, raspoređeno u tri ponavljanja treba da upotrebe ukupno 2,4 ml kapi. U 2,4 ml kapi, sadržano je 4,8 mg bromheksina, tačnije lekovite materije koja pripada grupi mukolitika.\n– Upotreba Bisolex kapi kod dece starosti između godinu dana i 5 godina:\nDeca starosti između godinu dana i 5 godina, Bisolex kapi treba da konzumiraju tri puta dnevno i to na svakih osam sati u količini od po 15 kapi. U svakoj pojedinačnoj količini od po 15 Bisolex kapi, sadržan je po 1 ml kapi, što znači da deca u navedenom uzrastu, na dnevnom nivou, raspoređeno u tri ponavljanja treba da upotrebe ukupno 3 ml kapi. U 3 ml kapi, sadržano je 6 mg lekovite materije, konkretno bromheksina, koji ispoljava delovanje mukolitika.\n– Upotreba Bisolex kapi kod dece starosti između 5 i deset godina:\nDeca starosti između 5 i 10 godina, Bisolex kapi treba da konzumiraju takođe tri puta dnevno, što znači na svakih osam sati u količini od po 30 kapi. U svakoj pojedinačnoj količini od po 30 Bisolex kapi, sadržano je po 2 ml kapi, što znači da deca u navedenom uzrastu, dakle deca starosti između 5 i deset godina, na dnevnom nivou, raspoređeno u tri ponavljanja treba da upotrebe ukupno 6 ml kapi. U navedenoj količini kapi, sadržano je 12 mg bromheksina, tačnije lekovite materije koja pripada grupi mukolitika.\nBez obzira kom uzrastu pripada dete koje upotrebljava Bisolex kapi i bez obzira kog pola, koje visine i koje težine je dete, navedene količine u kojima je preporučeno upotrebljavati Bisolex kapi, ne smeju se prekoračivati. Isto tako, ne sme se prekoračivati ni učestalost upotrebe Bisolex kapi.\nSa druge strane, navedene količine u kojima je preporučeno upotrebljavati Bisolex kapi, mogu se smanjiti u skladu sa procenom i u skladu sa preporukom lekara. Iz pomenutog razloga, upotrebi Bisolex kapi, posebno onda kada je reč o deci koja su mlađa od godinu dana, treba pristupati isključivo uz saglasnost lekara.\nKoliko treba da traje upotreba Bisolex kapi?\nUpotreba Bisolex kapi, treba da traje najduže 6 dana. Pomenuto pravilo u vezi sa trajnošću upotrebe Bisolex kapi, odnosi se kako na decu koja su mlađa od godinu dana, tako i na decu koja su uzrasta između godinu dana i 5 godina i na decu koja su uzrasta između 5 godina i 10 godina.\nPritom, za 6 dana koliko je ukupno preporučeno, tačnije dozvoljeno upotrebljavati Bisolex kapi, sekret koji je sadržan u disajnim kanalima, postepeno, iz dana u dan treba da postaje sve ređi i samim tim, proces iskašljavanja treba da bude što lakši. Ukoliko se to ne dogodi i ukoliko ni nakon dva dana ne primetite poboljšanje zdravstvenog stanja deteta (bez obzira na uzrast), dete odvedite kod lekara, jer se može dogoditi da mu upotreba Bisolex kapi ne odgovara.\nKada se Bisolex kapi ne smeju upotrebljavati?\nBisolex kapi, nikako se ne smeju upotrebljavati paralelno sa upotrebom još neke vrste medikamenta koji takođe deluje kao mukolitik, tačnije koji je namenjen razređivanju i lakšem iskašljavanju sekreta iz disajnih kanala.\nBisolex kapi ne smeju da koriste deca koja su alergična na bromheksin, koji je jedna od glavnih komponenti u sastavu Bisolex kapi, kao ni deca koja su alergična na neku od sporednih komponenti koje su sadržane u sastavu Bisolex kapi, a to su tartaratna kiselina i metilparahidroksibezoat. Ukoliko vaše dete prvi put upotrebljava Bisolex kapi i ukoliko samim tim ne možete unapred da znate da li je alergično na neku od komponenti koje se nalaze u sastavu ovog medicinskog proizvoda, upotrebu obavezno započnite preko dana i budite u pripravnosti, kako bi ste u slučaju eventualnog ispoljavanja alergijske reakcije mogli da reagujete i to tako što ćete dete odmah odvesti kod lekara.\nTakođe, upotrebi Bisolex kapi ne smeju da pristupaju deca koja imaju urođen ili stečen poremećaj funkcije jetre.\nBisolex kapi – iskustva\nIskustva osoba koje su imale prilike da upotrebe Bisolex kapi, svedoče o tome da su ove kapi veoma efikasne i delotvorne, ali samo i isključivo onda kada se upotrebljavaju kod dece u čijim disajnim kanalima se nalazi sekret, odnosno šlajm koji je potrebno da sazri i da se iskašlje. Kod dece kod koje je izražen izrazito suv kašalj, tačnije kašalj koji je nastao kao posledica iritacije disajnih puteva u okviru koje nije prisutan sekret u disajnim putevima, upotreba Bisolex kapi može da dovede do pogoršanja stanja, tačnije do pojačavanja učestalosti suvog kašlja i do stvaranja dodatnih iritacija disajnih puteva.\nIz navedenih razloga, upotrebi Bisolex kapi, treba pristupati isključivo nakon lekarskog pregleda i u skladu sa mišljenjem lekara.\nBisolex kapi – koja je cena i gde ih kupiti?\nBisolex kapi, možete kupiti u svim bolje snabdevenim apotekama i to po ceni od oko 600 do oko 800 dinara u zavisnosti od apotekarske ustanove i u zavisnosti od toga da li je reč o redovnoj ili o akcijskoj ceni proizvoda.\nKalcifikat u ramenu, kalcifikacija ramena - simptomi, uzrok i prirodno lečenje


Poplave u Mozambiku: Svedoci pružaju pomoć\nJEZIK afrikans albanski azerbejdžanski (latinično pismo) conga danski engleski estonski eve finski francuski gruzijski grčki holandski hrvatski indonežanski italijanski jorubski kineski mandarinski (pojednostavljeni) kineski mandarinski (tradicionalni) kinjaruanda kirundi korejski kosa litvanski mađarski nemački norveški poljski portugalski rumunski ruski sepedi singalski slovački slovenački srpski srpski (latinica) svahili ukrajinski čeva češki španski švedski\nMAPUTO, Mozambik. Usled nezapamćenih pljuskova u provinciji Zambezija, koji su trajali od decembra do sredine januara, došlo je do strašnih poplava u kojima je život izgubilo 158 ljudi. Podružnica Jehovinih svedoka u Mozambiku izvestila je da među Svedocima nema ni stradalih ni povređenih. Oštećene su dve Dvorane Kraljevstva, u kojima Svedoci održavaju svoje sastanke, i srušeno je 225 kuća Svedoka.\nJehovini svedoci utovaruju zalihe hrane za područje Čire, do kog se trenutno može doći samo vazdušnim putem\nSvedoci su formirali nekoliko Odbora za humanitarnu pomoć da bi pomagali svojim suvernicima u pogođenim područjima. Neke Dvorane Kraljevstva su korišćene za privremeni smeštaj ugroženih i deljenje hrane. U Čireu, koji je udaljen oko 1 500 kilometara od Maputa, poplave su srušile mostove, zbog čega je bilo nemoguće doći do više od 1 300 Svedoka na tom području. Uprava za civilno vazduhoplovstvo Mozambika dala je Svedocima dozvolu da helikopterom u ovo područje dopreme više od 17 tona humanitarne pomoći.\nUtovar džakova s kukuruzom i semenom kukuruza u Morumbali\nPortparol Jehovinih svedoka u Mozambiku, Alberto Libombo, rekao je: „Prelepo je videti koliko su naši suvernici velikodušni u pružanju pomoći. Podružnica u Mozambiku i dalje doprema osnovne namirnice i organizuje izgradnju i obnovu kuća. Daćemo sve od sebe da bismo i u duhovnom pogledu pomogli pogođenima.“\nDeljenje hrane u Dvorani Kraljevstva u Čiromu


Politika: Saradnjom protiv lažnih azilanata - BalkaniYUm.TV '); } //]]>\nSaradnjom protiv lažnih azilanata\nMinistar unutrašnjih poslova Srbije Ivica Dačić i ministarka pravde i policije Švajcarske Simoneta Somaruga dogovorili su se u Bernu da ojačaju saradnju u oblasti sprečavanja ilegalnih migracija i lažnih azilanata.\nZamenik predsednika vlade i ministar unutrašnjih poslova Srbije Ivica Dačić izjavio je da je na sastanku sa ministarkom pravde i policije Švajcarske Simonetom Somarugom dogovorio da se ojača saradnja dve zemlje u oblasti sprečavanja ilegalnih migracija i lažnih azilanata.\nDačić je rekao da je dogovoreno da se intenziviraju aktivnosti, kako bi se građanima, pre svega Romima, koji najviše dolaze u Švajcarsku, još jednom pokazalo da su šanse za dobijanje azila u toj zemlji veoma male, jer je od 1.200 zahteva pozitivno odgovoreno na svega šest.\nOn je ukazao i da tražioci azila ne dobijaju velike prinadležnosti, kao i da im preti mogućnost zabrane ulaska u Švajcarsku i zemlje Evropske unije.\nBroj tražilaca lažnog azila u Švajcarskoj iz Srbije, za razliku od drugih zemalja Evrope, u 2011. godini se u odnosu na 2010. povećao za oko 15 odsto.\n"Imajući u vidu da Švajcarska nije deo EU, ali da je deo šengenskog prostora, veoma je bitno da sprečimo da dođe do suspenzije vizne liberalizacije koja važi i za Švajcarsku", istakao je ministar Dačić.\nDačić je zahvalio Švajcarskoj na podršci koju ta zemlja ukazuje policiji Srbije, istakavši da su mnogi projekti realizovani zahvajujući pomoći i u saradnji sa Švajcarskom.


Prestanite da pušite, kupite stan: Narednih godina prosječna kutija cigareta će koštati oko 6 KM!\nPušači u BiH, zbog najavljenog vrtoglavog poskupljenja cigareta, trebalo bi da razmisle o prestanku pušenja, s obzirom na to da će domaćinstva u kojima je o duvanskom dimu ovisno više članova mjesečno da troše onoliko novca koliko iznosi i rata stambenog kredita.\nTako će, narednih godina, prosječna kutija cigareta da košta oko šest maraka. U kući, u kojoj se dnevno potroše tri pakle, u duvanskom dimu će svakog dana da “ispari” oko 18, a mjesečno 540 KM.\nKreditno sposobna domaćinstva, u kojem bi nosilac kredita bio radnik sa stabilnim poslom, bez većih problema mogu da pronađu stan za koji bi mjesečna rata dugoročnog kredita iznosila između 500 i 600 maraka.\n“Kada u porodici imate tri do četiri aktivna pušača, tu imate i ogromne količine novca koje odlaze, a osim toga, ljudi sebe izlažu povećanom riziku za nastanak određene bolesti. Kada se razbole, nameće se hipotetsko pitanje koliko će onda da košta zdravlje takve porodice u trenutku kad smo svjesni da ni u bolest ne može da se uđe praznih džepova”, upozorava Aida Ramić-Čatak, koordinator za kontrolu duvana Zavoda za javno zdravstvo FBiH.\n“Motivi za prestanak pušenja su različiti. Naša istraživanje pokazala su da je najčešći motiv zdravstveni, ali ako čovjek gleda šire, onda je to i samo povećanje cijena duvanskih proizvoda. Ljudi treba, uz pomoć zdravstvenih radnika, da pokušaju prestati da puše”, savjetuje Ajnija Ovčina.\nČak i ako namjeravate od naredne godine, kada će duvanski proizvodi sigurno poskupjeti, da “pređete” na neke jeftinije cigarete, ni ta ideja neće da vam donese uštedu.


Konferencija o Internetu DIDS 2013 – Personal magazin\nČetvrta godišnja konferencija DIDS 2013 posvećena je razvoju Interneta, kako u svetu, tako i na nacionalnim .RS i .SRB domenskim prostorima. Ovogodišnji Dan internet domena Srbije (DIDS) je 18. aprila, u hotelu “Moskva”, u Beogradu,…\nPrvi blok pod nazivom “Regulisan, a ipak slobodan Internet” posvećen je aktuelnostima na svetskoj internet sceni, a otvara ga Aleksandar Popović, v.d. direktora RNIDS-a, sa novostima iz sveta, sa aprilskog ICANN skupa. Učesnik prve panel diskusije je prof. Michael Rotert, direktor Asocijacije nemačke internet industrije (ECO) i počasni predstavnik Evropske asocijacije internet provajdera (EuroISPA). U prvom bloku govore iNevena Ružić, pomoćnica generalnog sekretara Poverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti, kao i Dejan Petkov, tehnički direktor kompanije “Singi inženjering”. Moderator je Vladimir Radunović.\nKonferencija o Internetu DIDS 2013 was last modified: April 10th, 2013 by Redakcija\nDIDSDIDS 2013InternetKonferencija o InternetuRNIDS


Opstrukcija novog vještačenja na Markalama | Republika Srpska\nNaslovna Bosna i Hercegovina Opstrukcija novog vještačenja na Markalama\nOpstrukcija novog vještačenja na Markalama\nVlasti BiH na sve načine pokušavaju da spriječe pokušaj odbrane nekadašnjeg predsjednika Republike Srpske (RS) Radovana Karadžića da balističkim ispitivanjima u centru Sarajeva odbaci odgovornost srpskih snaga za masakr na pijaci Markale i snajperske napade tokom rata, rekao je član Karadžićevog pravnog tima Goran Petronijević.\nPetronijević je rekao da nadležni u Savjetu ministara BiH raznim birokratskim izgovorima odbijaju njihove zahtjeve za obezbjeđenje policijske asistencije za balističke stručnjake koje je angažovala Karadžićeva odbrana u namjeri da obori dijelove haške optužnice protiv nekadašnjeg predsjednika RS.\n“Riječ je o klasičnoj opstrukciji naših napora, koja traje već puna dva mjeseca, da balističkim mjerenjima na licu mjesta, ali i satelitskim snimcima dokažemo da zvanično tumačenje nekih ratnih događaja nije tačno, odnosno da ti projektili nisu ispaljeni sa srpskih položaja, kako se navodi u optužnici. Međutim, naš zahtev dva mjeseca `šeta` između Ministarstva pravde i Ministarstva bezbjednosti BiH“, rekao je Petronijević za „Pres RS“.\nPrema njegovim riječima, balističari bi na licu mjesta trebalo da pruže naučne dokaze za Karadžićeve tvrdnje da Vojska RS nije odgovorna za masakr u Ulici Vase Miskina u slučajevima „Markale 1″ i Markale 2“, kao ni za snajpersko djelovanje po Sarajevu.\nOn je dodao da je Karadžićev pravni tim poslije prepiske sa vlastima u Sarajevu zatražio i od Haškog suda da vlastima BiH izda obavezujući nalog, budući da Zakon o saradnji sa međunarodnim sudom obavezuje sve organe BiH da sarađuju i sa Tužilaštvom, ali i sa odbranom optuženika.\n„Nije to ni najmanje slučajno, jer očigledno je da se nekome u Sarajevu ne sviđa što bi vještačenjem mogli da se obore neki dijelovi `bošnjačke istine` o ratu u BiH“, rekao je Petronijević.\nU Ministarstvu pravde BiH potvrdili su za list da zahtjev Karadžićeve odbrane još nije odobren, ali oni i dalje tvrde da to nije učinjeno iz proceduralnih razloga.\nPomoćnica ministra pravde BiH Milena Popadić rekla je da je zahtjev Karadžićeve odbrane do njih stigao 22. jula, nakon čega su u daljoj proceduri od Tužilaštva BiH dobili odgovor da će ispuniti taj zahtjev pod uslovom da novo balističko vještačenje prethodno odobri i Haški sud.\nKaradžićev pravni tim zatražio je u septembru prošle godine od Ministarstva odbrane BiH dio ratne arhive Armije BiH o naoružavanju bošnjačkih snaga i masakru na sarajevskoj pijaci Markale\nKaradžićeva odbrana je prije dva mjeseca tražila od BiH da obezbijedi policijsku zaštitu za balističare koji bi trebalo da obave nova ispitivanja u Sarajevu.


U saopštenju se navodi da se očekuje efikasno procesuiranje napadača na aktiviste Inicijative u Beškoj, osoba koje su lepile poruke mržnje na kancelarije Inicijative mladih, kao i odgovornih za širenje mržnje i podsticanje nasilja kroz medije.\nDržavni funkcioneri dužni su da hitno javno osude fizičke i medijske napade na Inicijativu mladih i time pošalju jasnu poruku da u društvu nema mesta, ni razumevanja za takve postupke, dodaje se u saopštenju.\nNavodi se da posle fizičkog napada na aktiviste Inicijative mladih na tribini Srpske napredne stranke u Beškoj, na kojoj je govorio ratni zločinac Veselin Šljivančanin, napadi postaju učestaliji i organizovaniji.\nPosebnu pažnju zaslužuje medijska hajka na tu i druge organizacije civilnog društva. To stvara atmosferu i opravdanje u društvu da se neistomišljenici žigošu kao osobe koje je dozvoljeno i poželjno fizički i psihički ugroziti, dok se podrazumeva da država neće poštovati Ustav i stati u zaštitu sopstvenih građana, ukazala je Kuća ljudskih prava.\nOd države Srbije i nadležnih organa zahtevamo da osudi napade i postupa po Ustavu i zakonima, jasno se određujući prema vrednostima ljudskih prava i vladavine prava, dodaje se u saopštenju.\nHajka na novinare Napadi tabloida\n← Radio televizija Kosova podstiče govor mržnje\nDemanti Bojčića i Janića →


Predsednik DRI Duško Pejović rekao je novinarima nakon potpisivanja sporazuma da je osnovni cilj tog dokumenta unapređenje saradnje sa kolegama iz Rusije, razmena podataka i odgovarajućih dokumenata vezanih za metodološka pravila i rad revizora. Naveo je da sporazum predviđa i održavanje zajedničkih seminara i obuka na kojima će biti razmenjena iskustva.\nPosebno će za revizore u Srbiji, kaže, biti značajno iskustvo ruskih kolega u oblasti stratreške revizije, gde su, dodao je, oni vidno napredovali.\n"Strateške revizije su nešto što bismo mogli da proučimo i primenimo u revizijama, budući da smo tek nedavno povećali broj timova u reviziji svrsishodnosti", rekao je Pejović i dodao da je donedavno bio jedan ili dva takva tima, a da ih je danas 13.\nPejović je rekao da će biti povećana saradnja dve institucije posebno kod ciljeva održivog razvoja i da će pažnja biti i na reviziji IT sistema i zaštite životne sredine.\nPredsednik Računovodstvene komore Rusije Aleksej Kudrin rekao je da ta institucija ima dobra iskustva u pogledu digitalizacije revizije koja je, kaže, dobro razvijena. Naveo je da ruska institucija teži da poveća broj revizora i inspektora, kao i da poklanja mnogo pažnje obukama postojećih revizora, a da nekada angažuje i stručnjake sa strane.\nOn je rekao da je mnogo izazova pred zajedicom revizora o čemu će, kaže, danas biti reči na seminaru planiranom posle potpisivanja sporazuma.\nKudrin je poručio da revizori treba jednostavnim jezikom da zainteresuju građane za to kako država troši novac. Naveo je da je zadatak revizora da podnosi informacije građanima u jednostavnijem formatu i omogući građanima da budu društveni kontrolori.\nTakođe je naglasio da je potrebno više informisati društvo o tome šta rade revizori.


Sindikati protestuju zbog penzija - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Sindikati protestuju zbog penzija\n5Piše: Danas Online 18. februara 2018. 09.44\nArhivska fotografija Foto: Udruženje sindikata penzionisanih vojnih lica Srbije (arhiva)\n„Protestom u okviru kampanje obeležavamo dve godine od predaje inicijative Ustavnom sudu Srbije za ocenu ustavnosti Zakona o privremenom uređivanju načina isplate penzija“, kažu u sindikatu vojnih lica.\nCiljevi protesta su iskazivanja nezadovoljstva oštećenih penzionera donošenjem, primenom Zakona o neusklađivanju i smanjenju penzija, izmenom načina upravljanja fondom PIO, opstrukcijom Ustavnog suda Srbije u ocenjivanju njihove ustavnosti i manipulacijama koje se vrše sa penzionerima od strane predstavnika izvršne i zakonodavne vlasti kao i načinom izveštavanja RTS o smanjenju penzija i diskriminaciji penzionera, navodi se u saopštenju.\nZahtevi protesta su da Ustavni sud Srbije da pod hitno razmatra Inicijativu za ocenu ustavnosti Zakona o privremenom uređivanju načina isplate penzija iz 2016. godine, žalbe na Rešenje o odbacivanju inicijativa za ocenu ustavnosti Zakona i Ustavnih žalbi na Zakon, dostavljenih od strane 356 građana u 2014. godini. Traži se i da predsednik Srbije kao predsednik najače parlamentarne stranke pokrene inicijativu za ukidanje Zakona i donošenje Zakona o povraćaju neisplaćenih delova penzije.\nPenzioneri, Protest, vojni penzioneri\n18. februara 2018. u 10.26\nJa bih sano ovim zahtevima dodao i rok za izjašnjavanje sudija Ustavnog suda, a posle tog roka zahtev za zabranom rada tih sudija i oduzimanja licence.\nMilić Milić kaže:\n18. februara 2018. u 11.30\nČujem danas na jednoj televiziji onog doktora Krleta što je čas Tadićev „najopverljiviji saradnik i propagandista“, čas Vučićev poslednji stub odbrane, da opozicija deli građane na one krezube i neškolovane i na one školovane i bogate?! Ne samo da dr Krle laže, kao i uvek, nego pokušava da sakrije da niko tako nije podelio građane kao njegov novi gazda Vučić, koji deli sve na one koji su za njega i kojima daje zauzvrat bedni sendvič, neki lanč paket, simulaciju zdravstvenog pregleda, lažne socijalne karte itd. Dokle ide Vučićev segregacioni pristup pokazuje i otimačina penzija od tzv. bogatih penzionera i kobajagi povećava penzije i plate. Drugovi penzioneri, i oni „bogati“ i oni siromašni, Vučić mora da ode da bi svima vama i nama moglo da svane! I to da ode zajedno sa Dačićem, Vulinom, Ljajićem, Draškovićem i posebno sa onim lažljivim i halapljivim penzionerom Krkobabićem.\n18. februara 2018. u 17.58\nZanimljivo je da se bas najvise cuju vojni i policijski penzioneri koji su isli u penziju sa 50+ godina i 100 % obracunom (vojni) a dobili stanove po Beogradu koji su naravno privatizovali. A kad su jednom u posleartnoj istoriji bili potrebni da spasu drzavu, jadno su abdicirali. Masa od preko 2/3 obicnih civilnih penzionera koji su radili punih 40 godina nije ni pogodena uredbom o smanjenju jer jednostavno imaju manje od 25.000 din. Uvek su najglasniji oni koji najmanje zasluzuju. Nije isto otici u penziju sa 52 sa 100 % i sa 65 sa 67 % proseka, zar ne?\n23. februara 2018. u 00.13\nSpasiću spasio bi se da si se pripremio za svoj komentar, sve što si naveo nije tačno, pokušaj ponovo posle pripreme.\nIvana jasic kaže:\n23. februara 2018. u 00.33\nSram bilo ministra Vujovica da podrzava diskriminaciju ljudi koji su stvarali u ovoj zemlji.Ko je i sta bio i radio(ili radi)nije vazno!Svi u bedu i svi isti!


Vazdušni napad: Povlačimo trupe | Radio Televizija BN\nVazdušni napad: Povlačimo trupe\nRusko Ministarstvo odbrane saopštilo je da povlači trupe raspoređene blizu sirijskog grada Afrina, nakon što su turski avioni izveli vazdušni napad.\nSvijet 20.01.2018 | 20:17\nKako se navodi, to je učinjeno da bi se sprečile moguće provokacije, a da bi se izbegla pretnja po život i zdravlje ruskih vojnika - operativna grupa Centra za pomirenje zaraćenih strana i vojne policije u oblasti Afrin preseljena je na podrucje Tel-Ađar, prenosi AP.\nPodručje Tel Ađar se naziva i demilitarizovana zona, a kao takvo je osnovano u septembru, a navodi se da se za sada ne zna koliko ruskih službenika je pogođeno ovim najnovijim dešavanjima.\nU turskim vazdušnim napadima u Siriji pogođeno je 108 kurdskih meta, saopštila je turska vojska.\nTurska vojska nije precizirala da li su se sve mete nalazile u provinciji Afin u Siriji, gde se nalazi glavni deo kurdskih paravojnih formacija u Siriji, prenosi Rojters.\nTurska vojska saopštila je ranije danas da su danas i u petak izvršeni napadi na pozicije Kurda u sirijskom regionu Afrin, a ta vojna operacija je nazvana "Maslinova graničica".\nKako se navodi, prethodno su ekstremisti pucali na pozicije turske vojske, prenosi Rojters.\nVisoko pozicionirani zvaničnik američkog Stejt departmenta juče je izjavio da ukoliko se ispostavi da su navodi o turskom granatiranju sirijskog regiona Afrin tačni, to bi ugrozilo regionalnu stabilnost i ne bi pomoglo u zaštiti bezbednosti turske granice.\n"Ne verujemo da vojna operacija ide u prilog regionalnoj stabilnosti, stabilnosti Sirije ili zabrinutosti Truske za bezbednost svoje granice", rekao je novinarima zvaničnik, kojeg Rojters ne imenuje.\nSirija negira da je bila obaveštena o turskoj ofanzivi\nRanije je turski ministar spoljnih poslova Mevlut Čavušoglu izjavio da je takvo obaveštenje dato.\n"Informisali smo sve strane o tome što radimo. Sirijski režim smo obavestili pismeno", rekao je Čavušoglu za televiziju 24TV.\nKako je naveo turski ministar, iako "nema odnose" s vladom u Damasku, Turska sve akcije preduzima "u skladu s međunarodnim pravom".\nKurdi moraju dobiti državu inače nema mira a ni pravde.Turska će zbog svog ponašanju na kraju dobiti debelo po nosu.Erdogan se ponaša kao Milosevic prema Albancima i mislim da će i proći kao Milosevic.Nije se sa Amerima igrati.\nAhaa ...Pa Turci su im i u Iraku i tamo su im kao rekli da moraju izaci..Pa sad Sirija a od 74 godine pola Kipra..i sa Kipra su im rekli da moraju izaci...nesto dugo treba Amerika da se naljute?\nRusi su ipak dozvolili Turskoj da napadne iz vazduha.Amerika je na potezu,njeni puleni su napadnuti da cidimo kako ce da ih zastiti.Rusi su ovo lukavo izveli.\nSvaka drzava ima pravo da stiti svoje granice


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: KAP-u rok od 15 dana\nCGES UPOZORAVA 04. 06. 2013. 14:53 >> 17:48 0\nKAP-u rok od 15 dana\nKombinat aluminijima Podgorica će, ukoliko do 13. juna ne nađe snabdjevača električne energije, biti automatski isključen sa mreže, saopšteno je iz Crnogorskog elektroprenosnog sistema.\n“CGES je o tome obavijestio fabriku i ostale nadležne institucije, a svima nam zajedno ostaje svega 15-tak dana da se pripremimo za ovu veoma delikatnu situaciju”, kazali su predstavnici CGES-a.\nElektroprivreda Crne Gore je, zbog teške situacije u kojoj se KAP našao, 23. maja donijela odluku da u naredne tri sedmice balansira elektroenergetski sistem sa dodatnih 84 megavat sata, kako bi se izbjegao debalans prouzrokovan nelegalnom potrošnjom aluminijumske fabrike.\nTo je privremena odluka sa ciljem da se CGES-u obezbijedi struja neophodna da se garantuje pouzdan rad prenosnog sistema u državi.\nIz CGES-a su podsjetili da su, po pitanju KAP-a, dobili oštro upozorenje od koordinatora evropske interkonekcije, švajcarskog Operatora prenosa, da moraju djelovati kako se ne bi dozvolilo dalje narušavanje osnovnih parametara rada cijele evropske interkonekcije.\n“To znači da će u slučaju da se po isteku trosedmičnog perioda isporuke od EPCG ne nađe snabdjevač električne energije za potrebe KAP-a, fabrika biti automatski isključena sa sistema”, rekli su iz CGES-a.\nKAP u posljednje vrijeme troši struju nelegalno, što je uzrok lošeg stanja u elektroenergetskom sistemu.\nDo 19.juna o gašenju ćelija\nIzjašnjavanje Borda direktora Kombinata aluminijuma Podgorica o gašenju ćelija u Elektrolizi, odloženo je do 19. juna, saopštio je Vladin predstavnik u Bordu, Nebojša Dožić.\nDožić je, agenciji Mina, kazao da je glasanje po toj tački dnevnog reda trebalo da se održi danas, ali da su se sa njegovim predlogom za odlaganje do 19. juna, složili svi ostali članovi Borda.\nRuski predstavnici u KAP-u su sredinom maja najavili da će početi da gase ćelije ukoliko Vlada sa EPCG ne postigne dogovor o snabdijevanju fabrike strujom.\nEPCG je odlučila da dnevno isporučuje dodatnih 84 megavati struje do 13. juna, do kada sve uključene strane, odnosno EPCG, Vlada, Crnogorski elektroprenosni sistem, Montenegrobonus i Rudnik uglja Pljevlja treba da definišu i potpišu sve potrebne izvršne sporazume, kako bi se pronašlo konačno i dugoročno rješenje za snabdijevanje KAP-a strujom.


Netfliks uvodi novu opciju: Lakše biranje filmova i serija - BIGportal.ba\n25 Februara, 2020 033\nNetfliks ima toliko filmova i serija da to ozbiljno počinje da smeta u sortiranju sadržaja. Rešili su da se pozabave ovim problemom.\nPonekad može da bude jako teško izabrati sledeći film ili seriju za gledanje. Nova Netfliks funkcija pomaže korisnicima u tome.\nPočetni ekran Netfliks aplikacije sada će prikazivati prvih 10 najpopularnijih sadržaja, ali je funkcija, nažalost ograničena samo na korisnike u SAD. Lista najpopularnijih filmova i emisija svakodnevno će da se menja u zavisnosti od toga šta je najpopularnije na platformi.\nNaravno, ovo se razlikuje od kategorije “trending now”, koja varira od korisnika do korisnika. Ako korisniku ne odgovara neka serija koja je visoko rangirana u trendingu, manje je verovatno da će Netfliks da je preporuči, piše Gizbot.\nDa li će, i kada, ova funkcija stići u Evropu, ostaje da vidimo. Bar imamo čemu da se nadamo.\nRenault predstavio električni Twingo: U gradskoj vožnji prelazi do 250 km


Prvi organizirani oblici okupljanja podmlatka i omladine Crvenog križa u Bosni i Hercegovini pojavljuju se 1923. godine. Tokom dugog historijskog razvoja mladi predstavljaju osnovnu snagu strategije djelovanja DCK BiH na svim nivoima organizovanja.\nMladi su uključeni u sve programske aktivnosti Crvenog križa, čime se osigurava uspješna realizacija programskih sadržaja. Cilj naše organizacije je vaspitavanje mlade generacije u duhu humanizma i tolerancije, kao i osposobljavanje mladih za humanitarni rad.\nAktivno učešće mladih na seminarima, ljetnim kampovima, u humanitarnim akcijama, natjecanjima ekipa prve pomoći organiziranim na svim nivoima unutar strukture DCK BiH kao i na međunarodnom nivou, omogućava razmjenu iskustava i razvijanje partnerskih odnosa.\nU poslijeratnom periodu mladima iz strukture DCK BiH pruža se prilika da razvijaju međunarodnu saradnju i da na poziv drugih nacionalnih društava borave u ljetnim kampovima, učestvuju u radu konferencija i organiziraju uzvratne posjete. Zahvaljujući finansijskoj, materijalnoj, tehničkoj i ostalim vidovima podrške, DCK BiH ostvarilo je saradnju sa mnogim organizacijama Crvenog križa i drugim nevladinim organizacijama izvan granica Bosne i Hercegovine.


Licitiranje sa rezultatima građevinske industrije: Građevinci su „neosvešćeni“ koliko im je ustvari dobro - Biznis i Finansije\nHome\tTekstoviB&F Plus\tLicitiranje sa rezultatima građevinske industrije: Građevinci su „neosvešćeni“ koliko im je ustvari dobro\nIako strane statistike navode da je građevinska industrija u svetu među onima koje je najviše pogodila pandemija, što se tiče Srbije, „ovo je jedno zlatno doba za građevinare“. Tako je barem nedavno izjavio Veselin Ražnatović iz Unije poslodavaca Srbije, koji je ocenio da su se građevinci ovoliko razmahali možda još samo tokom obnove i izgradnje posle Drugog svetskog rata. A i to je upitno, jer Ražnatović navodi sledeći podatak: „Građevinarstvo čak sa 20% u ovom trenutku učestvuje u BDP-u, što nikada do sada nije bilo zabeleženo“.\nI nije, pošto prema podacima Republičkog zavoda za statistiku (RZS), građevinarstvo je u pretkriznoj 2019. godini učestvovalo u BDP-u sa 5,7%, dok je u pandemijskoj 2020. taj udeo pao na 5,4%. Prošle godine su ispred građevinarstva po učešću u BDP-u bili prerađivačka industrija, trgovci, proizvodnja motornih vozila, poljoprivreda i informisanje i komunikacije.\nPremda podaci koje RZS iznosi za ovu godinu zaista ukazuju na bolje poslovanje u odnosu na prethodnu, nigde se ne navodi da je građevinarstvo, poput Vavilonske kule, dostiglo čak petinu BDP-a. Osim ako Ražnatović nije procenio ovakav doprinos građevinarstva ukupnoj privredi na osnovu tvrdnji Građevinske komore Srbije da ova industrija vuče za sobom još pedesetak drugih delatnosti.\nDok se ova misterija ne razreši, kao i dok se u nadležnom ministarstvu ne dogovore da li je u Srbiji trenutno aktivno 67.000 ili 40.000 gradilišta, ono što se može dokučiti iz zvaničnih podataka pokazuje sledeći odnos između prethodne i ove godine.\nDosadna statistika bez pozlate\nProšle godine, zbog problema koje je donela pandemija, građevinska aktivnost je, izuzev prvog tromesečja, u svim preostalim kvartalima beležila dvocifren pad u odnosu na iste periode tokom 2019. godine. Ukupna vrednost domaćih građevinskih radova je prethodne godine iznosila 473.812 miliona dinara, odnosno nešto preko četiri milijarde evra, što je bilo za 4,3% manje u poređenju sa 2019. godinom.\nOd pomenute sume, oko 3,8 milijardi evra su vredeli radovi koji su izvedeni u Srbiji, a više od polovine te vrednosti činili su radovi na zgradama. Vrednost radova u inostranstvu je iznosila tek nešto preko 189 miliona evra, uz angažovanje oko dve hiljade naših radnika. Kod nas se najviše gradilo u Beogradu, gde je vrednost građevinskih radova dostigla skoro 1,3 milijarde evra. Kad je reč o izvozu građevinskih usluga, gotovo 46% ukupne vrednosti je realizovano u Rusiji, a slede daleko skromniji procenti u Nemačkoj (16,3%,), Ugandi ( 7,5%,) i Bugarskoj (6,9%).\nProšle godine je izgrađeno 25.326 novih stanova, za preko 500 stanova više nego u 2019. godini, pri čemu je opet prednjačio Beograd sa prosečnom cenom od skoro 2.000 evra po kvadratu, dok je među gradovima najjeftiniji bio Kragujevac, sa prosečnom cenom od oko 960 evra po kvadratu. Tokom 2020. godine, u celoj Srbiji je izdato 22.625 građevinskih dozvola.\nVrednost izvedenih radova u prvoj polovini ove godine je porasla za 22,8%, vrednost novih ugovora za 3,1%, broj izdatih građevinskih dozvola za više od trećine. Najviše je rastao broj građevinskih dozvola za zgrade, (43,3%), dok je broj izdatih građevinskih dozvola za stanove bio veći za skoro 13%.\nPrema podacima Narodne banke Srbije (NBS), do aprila ove godine je od izvoza građevinskih usluga ostvareno 70,8 miliona evra prihoda, što je pad od 0,2% u odnosu na isti period 2020. godine, dok je ukupna vrednost ostvarenog uvoza građevinskih usluga iznosila 109,7 miliona evra, za 2,5% manje nego u isto vreme lane. Priliv stranih direktnih investicija u oblasti građevinarstva je u prvom kvartalu ove godine iznosio 153,8 miliona evra, što je za 15,8% više u odnosu na prvi kvartal 2020. godine, ali upola manje od rekordnih 307,3 miliona evra, koliki je bio priliv u trećem kvartalu 2019. godine.\nOve godine je broj zaposlenih u građevinskoj industriji porastao za 5,4%, premašivši 159.000 radnika, koji čine 7,3% ukupne zaposlenosti u Srbiji. Preko trećine zaposlenih u građevinskoj industriji je angažovano u specijalizovanim građevinskim radovima, a nešto ispod petine na izgradnji zgrada.\nProsečna zarada u građevinarstvu je u prethodnih šest meseci iznosila nešto više od 75.000 dinara. što je rast od 4,4% u poređenju s istim periodom lane. Najvišu prosečnu zaradu u ovoj industriji od preko 99.000 dinara imaju zaposleni u izgradnji ostalih građevina, koja je 12,8% veća od republičkog proseka. Nasuprot tome, prosečne zarade u oblasti specijalizovanih građevinskih radova i oblasti izgradnje zgrada, bile su za 29,8% i 16,3% niže od prosečnih zarada u Srbiji.\nZaposleni i sa najvećom prosečnom platom u građevinskoj industriji, teško da bi mogli sebi da priušte legalno ili bez iznenadnog nasledstva neke „tetke iz Kanade“ sumu od 1,47 miliona evra, koliko je koštao najskuplji stan u novogradnji koji je prodat ove godine na lokaciji „Beograd na vodi“.\nOd ukupno 1,5 milijardi evra, koliko je prema podacima Republičkog geodetskog zavoda (RGZ) prokrstarilo tržištem nekretnina u trećem tromesečju ove godine, 56% čine upravo stanovi sa 841,1 milion evra, od čega je 524,7 miliona evra izdvojeno za stanove u Beogradu. Vrednost tržišta nekretnina i dalje raste, pa je u trećem kvartalu ove godine bila veća za čak 74% u odnosu na isti period 2018. godine, ali jedan podatak se praktično ne menja – 80% ukupnih transakcija se isplaćuje u gotovini, a taj udeo iznosi 68% prilikom kupovine stanova.\nU agencijama za nekretnine ocenjuju kako ovakva slika nije baš sasvim tačna. Objašnjavaju da građani u proseku raspolažu sa gotovinom od 60.000 evra, a ostatak potrebne sume dopunjavaju iz kredita. Kada kupac prebaci novac prodavcu, ovaj najčešće kupuje nekretninu za gotovinu, i tako se novac koji je uzet i iz kredita „obrne“ na tržištu četiri do pet puta, stvarajući utisak da ima mnogo više gotovine nego što je to zaista slučaj.\nNešto drugačija ocena o ovolikom upumpavanju gotovog novca u srpsko tržište nekretnina, posebno stanova, navodi se u najnovijem izveštaju Globalne inicijative protiv transnacionalnog organizovanog kriminala (GI-TOC). U njemu se tvrdi da je toliki rast cena stambenog i poslovnog prostora na tako malom tržištu i imajući u vidu prosečan standard, uzrokovan pranjem novca, a iste procene navodi iz godine u godinu i ovdašnja Uprava za sprečavanje pranja novca.\nDok se nadležni ne smisle da po tom pitanju nešto i preduzmu, većina domaćih građevinara gleda kako da u ovom zlatnom dobu opstane između dve vatre – nedostatka radnika i divljanja cena repromaterijala. Plate u građevinskom sektoru nisu toliko povećane zbog nikad bolje situacije, koliko zbog činjenice da uprkos tome što se dnevnice dobrih majstora kreću od 60 do 100 evra, oni masovno odlaze u zemlje gde mogu da zarade i tri puta više. Pored povećanih troškova za plate, ove godine vrtoglavo rastu rashodi za sirovine, od kojih su neke poskupele i 100%, a zbog nestašica većinom moraju da se plate unapred.\nStoga, kako pokazuje istraživanje zajednica projektanata, građevinara i zanatlija u južnoj i istočnoj Evropi „DaiBau“, 92% anketiranih građevinaca u Srbiji izjavljuje da je njihovo poslovanje najviše opteretilo enormno povećanje cena sirovina, a 67% njih da će zbog toga biti primorani da povećaju sopstvene cene. Većina planira da poveća cene najmanje za 5%, a 37% namerava da poveća cene za 15%. Ipak, čak 90% ispitanika veruje da sledeće sezone donose bolje uslove za poslovanje.


Historijat | Privredna Komora Kantona Sarajevo\nStoljetna opstojnost komorskog sistema\nPovijesno iskustvo kazuje, da su komore, kao oblik udruživanja privrednika, posebno trgovaca, bankara i zanatlija, bile od velikog značaja za ukupan društveno-ekonomski razvoj svake zemlje. Ovakva udruženja u Evropi javljaju se polovinom desetog stoljeća nove ere, a određene oblike takvog udruživanja, poznavala je i antika.\nIz srednjovjekovnog razdoblja je očuvano puno dokaza snažne privredne i trgovačke aktivnosti, ali ne i nedvosmislenih znakova udruživanja trgovaca i obrtnika na teritoriji sadašnje Bosne i Hercegovine. U tom periodu nastale su širom Evrope cehovske zajednice.\nU balkanskim zemljama pod osmanskom vlašću, udruženja trgovaca i zanatlija, poznata su kao esnafi. O snazi nekadašnje sarajevske esnafske republike, govori i činjenica, da je ona proizvodila više od četiri stotine različitih predmeta i trgovala diljem prostranog carstva, te sa važnim susjednim centrima kao što su: Beč, Trst, Dubrovnik, Solun, Ankona i dr…\nOve činjenice nepobitno govore da je u nekim oblicima komorsko djelovanje na ovim prostorima bilo prisutno mnogo ranije od vremena kojeg mi danas računamo kao početak nastanka komora u BiH i Sarajevu.\nPrve ideje o osnivanju savremenog udruženja trgovaca i zanatlija, javljaju se u Sarajevu, početkom osamdesetih godina 19. stoljeća odmah nakon stabiliziranja austrougarske okupacione vlasti.\nIzbori za Trgovačku i obrtničku komoru za Bosnu i Hercegovinu organizirani su 20. januara 1909. godine. Prva, konstituirajuća, skupština Komore održana je 14. septembra te godine, a poslovanje i organizacija administracije povjerena je pravnom savjetniku Bečke trgovačke i obrtničke komore, dr. Hermannu Sauteru. Za predsjednika Komore izabran je bankar Nikola Berković, za potpredsjednika, Ješua D. Salom, također bankar, te Ahmetaga Ramić, kazandžija.\nO temeljitosti, ozbiljnosti i stručnosti s kojom su sarajevski i bosanskohercegovački privrednici pristupili organiziranju rada Komore i njenom aktivnom odnosu prema ekonomskim tokovima, te donošenju zakona i propisa, zorno pokazuju aktivnosti kojima je dat prioritet, kao što su: obrazovanje i stručno usavršavanje, uređenje kafedžijskog obrta, upotreba kantara i kantar-terezije u javnom prometu, a predložena je i zakonska osnova za donošenje mjeničnog zakona.\nPropast Austro-Ugarske i nastanak Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca, donio je velike promjene u svim oblastima života. Ipak, očuvan je kontinuitet rada i Trgovačko-obrtničke komore i pored niza teškoća da se komora konstituiše tokom ratnih i poslijeratnih zbivanja.\nTrgovinsko-obrtnička komora za BiH u Kraljevini SHS/Jugoslaviji nastavlja djelovanje do 1932. godine, odnosno do formiranja industrijskih i zanatskih komora u Sarajevu i Banjoj Luci.\nTe godine izvršena je tranzicija i utemeljen novi model komorskog sistema sa mrežom banovinskih trgovinsko-industrijskih i zanatskih komora.\nNa temelju člana 393. i 394. Zakona o radnjama, Ministarski savjet Kraljevine donio je u avgustu 1932. posebnu Uredbu o trgovinskim industrijskim i zanatskim komorama. Nakon donošenja Uredbe o komorama, otvoren je postupak formiranja po dvije banovinske komore i to: trgovinsko-industrijske sa sjedištem u Sarajevu i Banjoj Luci, te zanatske, takođe, u Sarajevu i Banjoj Luci, koje su zamijenile dotadašnju Trgovačku i obrtničku komoru za BiH.\nZa banovinske komore, koje po svom teritorijalnom obuhvatu i sadržaju rada pripadaju modelu regionalnih asocijacija, propisano je da pod trgovinsko-industrijske komore potpada trgovina i novčarstvo, ugostiteljstvo, pomorstvo, riječno brodarstvo i saobraćaj, te industrija i brodogradnja, rudarstvo i topioničarstvo. Oblast zanatstva sa svim strukama je data u nadležnost zanatskih komora. Članstvo u komorama bilo je obavezno za sva privredna društva.\nU međuvremenu počinje Drugi Svjetski rat kojim je obuhvaćen i prostor BiH.\nU novonastalom okruženju, za trgovinsko-industrijske i zanatske komore u Sarajevu i Banjoj Luci, ali i privredu okupiranog prostora Bosne i Hercegovine, nastaje težak i složen ratni period koji traje do maja 1945. godine, odnosno do poraza fašističkog režima i oslobođenja BiH i drugih krajeva nove Jugoslavije od okupacionih snaga.\nOdmah po oslobođenju Sarajeva, već 15. aprila 1945. sastaju se članovi Udruženja industrijalaca u Sarajevu. Trgovinsko-industrijska komora Sarajevo u poratnoj godini nastojala je svoju aktivnost djelotvorno usmjeriti na rad privrednih udruženja, ali i na obnavljanje industrijskih i drugih preduzeća.\nPrvi propis u formi rješenja kojim se Zanatska komora u Sarajevu preimenuje u „Zanatsku komoru za Bosnu i Hercegovinu“ nova vlast donijela je 25. aprila 1946. Područje njenog djelovanja je historijski teritorij NRBiH.\nDrugi propis o spajanju područja trgovinsko-industrijskih komora Bosne i Herecegovine, donesen je 23.12.1946. godine. Propisom je ustanovljeno da Trgovinsko-industrijska komora u Sarajevu postaje Trgovinsko-industrijska komora za Bosnu i Hercegovinu, čije se djelovanje proteže na područje cijele NRBiH. Istom Uredbom (član 3.) ukinuta je Trgovinsko-industrijska komora Banjoj Luci nad kojom je provedena likvidacija. Imovinu, prava i obaveze Banjalučke komore preuzela je Trgovinsko-industrijska komora za Bosnu i Herecegovinu.\nDonošenjem propisa o uspostavi Zanatske komore za BiH i Trgovinsko-industrijske komore za BiH, te imenovanjem organa, u NRBiH je konstituisan jedinstven komorski sistem za cijelo njeno područje.\nPolovinom 1948. godine u Sarajevu je formirana i ispostava Trgovinske komore FNRJ. Zadatak Trgovinske komore Jugoslavije u BiH svodio se na registraciju izvoznika, izdavanje dokumenata iz oblasti vanjske trgovine, unapređenje privredne propagande i dr. Neposredno ili istovremeno sa organiziranjem ispostave Trgovinske komore FNRJ u Sarajevu, Vlada NRBiH donijela je Uredbu o ukidanju Trgovinske i industrijske komore za BiH u Sarajevu, sreskih i gradskih privrednih udruženja trgovaca, kao i drugih privrednih udruženja. Trgovinsko-industrijska komora za BiH stavljena je u likvidaciju, a njena imovina oduzeta i preimenovana u „opštenarodnu imovinu“.\nVlada NRBiH je sa Rješenjem o ukidanju Zanatske komore za BiH istovremeno donijela Uputstvo o zanatskim komorama, izboru i radu njihovih prvih skupština.\nUputstvom je uspostavljen novi sistem i mreža zanatskih komora u BiH. Mrežu zanatskih komora uz zanatsku komoru Narodne Republike Bosne i Hercegovine NRBiH, činio je veći broj sreskih zanatskih komora, među kojima su Sreska zanatska komora Sarajevo i Gradska zanatska komora Sarajevo.\nOd 1950. na području BiH formiraju se strukovne privredne komore: zanatska, trgovinska, ugostiteljska, poljoprivredna, komora za industriju, rudarstvo i saobraćaj itd.\nU strukovnim privrednim komorama je bilo obavezno članstvo kako na nivou NRBiH, tako i u pripadajućim sreskim komorama. Jedini izuzetak slobodnog članstva bio je u Komori za industriju, rudarstvo, građevinarstvo i saobraćaj NRBiH.\nNjihova je uloga bila da pružaju stručnu pomoć i da podstiču svoje članove – preduzeća da blagovremeno donose planove razvoja, ali i da organima za planiranje i drugim organima sreza/grada Sarajeva prenesu zahtjeve i prijedloge privrede vezane za društvene planove i mjere ekonomske politike kojim se obezbjeđuju uslovi privređivanja i investiranja u privredi.\nMisija sarajevskih strukovnih privrednih komora završena je na prelazu 1961/1962. i to u fazi uspona ukupnog društveno-ekonomskog razvoja grada/sreza/regije Sarajeva, kada reformski ekonomski procesi u osnovi poprimaju karakteristike relativno uspješne faze razvoja.\nPočetak većih promjena u sistemu bh. komorske organizacije i njihove misije u privredi, nakon 10-togodišnjeg funkcionisanja strukovnih komora, utemeljen je donošenjem saveznog Zakona o udruživanju i poslovnoj saradnji u privredi (2.7.1960.) a nešto kasnije i Zakona o obrazovanju jedinstvenih privrednih komora (29.5.1962.).\nNa temelju saveznog zakona, u BiH je uspostavljen sistem i mreža jedinstvenih privrednih komora za nivo republike odnosno srezova koja će, uz neke naknadne unutrašnje teritorijalne promjene (smanjenje broja srezova i njihovo ukidanje), ostati na snazi do 1990., kada je utemeljen tržišni model od sedam privrednih komora regija i Privredna komora BiH.\nZakonom o obrazovanju jedinstvenih privrednih komora (»Službeni list FNRJ«, broj 22/62, od 30. maja 1962. godine), utvrđeno je da se dosadašnje komore i savezi komora iz oblasti privrede i zadružni savezi, osnovani za teritoriju Federacije, narodnih republika ili za područje srezova, spajaju u Saveznu privrednu komoru, republičke privredne komore, odnosno sreske privredne komore.\nPrema tome, sa stupanjem na snagu tog zakona, prestale su funkcionisati strukovne komore za pojedine grane ili oblasti privrede i ustupile su mjesto privrednoj komori kao cjelini. Analogno tome, sa danom 26. decembra 1962. godine, konstituisana je Privredna komora Sreza Sarajevo, na čelu koje se nalazio predsjednik Komore, Danilo Štaka, potpredsjednik Ratko Radulović i sekretar Komore Hakija Muftić. Formirana Komora pokrivala je područje bivšeg Sreza Sarajevo, i egzistirala je do 1963. godine.\nPrivredna komora kao asocijacija privrede se aktivno uključila u procese za sprovođenje reforme privrednog sistema. Neposredni zadaci odnosili su se na izvršenje preračuna svih efekata i ocjena promjena u privrednom sistemu, te na rezultate poslovanja i položaj preduzeća.\nDrugo, veoma aktualno pitanje koje proizlazi i koje se proteže u cijelom periodu provođenja reforme jeste uspostavljanje neposrednijih dugoročnijih odnosa između proizvodnih i prometnih organizacija.\nPeriod od 1962. do 1972. godine ostaće u historiji kao još jedna od uspješnijih decenija za Sarajevo, pa i za BiH u 20. stoljeću, posebno kada je riječ o: pozitivnim privrednim procesima, početku izgradnje i integraciji moderne industrije i drugih kapaciteta, otvaranju razvoja naučno-istaživačkih i konstrukcionih kapaciteta, počecima primjene modernih tehnologija, širem izlasku na regionalna svjetska tržišta, utemeljenju i razvoju kapaciteta obrazovanja, posebno širenja mreže srednjih i visokih škola i dr.\nRadi se o vremenskoj sekvenci u kojoj su nastavljeni procesi integracija u privredi. Realizovana su ili su pripremani projekti stvaranja korporacijsko-kombinatskih sistema, čija će snaga u sektoru metalske, mašinske, automobilske/motorne, drvne, prehrambeno-poljoprivredne i druge industrije, građenja i transporta Sarajeva ostaviti pečat uspješnih poslovnih kolektiva kao što su: Energoinvest, Unis, Famos, Šipad, Upi, Unioninvest, Hidrogradnja, Vranica, Centrotrans i drugi.\nGlavnina inicijative za okrupnjavanje privrednih organizacija tekla je putem komore i to na bazi prethodnog detaljnijeg sagledavanja svih relevantnih i ekonomski opravdanih prednosti.\nU maju 1972. godine donosi se novi Zakon o privrednim komorama (“Sl. list SRBiH”, br.16 ), kojim se obrazuje Privredna komora BiH, za teritoriju Republike, i osnovne privredne komore, za područja više opština.\nNa osnovu tog Zakona obrazovana je Osnovna privredna komora Sarajevo, sa sjedištem u Sarajevu, koja je djelovala na početku na području 24 opštine, a kasnije na području 26 opština (10 gradskih i 16 vangradskih).\nU novembru 1990. godine (Sl. novine SRBiH br. 33), usvojen je novi Zakon o privrednim komorama u BiH kojim je obrazovana Privredna komora BiH i sedam regionalnih privrednih komora (Banja Luka, Bihać, Doboj, Mostar, Sarajevo, Tuzla i Zenica). Na osnovu tog zakona obrazovana je Privredna komora regije Sarajevo, sa istim područjem djelovanja kao i do tada. Međutim, pored promjene naziva, mnogo značajnije promjene nastaju u metodu i sadržaju rada Komore. Novim Zakonom o privrednim komorama željele su se postići promjene u smislu stvaranja osnove za prelazak na način i sadržaj rada privrednih komora koji će biti primjeren tržišnim uvjetima privređivanja.\nPeriod od 1991. godine smatra se prekretnicom u dotadašnjem načinu vođenja dogovorne ekonomije i prelaska na tržišni način privređivanja, a vremenski se poklapa i sa izborom Ante Markovića za predjednika Saveznog Izvršnog Vijeća.\nTo je period kada se na prostoru bivše Jugoslavije napuštaju elementi dogovorne ekonomije (tržišno-planske privrede), a država donosi novi zakon o preduzećima koji uvodi dioničarska društva kao osnovni oblik organizacije privrede. Donosi se novi Zakon o preduzećima i novi Zakon o komorskom sistemu u BiH, te komore dobijaju novu znatno složeniju ulogu kao asocijacija privrede.\nStoga Privredna komora regije Sarajevo usmjerava svoju aktivnost i prilagođava svoju organizaciju novom modelu djelovanja. Međutim, događaji koji su slijedili, a naročito agresija na BiH, prekinuli su ovu aktivnost Komore, ali će se ona intenzivno nastaviti u postratnom periodu, tj. od 1995. godine.\nPraktično Komora je sačuvala svoj identitet kroz stalnu aktivnost tokom cijelog ratnog perioda.\nU 1995. godini Privredna komora regije Sarajevo je prilagodila svoje ustrojstvo, tako da je svoje djelovanje teritorijalno prilagodila prostoru Sarajeva, iako je zadržala naziv koji je ustanovljen važećim Zakonom o privrednim komorama.\nNovom šemom organizacije Komore Upravni odbor je preuzeo funkciju Skupštine Komore u prelaznom periodu do donošenja novog zakona.\nOporavak privrede i komorskog sistema\nU periodu od 1995. do 2008. godine došlo je do krupnih promjena i progresa u organizacionom i kadrovskom ustrojstvu Komore. U to vrijeme Komora je davala punu podršku obnovi privrede upućivanjem prijedloga vlastima za uspostavljanje povoljnijeg privrednog ambijenta. Istovremeno, Komora je intezivno radila na uspostavljanju saradnje sa drugim komorama, kako u zemlji tako i u inostranstvu. Sa jednim brojem stranih privrednih komora sklopljeni su sporazumi o saradnji, a u sklopu njihove realizacije organizovan je veliki broj privrednih susreta domaćih sa stranim partnerima. U tim i sličnim manifestacijama Komora je posebno ukazivala na mogućnosti stranih ulaganja u privredu Kantona Sarajevo, kako bi se što brže obnovila privreda, otvorio veći broj radnih mjesta i povećao izvoz.\nSve ove aktivnosti Komora je realizirala u vrlo teškim uvjetima. I pored niza drugih otežavajućih okolnosti za rad, Komora je u periodu 1995-2001. godine aktom o mobilizaciji bila izmještena iz svoje zgrade u devastirani prostor zgrade bivših DPO na Skenderiji. Godine 2001. Komora se vraća u svoju obnovljenu zgradu i nastavlja sa radom.\nParlament Federacije Bosne i Hercegovine je na sjednici Predstavničkog doma 8, 9. i 29. jula 1998. godine i na sjednici Doma naroda 30. jula 1998. godine, donio novi Zakon o privrednim komorama u Federaciji Bosne i Hercegovine. Ovim zakonom obrazovana je Privredna komora Federacije Bosne i Hercegovine i privredne komore za područje kantona-županija, njih deset ukupno. Prema novom zakonu Komora dotadašnja Privredna komora regije Sarajevo transformisala se u Privrednu komoru Kantona Sarajevo, čime je njeno teritorijalno djelovanje određeno granicama Kantona Sarajevo koji je definisan Dejtonskim sporazumom.\nOd toga perioda pa sve do danas Privredna komora Kantona Sarajevo je stalno unapređivala svoju organizaciju, metod i sadržaj rada, prilagođavajući se savremenim standardima rada sličnih asocijacija u Evropi i svijetu.\nPrva je komora u Jugoistočnoj Evropi koja je primijenila sistem upravljanja kvalitetom u skladu sa ISO 9001:2000 i prva u BiH koja je primijenila međunarodne ISO standarde u svom radu, a maja 2001. godine Komori je i zvanično uručen certifikat od renomirane kuće Det Norske Veritas.\nGodine 2003. Svjetska banka, kao i Visoki predstavnik za Bosnu i Hercegovinu, u sklopu dokumenta 50 ekonomskih reformi, kao jednu od mjera je odredio i ukidanje obaveznosti članstva u komorama.\nUvođenjem dobrovoljnog članstva u komorama, u potpunosti se mijenja koncept organizacije i rada.\nKomora je još u 2003. godini među prvim institucijama u BiH otpočela sa pripremama i aktivnostima koje se odnose na ispunjenje zahtjeva privrednih društava za ulazak Bosne i Hercegovine u Evropsku uniju. U sklopu tih aktivnosti učestvovala je u Projektu „PARTNERS“ koji je pokrenula Eurokomora 2004. godine.\nRadni tim Komore je krajem 2005. godine izradio dokument “Strateški plan razvoja Privredne komore Kantona Sarajevo” u procesu pridruživanja EU”. Ovaj dokument sadrži ciljeve, viziju, misiju, te strategiju koja će se primijeniti u ostvarenju zacrtanih ciljeva i na osnovu njega su inovirana razvojna dokumenta Komore.\nNovembra 2005. godine usvojen je Kodeks poslovne etike kojim su ustanovljena pravila etičkog ponašanja članova Komore, koja će omogućiti poslovnim ljudima da lakše, bolje i efikasnije posluju.\nNa Petom kongresu svjetskih komora (5th World Chambers Congress) u julu 2007. godine u Istanbulu, na kojem je održano i „Svjetsko takmičenje komora” Privredna komora Kantona Sarajevo je osvojila prvo mjesto u kategoriji «najbolji projekat zemalja u razvoju», Ova nagrada je ustanovljena 2007. godine i dodijeljena je za najuspješnije poslovanje u posebnim uvjetima i specifičnom poslovnom okruženju.\nOd novembra 2007. do marta 2010. godine Komora je realizovala projekat „Razvoj i unapređenje konkurentnosti malih i srednjih preduzeća na polju povećanja energetske efikasnosti” koji je finansirala Evropska komisija i jedna je od prvih institucija u BiH koja je shvatila potrebu reagovanja na globalne klimatske promjene i u tom kontekstu zahtjev za povećanje energetske efikasnosti.\nPrivredne komore u Federaciji BiH danas\nNakon svih ovih stotinu godina, Privredna komora Kantona Sarajevo je dokazala da je njen doprinos razvoju Sarajeva i Bosne i Hercegovine bio izuzetno značajan.\nDanas je u Komoru učlanjeno preko 300 dobrovoljnih članova među kojima su najistaknutije kompanije, čiji značaj prevazilazi granice Kantona, pa i BiH i koje čine preko 60% ekonomske snage Kantona Sarajevo. U organima i tijelima Komore aktivno sudjeluje preko 250 predstavnika članova Komore, ali i drugih institucija, od kojih treba spomenuti Akademiju nauka i umjetnosti BiH i Univerzitet u Sarajevu iz čijih redova je konstituisan Savjet Komore koji broji 15 članova.\nI pored toga što se trenutno bori za opstanak, Privredna komora Kantona Sarajevo danas je moderna, dobro organizovana nevladina i nezavisna asocijacija privrede sa misijom, da daje podršku razvoju biznisa pružanjem kvalitetnih usluga članovima i drugim subjektima i razvija partnerske odnose sa državnim organima s ciljem izgradnje povoljnog privrednog ambijenta.\nNaime, od uvođenja dobrovoljnog članstva 2004. godine, Privredna komora Kantona Sarajevo stalno se suočava sa teškoćama u finansiranju i djeluje u veoma teškim uvjetima i to u situaciji kada je najpotrebnija svojim članovima-privrednim društvima, u podršci ublažavanja posljedica svjetske ekonomske krize i teške recesije. Komora je u više navrata upućivala apel Vladi Federacije BiH da se iznađu odgovarajuća zakonska rješenja, kako bi se sačuvalo i povećalo članstvo Komore i osiguralo finansiranje rada Komore.\nNažalost, značaj Komore je od sadašnjih vlasti u FBiH pogrešno shvaćen i njena uloga je marginalizirana za razliku od drugih strukovnih komora koje su također zakonom formirane u FBiH, kao i komora u okruženju.\nNo, i pored toga Privredna komora Kantona Sarajevo je mjesto gdje se privrednici dogovaraju o unapređenju uvjeta za efikasnije privređivanje i povećanje konkurentske sposobnosti njihovih kompanija na putu Bosne i Hercegovine za ulazak u članstvo Evropske unije.


U periodu od 4. do 28. februara ove godine, pod pokroviteljstvom Ministarstva, realizovan je projekat ,,Škola skijanja“. Škola skijanja je i ove godine organizovana za sve učenike šestih razreda na KS. Cilj projekta je da učenici ovladaju tehnikama skijanja te da se druže i zabave u planinskom ambijentu. Prva grupa učenika naše škole išla je na skijanje u periodu od 4. do 8. februara, a druga grupa od 25. do 28. februara. Mufid Curo, nastavnik tjelesnog i zdravstvenog odgoja, zadovoljan je skijaškim vještinama koje su učenici stekli kao i njihovim ponašanjem izvan školskog prostora. Ushićenje i osmijesi učenika pokazatelj su da je projekat ,,Škola skijanja“ uspješno realizovan.


Inicijative za izdvajanje Srebrenice iz RS-a: Imamo skupštinsku većinu\nPodnosilac incijative Sadik Ahmetović, zastupnik u Parlamentarnoj skupštini BiH\nPredstavnici Incijative za izdvajanje Srebrenice iz Republike Spske tvrde da imaju skupštinsku većinu potrebnu za donošenje odluke.\nZastupnici iz reda bošnjačkog naroda pokrenuli su inicijativu za raspisivanje referenduma o izdvajanju Srebrenice iz Republike Srpske kao odgovor na najavljeni referendum o Danu RS-a.\nDomaći političari upozoravaju kako zagovornici ove inicijative imaju dovoljnu većinu u Skupštini Općine Srebrenica i kako ovakva reakcija ne treba čuditi nikoga.\nNačelnik Općine Srebrenica Ćamil Duraković kazao je u razgovoru za Klix.ba kako još uvijek čeka poziv zastupnika u Zastupničkom domu Parlamentarne skupštine BiH Sadika Ahmetovića na sastanak na kojem će biti raspravljano o inicijativi za izdvajanje Srebrenice iz RS-a.\n"Ta inicijativa samo je odgovor na bahato ponašanje vlasti u RS-u, ne samo kada govorimo o najavi referenduma o Danu RS-a, već generalno i odgovor na težak život svih onih koji su prema Ustavu RS-a konstitutivni. Kako se čini, oni sve rade da ti ljudi budu marginalni", rekao je Duraković.\n"Vrlo jednostavno, mi više ne možemo podnositi ovo. Mislim da je krajnje vrijeme da uslijede reakcije na takve politike i da se konačno stanje u ovoj zemlji stiša s takvim namjerama", kazao je Duraković.\n"Ako počne kršenje Ustava BiH i nepoštivanje odluka Ustavnog suda BiH onda se dovodi u pitanje i postojanje anarhije u državi. Onda se otvara pitanje zašto drugi regioni ne bi provodili svoje referendume? Ako se više ne ponašate u skladu s Ustavom i zakonima u BiH ne možete se protiviti ni drugima ako se kreću u tom pravcu", rekao je Osmanović.


Završena sednica Skupštine grada - Kragujevac online - Sve o gradu na jednom mestu\nTrenutno se nalazite na strani: Vesti Info Grad Kragujevac Završena sednica Skupštine grada\nZavršena sednica Skupštine grada\npetak, 26 april 2013 17:22\nSkupština grada usvojila je predloge za dobitnike Đurđevdanskih nagrada, kao i zvanja počasnog i zaslužnog građanina Kragujevca.\nPrihvaćena je i nova procedura izbora direktora gradskih javnih preduzeća, kao i godišnji izveštaj zaštitnika prava građana i Strategija održivog razvoja Kragujevca do 2018.\nDeseto zasedanje gradskog parlamenta bilo je veoma kratko uprkos tome što je na dnevnom redu bilo više od 10 tačaka.\nU susret svečanoj sednici 6. maja, odbornici su odlučili da počasni građanin postane Alfred Leman gradonačelnik Ingolštata, a zaslužni Dragan Živanović predsednik Društva srpsko nemačkog prijateljstva.\nDodeljene su i Đurđevdanske nagrade za 2012. u nekoliko kategorija.\nNa listi gradova pobratima Kragujevca biće i opština Zubin Potok, na osnovu inicijative Vlade Srbije o zbližavanju gradova sa lokalnim samoupravama na Kosovu.\nOko ove teme nije bilo mnogo polemike, kao ni oko novog načina izbora direktora gradskih javnih i komunalnih preduzeća.\nPredlog o biranju rukovodilaca javnim konkursom prihvaćen je bez rasprave.\nU SNS kažu da nemaju zamerki pošto je reč o usklađivanju sa Zakonom usvojenim na inicijativu Vlade Srbije, ali kažu, nisu sigurni koliko će profesionalizacije doneti nova procedura.\nOpozicione Demokratska i Srpska napredna stranka osporile su i predlog Strategije održivog razvoja Kragujevca, dokumenta za koji predlagači tvrde da je važan da dobijanje sertifikata o povoljnom poslovnom okruženju i konkurisanju za evropske projekte.\nDvorana „Pionir“, odlukom odbornika, data je na korišćenje Muzičkom centru, a usvojen je i godišnji izveštaj o radu gradskog zaštitnika prava građana.


Brajović primio ambasadore Njemačke i Kine - CdM\nBrajović primio ambasadore Njemačke i Kine\nPredsjednik Skupštine Crne Gore Ivan Brajović tokom nastupne posjete novog ambasadora Njemačke Roberta Hajnriha Vebera zahvalio je na podršci te države članstvu Crne Gore u NATO, kao i kontinuiranoj pomoći evropskoj integraciji naše zemlje.\nBrajović je naglasio da je intenziviranje političkih kontakata na najvišem nivou u posljednje vrijeme, od izuzetnog značaja za jačanje političke i ekonomske saradnje dvije zemlje. Ambasador Veber je istakao da Crna Gora predstavlja veliku promjenu na Balkanu, jer je država koja nema problema sa susjedima, članica je NATO i posvećena evropskoj integraciji. On je poručio da Njemačka predstavlja prijatelja Crne Gore koji će nastaviti da podržava njeno članstvo u EU.\nNa sastanku predsjednika Skupštine sa novim ambasadorom Kine Liu Đinom konstatovani su odlični politički i ekonomski odnosi dviju država, na čijem stalnom razvoju treba i dalje raditi. Posebno je istaknut značaj sprovođenja planirane dinamike u izgradnji prioritetne dionice autoputa Bar – Boljare, kao najvećeg infrastrukturnog projekta u Crnoj Gori.\nPredsjednik Brajović je zahvalio na podršci Kine Crnoj Gori i razumijevanju njenih potreba, što se između ostalog ogleda u brojnim donacijama u oblasti infrastrukture, zdravstva itd. Predsjednik Skupštine je podsjetio na aktivan angažman naše zemlje u mehanizmu 1+16 kao i inicijativi „Pojas i put“.\nKada je riječ o parlamentarnoj saradnji, sagovornici su naglasili potrebu intenzivnije saradnje kroz grupe prijateljstva, čemu će doprinijeti i nedavno formiranje grupe prijateljstva Svekineskog narodnog kongresa. Ambasador NR Kine je istakao brojne mogućnosti ekonomske saradnje dviju država, čime bi bio potvrđen i unaprijeđen prijateljski i partnerski odnos Crne Gore i Kine.\nTagoviambasadori Ivan Brajović Kina Njemačka\n2 Komentara na "Brajović primio ambasadore Njemačke i Kine"


Vesti online / Vesti / Svet / Nemci prete Orbanu: Mađari će biti "udareni po džepu" ako ne postanu poslušni\nNemci prete Orbanu: Mađari će biti "udareni po džepu" ako ne postanu poslušni\nNastavljaju se kritike sa svih strana upućene mađarskom premijeru Viktoru Orbanu zbog njegovog nepoštovanja odluke Evropskog suda pravde o raspodeli izbeglica.\nNema solidarnosti, nema ni para\nTako je nemački ministar pravosuđa Hajko Mas izjavio je da bi Evropska unija trebalo da uskrati Mađarskoj novac ako njena Vlada i dalje bude odbijala da učestvuje u evropskoj šemi raspodele izbeglica.\n- Moramo da povećamo pritisak na zemlje koje misle da mogu da zaobiđu zakon. Kada se zakon prekrši, moraju da uslede sankcije. Nepoštovanje odluke suda trebalo bi da ima finansijske posledice - istakao je Mas.\nMađarska je na Evropskom sudu pravde pokušala da sruši ecropske obavezujuće kvote za raspodelu 120.000 izbeglica iz Italije i Grčke širom Unije. Ali, sud EU odbacio je tužbu Mađarske i Slovačke, koju su te dve zemlje podnele zbog odluke Saveta EU o privremenom mehanizmu obaveznog premeštanja tražitelja azila.\nZahtev za azil nije zločin\nOrbanovu politiku kritikovao je Filipo Grandi, šef UN-ove agencije za izbeglice (UNHCR), naročito što mađarske vlasti izbeglice automatski prebacuju u tzv. tranzitne zone napravljene od kontejnera.\n- Ne zovem to tranzitom već pritvorom - rekao je Grandi nakon posete tranzitnoj zoni Reske, jednom od dva takva kampa na granici sa Srbijom, prenosi AFP.\nPosljednih pola godine Mađarska sve podnosioce azila automatski prebacuje u kampove, kojima novinari nemaju pristup, dok se njihove prijave za azil procesuiraju.\n- Do kraja procedure mogu da prođu nedelje i meseci - upozorio je Grandi, pohvalivši istovremeno sistem kvota za prijem izbeglica u okviru Europske unije i pozvavši Mađarsku da prestane da se protivi i da primi svoj deo izbegličke i migrantske kvote.\nSVET Orban oduvao Evropljane, neće da prima migrante\nSVET Orban šokiran: Mađarska neće postati zemlja imigracije


Srića: Zaključavanje i dalje jedina opcija\nTanjug 7. decembra 2020. 10:34\nZAGREB – Pulmolog Saša Srića izjavio je danas da vrhunac poslednjeg talasa epidemije još nije dostignut i tvrdi da je „zaključavanje“ i dalje jedino rešenje da se zaustavi širenje korona virusa.\nSrića je gostujući na zagrebačkoj N1 tv, upozorio da je greška popustiti mere koje su na snazi do 21. decembra, a onda ih, kako kaže, ponovo pooštravati nakon Nove godine, jer će doći do potpunog pucanja zdravstvenog sistema.\nKomentarišući procene američkog instituta iz Sijetla da će Hrvatska imati više od 7.000 umrlih do aprila, Srića je rekao da je to zabrinjavajući podatak, ne isključujući mogućnost da se dogodi, ako se, kaže, nastavi trend kakav je u toj zemlji danas.\n„Tražimo registar zaraženih i onih u samoizolaciji. Cilj je testirati više, imati do 20.000 testiranja dnevno, a da bi pale brojke, morali bismo imati manje od pet posto zaraženih od ukupnog broja testiranih“, rekao je Srića.\nJ. Koreja: Drugi dan zaredom više od 400 novozaraženih\n„Koliko znam, broj novoobolelih u svakoj bolnici, pa i u KB-u Dubrava svakako raste“, rekao je Srića i dodao da se otvaraju novi intenzivni centri u koje se smeštaju bolesnici, kao i da je broj hospitalizovanih i dalje veći od broja onih koje se otpušta iz bolnica.


Belgrade Business International Case Competition 2014: Takmičenje koje dovodi svet u Beograd – Nadlanu.com\nBelgrade Business International Case Competition 2014: Takmičenje koje dovodi svet u Beograd\nObjavljeno 27. mar 2014. / 11:01:42\nUčesnici ovogodišnjeg BBICC-a su timovi sa univerziteta iz Kanade, SAD-a, Australije, Singapura, Tajlanda, Danske, Portugala, Holandije i Norveške kao i tim Univerziteta u Beogradu. Svi učesnici će imati na raspolaganju 30 sati da reše poslovnu studiju slučaja u karantinu i 20 minuta da predstave rešenje. Rešenja će biti predstavljena poslednjeg dana događaja pred kompetentnim žirijem koji čine top menadžeri i konsultanti vodećih kompanija u Srbiji. Od studenata će se očekivati povezivanje znanja i prethodnog iskustva, inovativnost i analitičnost u rešavanju problema, odlične prezentacione veštine kao i argumentovanje poslovnih predloga.\nPored takmičenja učesnici će tokom šest dana boravka u Srbiji imati priliku da se upoznaju sa našom tradicijom, muzikom i običajima. BBICC ima za cilj da učini zanimljivim boravak u Beogradu, kako studentima tako i njihovim mentorima.\nStudija slučaja je analiza poslovne situacije zasnovane na poslovanju stvarne organizacije. Cilj analize studije slučaja je da se student stavi u položaj top menadžera i da donese strateške poslovne odluke iz oblasti menadžmenta, marketinga, prodaje, finansija i međunarodnog poslovanja.\nZa više informacija možete posetiti sajt www.bbicc.org\nNa nedavno završenom takmičenju u rešavanju poslovnih studija slučaja, McGill Management International Case Competition (MMICC 2014) održanom u Montrealu od 17. do 23.marta, Iva Mišović, studentkinja FON-a, osvojila je prvo mesto kao deo međunarodnog tima sa kolegama: Jaylen Gadhia (McGill University), Natalie Riemer (Wharton School) i Alynpim Kiriyapong (BBA Thammasat University).\nREŠENA MISTERIJA: Evo zašto treba da jedete crnu čokoladu\nZavršen 26. Beogradski Ignite "Ukus pravih vrednosti"\nSuper Bake na novogodišnjem Beogradskom noćnom marketu\nBudućnost je stigla!\nZA LJUBITELJE UPARIVANJA VINA I HRANE: Hedonističko putovanje uz Chichateau i Enso


Naučnoistraživačka djelatnost u Crnoj Gori u 2016. finansiraće se iz budžeta Ministarstva nauke sa 2.740.716 eura, kao i ostalih izvora (Kapitalni budžet Crne Gore, Svjetska banka), sa 4.205.000 eura, odnosno u ukupnom iznosu od 6.945.716 eura, navodi se u saopštenju resornog Ministarstva.\nKako se objašnjava, budžet za 2016. godinu namijenjen nauci i istraživanju u Crnoj Gori predstavlja uvećanje u odnosu na 2015. godinu za 624.892 eura dok ukoliko uporedimo sa 2011. godinom kada je budžet ovog resora iznosio 1,7 miliona, riječ je o uvećanju od 305,88 odsto.\nIz sredstava odobrenih Predlogom zakona o budžetu Crne Gore za 2016. godinu Ministarstvo nauke realizovaće finansiranje naučnoistraživačke djelatnosti po preuzetim obavezama i prioritetnim programima, sa stavke Konsultantske usluge, projekti i studije, u iznosu od 1.009.800 eura kao i kontribuciju Crne Gore za učešće u Okvirnom programu EU za istraživanje i inovacije "Horizont 2020", u iznosu od 1.149.820 eura, što ukupno iznosi 2.159.620 eura, stoji u saopštenju.\nPored sredstava odobrenih Zakonom o budžetu Crne Gore za 2015. godinu ("Sl. list CG", br. 59/2014 i 47/2015), Ministarstvo će u 2015. godini realizovati sredstva obezbijeđena kreditom Svjetske banke, za realizaciju projekta "Visoko obrazovanje i istraživanje za inovacije i konkurentnost Crne Gore - INVO", u ukupnom iznosu od 3.400.000 eura.\nTo predviđa realizaciju projekta "Centar izvrsnosti u bionformatici - BIO-ICT″, na Univerzitetu Crne Gore - Elektrotehničkom fakultetu u Podgorici, u iznosu od 1.700.000 eura, realizaciju 8 krupnih istraživačkih grantova, u iznosu od 1.200.000 eura, stipendije na doktorskim i postdoktorskim studijama, u iznosu od 370.000 eura, organizaciju konferencije za naučnu dijasporu, u iznosu od 70.000 eura i izradu glavnog projekta za NTP Podgorica, u iznosu od 60.000 eura, piše u saopštenju.\nTakođe, u okviru Predloga zakona o budžetu Crne Gore za 2016. godinu - u Kapitalnom budžetu, odobrena su sredstva za 2016. godinu za rekonstrukciju i adaptaciju ranijeg Doma Vojske Crne Gore za potrebe smještaja Inovaciono preduzetničkog centra "Tehnopolis" u Nikšiću, u iznosu od 805.000 eura.\nPored toga, Investiciono razvojni fond finansiraće "Tehnopolis" u iznosu od 500.000 eura, dok su Predlogom zakona o budžetu Crne Gore za 2016. godinu, u okviru Ministarstva nauke za finansiranje rada Tehnopolisa odobrena sredstva u iznosu od 67.186 eura. Ukupno finansiranje projekta "Tehnopolis" iz Kapitalnog budžeta i preko budžeta Ministarstva nauke u 2016. godini iznosi 872.186 eura dok će dio sredstava za opremanje "Tehnopolis"-a obezbijediti po osnovu aplikacija u međunarodnim fondovima, zaključuje se u saopštenju Ministarstva nauke.


KVALIFIKACIJE ZA EP: Rapsodija Srpkinja u drugom poluvremenu, za veliki preokret protiv Švedske! - Rukomet, Ostali sportovi\nHotSport»Ostali sportovi»Rukomet»KVALIFIKACIJE ZA EP: Rapsodija Srpkinja u drugom poluvremenu, za veliki preokret protiv Švedske!\nVladimir Kolarik| 2018-03-21T20:07:24+02:00\t21. mar 2018. 20:03|0 komentara|HotSport\nRukometašice Srbije na domaćem terenu savladale ekipu Švedske sa 30:23 (9:15) u okviru kvalifikacija za prvenstvo “starog kontinenta”.\nIzabranice Ljubomira Obradovića su do ubedljive pobede stigle fantastičnom igrom u drugom poluvremenu, gde su prosto razbile rivalke i nadoknadile zaostatak od šest golova iz prvih 30 minuta meča.\nIako su na startu drugog poluvremena utakmice u niškoj dvorani “Čair” gubile sa maksimalnih sedam golova razlike, srpske rukometašice su se poput “feniksa” digle iz pepela i u momentima kada su ih mnogi već i otpisali napravile spektakularan preokret.\nPosebno je na ovom susretu briljirala neverovatna Katarina Tomašević, koja je prosto spustila “roletnu” na svoj gol i upisala čak 22 uspešne odbrane. Ovo je potpuno demoralisalo gošće koje su u nastavku uspele da postignu svega osam pogodaka, a u jednom periodu čak 17 minuta nisu uspele da savladaju našeg golmana.\nSa druge strane naše devojke su pogađale sa svih pozicija i postigle čak 21 pogodak u drugih 30 minuta i na kraju došle do treće pobede u grupi 3, kojom su se osamile na čelu tabele.\nRukometašice Srbije već za tri dana očekuje revanš utakmica u Švedskoj, u kojoj će pokušati da odbrane prednost stečenu u Nišu i zadrže lidersku poziciju u grupi. Ukoliko to ostvari put ka prvom mestu biće im otvoren, pošto ih do kraja očekuju utakmice sa Farskim Ostrvima (30.maj) i Makedonojom (2. jun), obe u Nišu.\nPlasman na kontinentalni šampionat obezbediće dve najbolje reprezentacije u grupi, ali prvo mesto je važno zbog boljeg položaja na žrebu.


Demanti nevladinih organizacija koje se bave korupcijom da CT urađaj nije u funkciji i da je njegova nabavka nezakonita | Brčanski Forum\nDemanti nevladinih organizacija koje se bave korupcijom da CT urađaj nije u funkciji i da je njegova nabavka nezakonita\nŠef Odjeljenja za zdravstvo i ostale usluge Vlade Brčko distrikta Bosne i Hercegovine Sead Šadić je na današnjoj konferenciji za medije odbacio navode pojedinih nevladinih organizacija koje su plasirale u javnost netačnu informaciju da je izvršen nezakonit proces nabavke CT uređaja kao i da isti nije u funkciji.\nNaime, kako je kazao Šadić, učestalo se prikazuje da uređaj nije pušten u funkciju i da postoje određeni problemi sa istim, te naglasio da se Odjeljenje za zdravstvo i ostale usluge kroz svoja strateška dokumenta zalaže protiv korupcije i da se mora ograditi od nekih ciljanih, negativnih natpisa kada je u pitanju brčansko zdravstvo.\n„Odgovorno tvrdim, u ime Odjeljenja za zdravstvo i ostale usluge i svih onih lica koji su se bavili ovim procesom, da uređaj od mjeseca avgusta, otkako je počeo sa radom, nije imao nikakvih problema, kao i da su u skladu sa tenderskom dokumentacijom i obavezama koje imamo vršene edukacije na osnovu zahtjeva isključivo zdravstvenih profesionalaca koji rade u Javnoj zdravstvenoj ustanovi“, istakao je šef Odjeljenja.\nOd puštanja u funkciju CT uređaja u Brčko distriktu Bosne i Hercegovine došlo je do smanjenja odlazaka pacijenata u druge privatne ustanove, a podatak koji je dao JZU da su ukupno urađena 433 snimanja ovim uređajem ukazuje da je CT uređaj u potpunoj funkciji.\n„Moram ovom prilikom istaknuti i pozvati nevladine organizacije koje se bave borbom protiv korupcije da izađu sa jasnim navodima i stručnim licima, koji navode neke podatke bez imena i prezimena, kako bismo znali ko je sačinio podatke da ovaj uređaj ili sam proces njegove nabavke nije išao svojim tokom kao i da nije pušten funkciju. Mislim da ovim lažnim vijestima koje predstavljaju javnosti čine veliku štetu prema instituciji Vlade, prema Odjeljenju a najviše prema građanima stvarajući zabunu i probleme, i svakako da se takvim stvarima mora stati u kraj“, naglasio je Šadić.


SAM :: Poziv za stipendiranje srednjoškolaca sa otežanim uslovima odrastanja\nIznos za jednu godišnju stipendiju je 110.000 dinara, a sredstva za ovaj program prikupljaju se od naših ljudi iz dijaspore i kompanija koje posluju u Srbiji.\nBiće nam drago ako se pridružite nekog od akcija koju organizuje Fondacija Ana i Vlade Divac:\nBizKviz liga - takmičenje za najpametniju kompaniju u Srbiji za koju je već prijavljeno 10 ekipa, a deo novca se koristi za finansiranje stipendista. Moderan kviz i vrhunska zabava koja se sastoji od 10 igara u kojima se ističu timsko znanje, brzina i logika i zato kviz preporučujemo kompanijama koje žele interno da povežu zaposlene.\nOd 3. marta pokrećemo BizKviz ligu, kompanije koje su se već prijavile učešće su: NIS, Telegroup, MSD, CocaCola, itd. Nije problem da se neko pridruži i kasnije jer računamo 10 najboljih rezultata koje svaka ekipa ostvari tokom 16 kviz večeri.\nUčešće na Serbia Business Run u Beogradu, Subotici, Nišu, Novom Sadu - Dobro poznata trka i timbilding događaj koji osnažuje timski duh, kao i večernja zabava uz opciju da učestvujete i u Divac Charity Zone.\nKompanije koje se uključe obezbeđivanjem posebnog šatora dobijaju brendirano mesto za okupljanje zaposlenih. Učešćem na trci pomažete da obezbedimo stipendiju za talentovanu mladu osobu koja ima otežane uslove odrastanja.


Evo koliko vredi igrački kadar FK Partizan i FK Crvena Zvezda... | Vestinet.rs\nPočetna ŽIVOT\tEvo koliko vredi igrački kadar FK Partizan i FK Crvena Zvezda…\nPobeda protiv Liverpula – foto: Tanjug/ Zoran Žestić\nPartizanovi fudbaleri vrede 26,73, a Zvezdini više nego duplo – 57,95. U redovima domaćeg tima po tržišnoj vrednosti je neprikosnoven igrač koji je poslednji stigao u klub, Lazar Marković.\nPartizan i Crvena zvezda će sutraodigrati najskuplji derbi u istoriji, što je, doduše, najviše rezultat velikog upliva novca u fudbal na globalnom nivou i postavljanja nekih novih finansijskih standarda.\nPrema procenama specijalizovanog sajta „Transfermarkt“, uoči okršaja u Humskoj kompletan igrački kadar crno-belih vredi 26,73 miliona evra, a crveno-belih više nego duplo – 57,95. Kada se sve sabere, večiti rivali zajedno dostižu brojku od 84,68 miliona evra.\nU redovima domaćeg tima po tržišnoj vrednosti je neprikosnoven igrač koji je poslednji stigao u klub, Lazar Marković. Krilni napadač koji se posle šest godina vratio u staro jato procenjen je na četiri miliona evra, i na drugo mesto spustio desnog beka Nemanju Miletića (2,75).\nNa zajedničkoj listi deset najskupljih članova naših najtrofejnijih klubova, samo su njih dvojica predstavnici ekipe trenera Save Miloševića.\nVodeći u Zvezdi po tom parametru, ali i generalno u našem prvenstvu je Marko Marin, uz čije ime stoji pet miliona evra.\nIza kreativnog veziste, drugu poziciju sa Markovićem dele centarfor Milan Pavkov i novajlija, bočni ofanzivac Radživ van la Para (po četiri).\nPre Miletića, koji je deveti u generalnom plasmanu, nalaze se još četvorica izabranika trenera Vladana Milojevića, špic Ričmond Boaći (3,5 miliona), defanzivac Miloš Degenek (3,25) i poravnati golman Milan Borjan i levi bek Milan Rodić (po tri). Društvo „top 10“ zatvara Dušan Jovančić, igrač sredine terena Zvezde sa 2,5 miliona evra.\nBudući da po gledištu „Transfermarkta“ kvalitet nije najbitniji, već su važan faktor i godine, niža vrednost od onoga koliko znače i pokazuju na terenu stoji uz Vladimira Stojkovića, Bibrasa Natha i Zorana Tošića.\nGolman Partizana (36) po toj proceni košta 700.000 evra, pet godina mlađi izraelski reprezentativac, dvostruki strelac protiv AZ Alkmara, dva miliona, a 32-godišnji Bambi 1,75.\nKod Zvezde je neobična činjenica da je standardni desni bek Marko Gobeljić (1,75), iza Milana Gajića, fudbalera na istoj poziciji, koji praktično ne igra (2).\nDOMAĆI – STRANCI 5:5\nU „top 10“ po vrednosti, tako, nema nekoliko pojačanja Partizana i Zvezde iz inostranstva, Asana (1,5 miliona evra), Sadika (1,4), Sume (0,6), Žandera (0,4), Garsije (2), Tomanea (2), Kanjasa (1,25).


Dan: 5. marta 2018. - Grad Niš\nProblemi koje su u Nišu izazvale velike količine padavina i vode, nastale otapanjem snega, danas su manje-više sanirani i situacija na terenu je znatno povoljnija, rekao je na konferenciji za novinare zamenik gradonačelnika Niša profesor dr Miloš Banđur. „Nišava je u značajnom opadanju, 30 cm je niži nivo Nišave u odnosu na postignuti maksimum, dok su reke koje se ulivaju u Južnu Moravu u stagnaciji i ne očekuje se da izazovu dodatne probleme na području sela Mezgraja i Toponica. Uprkos tome, preduzimaju se sve neophodne mere, u selu Mezgraja se postavljaju džakovi sa peskom i prave bedemi, kako bi se sprečili eventualni problemi“, rekao je zamenik gradonačelnika.\nNema poplavljenih kuća i ekonomskih prostora na području opštine Pantelej, rekao je predsednik Bratimir Vasiljević. On je napomenuo da se Malčanska reka izlila ali da je to zanemarljivo, kao i da je Nišava u opadanju i da se ne očekuju problemi na području ove opštine. Kada je reč o vodosnabdevanju, stvari su pod kontrolom, budući da ima 8 vodovoda koji nisu u sklopu gradskog. Rade se analize, ali prema prvim informacijama sa terena, nema zamućenja izvora.\nPrema rečima predsednika opštine Palilula, bilo je problema u Gabrovcu, Lalincu i Novom selu usled podzemnih voda. On se zahvalio JKP grada Niša-Mediani i Naisusu jer su na vreme preduzeli sve neophodne mere i sprečili probleme većih razmera. „Izuzetno sam zadovoljan saradnjom sa gradskim Štabom za vanredne situacije i zamenikom gradonačelnika, neprestano smo u kontaktu i nastojimo da dođemo do svih ugroženih mesta“, poručio je Aleksandar Ždrale. On je istakao da se pronalaze rešenja za probleme u Novom selu, gde dobar deo kanalizacione mreže ne postoji pa to dodatno otežava posao ekipama koje su na terenu. Ždrale je istakao da će uraditi sve u okvirima zakona da pomognu sugrađanima kojima je pomoć potrebna da saniraju štetu. Ždrale je apelovao na sugrađane da ne bacaju otpad u kanale za odvod atmosferskih padavina jer je to nedopustivo i u ovakvim situacijama posebno otežava rešavanje problema.\nNa teritoriji opštine Medijana nije bilo problema, dok je u Niškoj Banji došlo do izlivanja Kutinske reke u Lazarevom selu gde su bile potopljene dve kuće, ali je sada sve u redu, kao je predstavnik ove opštine, član veća Lazarević. U Gornjoj Studeni je reka potkopala potporni zid, ekipe su na terenu i stanje je stabilno, dok je u Jelašnici i selu Prosek obezbeđena cisterna za pijaću vodu jer je došlo do zamućenja izvora,a na putu za Sićevo trenutno se vozi jednom kolovoznom trakom jer je u toku uklanjanje stene sa puta.


CBRE Jugoistočna Evropa (CBRE SEE), kompanija u direktnom vlasništvu CBRE Group Inc, otvorila je novu lokalnu kancelariju u Ljubljani.\nOvo je četvrta lokalna kancelarija u Jugoistočnoj Evropi, a kako kažu u kompaniji, iako je već poslovala na tržištu Slovenije, na ovaj način CBRE SEE ojačaće pokrivenost svojih servisa i usluga, piše Bonitet.\n“Posebno sam zadovoljan što otvaranje kancelarije u Ljubljani dolazi nakon manje od godinu dana od proširenja prisustva kompanije u Hrvatskoj”, rekao je Tomašević i dodao da je glavni fokus kompanije pružanje kvalitetnih usluga klijentima i podrška njihovom poslovnom rastu, na različitim tržištima.\n“Uz poznavanje lokalnog poslovnog okruženja, u kombinaciji sa iskustvom i resursima svetske CBRE mreže, ova ekspanzija doprineće značajnom rastu slovenačkog tržišta nekretnina, te domaćim i međunarodnim investicijama,” rekao je on.\nDirektor sektora upravljanja nekretninama CBRE SEE Ivana Maksimović naglasila je da će na ovaj način ojačati saradnja sa postojećim klijentima i iskoristiti značajne mogućnosti slovenačkog tržišta za dalji rast.\nCBRE Group, Inc., jedna od vodećih svetskih kompanija u oblasti nekretnina osnovala je 2018. godine CBRE SEE – regionalnu kompaniju u punom vlasništvu, sa sedištem u Beogradu, kako bi pružila celokupan spektar savetodavnih usluga međunarodnim i domaćim klijentima u Jugoistočnoj Evropi.\nKancelarija pokriva ključna tržišta, uključujući Sloveniju, Hrvatsku, Srbiju, Bugarsku, Crnu Goru, Severnu Makedoniju, Bosnu i Hercegovinu i Albaniju. CBRE SEE ubrzo je postala vodeća firma u regionu, koja pruža usluge u oblasti nekretnina. Pre otvaranja kancelarije u Ljubljani, kompanija CBRE SEE otvorila je kancelariju u Sofiji, Bugarskoj, krajem 2019. godine, kao i Zagrebu, Hrvatskoj, u aprilu 2021. godine.


Pričvršćen kaišem za konopac zbog bezbednosti, Polin je polako hodao po kanapu, napravio je nekoliko pauza, povremeno je sedeo i ležao na njemu, piše Gardijan.\nFrench acrobat Nathan Paulin walks a slackline in Paris (France) - BBC News - 18th September 2021\n- Nije bilo lako hodati 600 metara, koncentrišući se, sa svim okolnostima i pritiskom, ali je i dalje bilo prelepo - rekao je Polin nakon što je završio akrobaciju.\nRekao je da je bilo teško dobiti neophodne dozvole za ovu akrobaciju, kao i da je stres bio veliki "jer je činjenica da je bilo mnogo ljudi".\nOvaj nastup organizovan je u čast Dana nasleđa, kada su ljudi pozvani da posete zgrade i spomenike koji su obično zatvoreni za javnost.\nPolin je rekao da je njegova motivacija "uglavnom da učini nešto lepo i da to podeli sa ljudima, a takođe i da donese novi pogled na nasleđe, da bi se nasleđe oživelo".


e-novine.com - Crnogorski san o nafti\nCrnogorska Vlada objavila je da će u septembru biti raspisan tender koji će biti otvoren devet mjeseci i da će se na njemu prijaviti dvadesetak renomiranih kompanija. Pomoćnik crnogorskog ministra ekonomije Vladan Dubljević za Dojče vele kaže da je realno očekivati da se do nafte dođe, jer je, kako ističe, već sada nesporno da je jadranski basen plodno naftonosno polje, prenosi Radio Deutsche Welle\n„Ne bismo radili taj posao da ne smatramo da se u crnogorskom podmorju nalaze ležišta ugljovodonika. Poznato je da Hrvatska posjeduje velika komercijalna ležišta gasa, u Italiji su takođe otkrivena velika ležišta i gasa i nafte, u Albaniji proizvodnja nafte traje već 20-30 godina“, nabraja Dubljević.\nPrema „Strategiji razvoja energetike Crne Gore“, koja se bazira na geološkim procjenama, rezerve nafte u crnogorskom podmorju procijenjene su na sedam milijardi barela, dok se rezerve prirodnog gasa procjenjuju na čak 425 milijardi kubnih metara. Kako se vrijednost četiri nalazišta nafte u Bosni i Hercegovini procjenjuje na 27 milijardi dolara, u ruskom „Gazpromu“ smatraju da se u sjevernim dijelovima Crne Gore možda može doći do naftne žile. Photo: Stock


Proizvodnja najkvalitetnijih srpskih rakija na tradicionalan način u srcu Šumadije. RAKIJA GRUŽANSKA NIT PONOS SRBIJE - Diaspora Media Group\nHome Gastronomija Proizvodnja najkvalitetnijih srpskih rakija na tradicionalan način u srcu Šumadije. RAKIJA GRUŽANSKA...\nSkrivena svežim zelenilom lišća i uronjena u duboko plavetnilo šljiva\nrađa se najbolja srpska šljivovica…\nNa dugoj tradiciji proizvodnje rakije u Gružanskom kraju zasnovan je moderan pogon za proizvonju jakih alkoholnih pića ”Aleksic Prvi” doo.\nDestilerija Aleksic Prvi d.o.o. nalazi se u jednom od najpoznatijih voćarskih regiona koji poseduje izuzetne prirodne pogodnosti za proizvodnu voca. U srcu Šumadije na obroncima planine Kotlenik u selu Guberevac, destilerija poseduje sopstvene zasade voca na povrsini od 10h gde su se zadrzale stare autohtone sorte šljiva Crvena ranka, Pozegaca i dugacka Ranica i upravo ove sorte šljiva daju mirisnu notu rakiji koju poseduje Gružanska Zlatna NIT.\nGružanska Zlatna Nit 9 godina stara rakija šljivovica proizvedena brižljivom selekcijom najkvalitetnijih zrelih plodova šljiva ukupno 7 sorti (najzastupljenije upravo autohtone sorte), brzom fermentacijom i frakcionom destilacijom,uz starenje u hrastovim buradima.\nRakija stari u hrastovim buradima koji su napravljeni od probranih vrsta hrasta Kitnjaka sa Miroc planine , u podrumu, pod nadzorom strucnog lica I dobrog domacina i u toku staranje primarni miris prepecenice se transvormise u prefinjeni buke sto ovu rakiju cini izuzetno dopadljivom. Hrastovina ne dominira rakijom, vec je vesto iskoriscena da se ukomponuje u rakiju I da je oplemeni. Gruzanska Zlatna nit je sljivova prepecenica izuzetno dopadljivog ukusa , proizvedena uz primenu najvisih dostignuca u proizvodnji jakih alkoholnih pica, rakija poseduje izuzetnu harmonicnost, posebno prijatan i blago razvijen miris. Gružanska Zlatna Nit osvojila brojne nagrade i priznanja na domacim i medjunarodnim sajmovima.\nPuni se u ekskluzivne boce od 0.75l, i pakuje u kutiju sa zlatotiskom.\nPrethodni članakSalaš Đorđević Prepoznatljiv, jedinstven, a različit…\nSledeći članakDIASPORA MEDIA GROUP U POSETI PLANTAŽAMA


RiTE „Ugljevik“ i „Gacko“ se zadužuju 264 miliona KM - ISTOK - www.istokrs.com | Vijesti iz Istočne Hercegovine\nHome /Društvo, Republika Srpska/RiTE „Ugljevik“ i „Gacko“ se zadužuju 264 miliona KM\nČetiri proizvodna preduzeća „Elektroprivrede Republike Srpske“ planiraju do 2021. godine realizovati investicije vrijedne oko 385 miliona KM, a veći dio tih investicija finansiraće kreditima. Iz vlastitih sredstava ERS planira finansirati projekte vrijedne 102,6 miliona, a iz kredita 276 miliona KM, dok je manji dio planiran iz donacija.\nNajznačajnije investicije u periodu 2019. – 2021. godina planirane su u RiTE „Ugljevik“ i RiTE „Gacko“ i to 264,4 miliona KM.\nSamo za investicije u RiTE „Ugljevik“ planirano je zaduženje od 137,7 miliona KM, dok iz vlastitih izvora ovo preduzeće planira da izdvoji 18,9 miliona KM.\nKako navode u ERS, u RiTE „Ugljevik“ je u toku izgradnja sistema odsumporavanja dimnih gasova, čiji je cilj da se emisija sumpor dioksida smanji za 98,4 odsto. Time bi se značajno eliminisao uticaj rada TE „Ugljevik“ na životnu sredinu i uskladio sa našom zakonskom regulativom i Direktivama EU.\n„U periodu od 2019. do 2021. planirane su investicije od 53,9 miliona КM, a finansiraće se iz kreditnih sredstava“, navodi se u planu i dodaje da je za revitalizaciju i modernizaciju bloka planirano 50 miliona maraka, takođe, iz kreditnih sredstava.\nIzmeđu ostalog, planirana je i nabavka rudarske mehanizacije (bageri, kamioni, buldozeri, utovarivači, grejderi) vrijedna 30,6 miliona КM, od čega je 11,8 miliona КM planirano iz vlastitih sredstva i 18,8 miliona КM iz kreditnih sredstava.\nU „RiTE Gacko“ u ovom trogodišnjem periodu predviđene su investicije vrijedne 159,8 miliona maraka. Kreditima će biti finansirano 126,7 miliona KM investicija, a iz vlastitih izvora svega 33,8 miliona KM.\nNajveći iznosi planirani su za nabavku rudarske mehanizacije i to 50 miliona КM, za instalisanje postrojenja za čišćenje uglja planirano je 30 miliona КM i u potpunosti će se finansirati iz kreditnih sredstava.\nZa kontinualni sistem na otkrivci planirano je 25 miliona КM, od čega 10 miliona КM iz vlastitih sredstava i 15 miliona КM iz kreditnih sredsatva, za investicionu otkrivku planirano je 18 miliona КM, a finansiraće se iz vlastitih sredstava.\nPlanirana investiciona ulaganja u „HE na Drini“ u periodu 2019.-2021. godina u potpunosti će se finansirati iz vlastitih sredstava, a iznose 38 miliona KM.\nOdnose se na hidroenergetske objekte u slivu rijeke Drine i to na pripremne aktivnosti za šta je planirano 31 milion КM. Za investicije vezane za rješavanje obaveza iz urbanističko – tehničkih uslova definisanih za gradnju hidroelektrana i vodoprivredne dozvole planirano je sedam miliona.\nKada su u pitanju „HE na Trebišnjici“, planirana su ulaganja od 31,1 miliona KM i ona će se većim dijelom finansirati iz vlastitih sredstava.\nIZ SREDNJIH ŠKOLA U POLITIKU Omladina u Srpskoj sve više stranački aktivna\nI u Trebinju danas rekordna 43 stepena


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Podgorica :: Centar Podgorice dobio novi park / print=true\nGLAVNI GRAD 29. 02. 2020. 13:02 >> 13:02 7\nGradonačelnik Podgorice, dr Ivan Vuković, sa saradnicima, obišao je danas radove na rekonstrukciji prvog dijela Ulice Vuka Karadžića. Nakon obilaska ove saobraćajnice otvaren je i park u Bloku N, u centru grada.\n“Na ovom prostoru prvo smo radili orezivanje platana, nakon toga skidanje površinskog sloja zemlje i nanošenje novog sloja humusne zemlje, na kojem ćemo kasnije zasaditi travnjak. Osim toga, izvršili smo sadnju drveća, žbunja, puzavica i cvijeća, da bi ovaj prostor mogli da koriste kako mališani, tako i građani starijih generacija. Postavljeno je trinaest parkovskih klupa, a ugradili smo i tri kante za otpatke. Takođe, svoj doprinos rekonstrukciji ovog prostora, osim preduzeća Zelenilo, dala je i Agencija za stanovanje, koja je rekonstruisala sportski poligon, a za rekosntrukciju rasvjete pobrinule su se Komunalne usluge. Ukupna vrijednost investicije je oko 50.000 eura“, istakla je Popović.


Održana 17. redovna sjednica Predsjedništva BiH\nPredsjedništvo BiH je primilo k znanju Informaciju Ministarstva odbrane BiH o pozivu za pristupanje procesu Ubrzane zračne mobilnosti - RAM od strane Vrhovne komande savezničkih snaga za Evropu. Predsjedništvo BiH odobrava učešće Bosne i Hercegovine u dijelu RAM procesa, za vrijeme trajanja pandemije COVID-a -19, koji se odnosi na odobravanje prihvata ili preleta preko bosanskohercegovačkog zračnog prostora zračnih transportnih sredstava, koja prevoze medicinski materijal i opremu namijenjenu suzbijanju pandemije COVID-a -19. Predsjedništvo BiH je zadužilo ministra odbrane BiH da, uime Bosne i Hercegovine, uputi Vrhovnoj komandi savezničkih snaga za Evropu odgovor na poziv za pristupanje procesu Ubrzane zračne mobilnosti, u kojem će biti iskazana spremnost Bosne i Hercegovine da u okviru RAM procesa, u roku od 72 sata od dobijanja zahtjeva, provede procedure odobravanja prihvata ili preleta preko bosanskohercegovačkog zračnog prostora zračnih transportnih sredstava koja prevoze medicinski materijal i opremu namijenjenu suzbijanju pandemije COVID-a -19 te spremnost da će zračna transportna sredstva imati status kako je to predviđeno RAM procesom.\nPredsjedništvo BiH je donijelo odluke o angažiranju Oružanih snaga BiH za potrebe pružanja pomoći civilnim organima, zbog opasnosti od širenja COVID-a -19, u privremenom ustupanju:\n- 12 kontejnera na području Republike Srpske,\n- 12 kontejnera na području Zapadnohercegovačkog kantona,\n- 2 kontejnera na području općina Glamoč i Kupres,\n- 6 kontejnera za Univerzitetsku kliničku bolnicu u Mostaru,\n- 2 kontejnera za Dom zdravlja Mostar,\n- 1 kontejner na području Prozor-Rama.\nPredsjedništvo BiH je na današnjoj sjednici donijelo odluke o prihvatanju:\n- Sporazuma o zajmu (Program integriranog razvoja koridora rijeka Save i Drine primjenom Višefaznog programskog pristupa) između Bosne i Hercegovine i Međunarodne banke za obnovu i razvoj;\n- Sporazuma o finansiranju između Bosne i Hercegovine i Međunarodnog fonda za poljoprivredni razvoj (IFAD) za Projekt poljoprivrednog razvoja i ruralnih poduzeća (READP);\n- Amandmana broj 2. na Ugovor o finansiranju zaključen između Bosne i Hercegovine i Evropske investicijske banke, sa naknadnim izmjenama („Ugovor o finansiranju“) – Distribucija električne energije u BiH/B (FI 83.108 – SERAPIS 2010 – 0562);\n- Ugovora o zajmu (Kreditna linija broj 2 Agenciji za osiguranje depozita Bosne i Hercegovine) između Bosne i Hercegovine i Evropske banke za obnovu i razvoj;\n- Sporazuma o grantu i Amandmana 7. na Sporazum o finansiranju od 27. 2. 2006. godine, zaključen između KfW-a i Bosne i Hercegovine u iznosu od 5.000.000,00 eura za projekt - Ublažavanje utjecaja COVID-a 19 za mikro, mala i srednja poduzeća (MICMSME) putem Evropskog fonda za Bosnu i Hercegovinu (EFBH);\n- Sporazuma o zajmu (GrCF2 W2 – Projekt „Javni prijevoz“ Sarajevo, Dio 3) između Bosne i Hercegovine i Evropske banke za obnovu i razvoj;\n- Sporazuma o readmisiji između Vijeća ministara BiH i Vlade Islamske Republike Pakistan i Protokola između Ministarstva sigurnosti BiH i Ministarstva unutrašnjih poslova Islamske Republike Pakistan o implementaciji Sporazuma o readmisiji između Vijeća ministara BiH i Vlade Islamske Republike Pakistan.\nPredsjedništvo BiH je prihvatilo poziv predsjednika Pariškog mirovnog foruma Pascala Lemya za učešće na Pariškom mirovnom forumu, koji će se održati od 11. do 13. novembra 2020. godine u Parizu. Delegaciju će predvoditi predsjedavajući Predsjedništva BiH Šefik Džaferović.\nOdržana 18. redovna sjednica Predsjedništva BiH