Slobodan Erić - Kosovo i odbrana hrišćanske civilizacije - Novi Standard\nKosovo i odbrana hrišćanske civilizacije\nSlobodan Erić 05.03.2021. 14:59 06.03.2021.\nZašto je globalistička politička nomenklatura tako opsesivno posvećena otimanju malog parčeta teritorije Srbije? Zato što se na Kosmetu lomi sudbina hrišćanske civilizacije\nPromena vlasti u Vašingtonu izazvala je zabrinutost u Srbiji da će na Balkanu ponovo biti glavna meta američke imperijalne politike. Iako su priželjkivali, Srbima se neće ispuniti želja da budu na margini i periferiji interesa američke spoljne politike. Među spoljnopolitičkim prioritetima nove američke administracije je i Zapadni Balkan, rečeno je u telefonskom razgovoru predsednika SAD Džozefa Bajdena i nemačke kancelarke Angele Merkel. I upravo iz ove dve države, SAD i Nemačke, biće najveći pritisci na Srbiju zbog Kosova i Metohije, samo što će politika Berlina biti ugrađena u zahteve EU kao posrednika „u dijalogu Beograda i Prištine“.\nI Vašington i Brisel tražiće od Srbije da sa Kosovom potpiše pravnoobavezujući „Sporazum o normalizaciji“, čija je suština da Srbija de fakto i de jure prizna nezavisno Kosovo kao samostalnu i suverenu državu. Razloga za zabrinutost ima, ali ne i za strah. Vreme je da Srbija počne da vodi jednu proaktivniju spoljnu politiku povodom Kosova.\nSrbija najpre treba da insistira da se pitanje Kosova i Metohije vrati u Savet bezbednosti UN, gde Srbija ima dva pouzdana partnera i saveznika – Rusiju i Kinu. Vreme je da Srbija počne da napušta pregovarački proces koje vodi EU jer su dosadašnji efekti posredovanja Brisela apsolutno štetni po srpske nacionalne i državne interese. Povlačenje iz razgovora sa Briselom ne bi trebalo da vodi smanjivanju diplomatskih aktivnosti Srbije, već naprotiv, njihovom intenziviranju kroz bilateralne razgovore sa zvaničnicima pojedinih evropskih država. Između evropskih zemalja članica i političkog establišmenta u Briselu, koji ih formalno predstavlja, ipak postoje razlike, ne samo interesne nego i ideološke prirode.\nSergej Mihev, ruski analitičar, rekao je svojevremeno u intervjuu Geopolitici da su, nakon pobede Trampa na američkim izborima 2016, Brisel i EU postali „centar ideološkog globalizma“. Problem je što je najveći zagovornik nezavisnog Kosova istovremeno i najmoćnija članica EU – Nemačka. Iako se iz Berlina neće javno čuti ovakav zaključak. Izlaskom iz EU Velika Britanija će početi sve više da revitalizuje svoju tradicionalnu spoljnu politiku prema Evropi – ravnotežu snaga. Ta politika, u praksi, pored ostalog, znači i obuzdavanje Nemačke, tako da deo srpskih diplomatskih napora treba da bude usmeren i ka Londonu.\nTeškim i skandaloznim protokolarnim incidentom, koji se dogodio 11. novembra 2018. u Parizu, na proslavi stogodišnjice potpisivanja primirja u Prvom svetskom ratu, kada u prvim redovima među silama pobednika nije sedeo predsednik Srbije Aleksandar Vučić već šef samozvane države Kosovo Hašim Tači, a koji je preko komentara u Figarou, i drugih izjava, snažno osudila francuska patriotska javnost, završen je teški trodecenijski period u francusko-srpskim odnosima kome su ton davali levičarsko liberalni i globalistički nastrojeni pariski intelektualci poput Bernara-Anri Levija, Alena Finkelkrauta, Bernara Kušnera…\nNakon posete predsednika Francuske Srbiji 2019, kada je predsednik Makron na srpskom jeziku rekao da „Francuska nikada neće zaboraviti ono što je Srbija učinila za tu zemlju“ srpsko-francuski politički i ekonomski odnosi krenuli su uzlaznim putem. Skorašnja poseta predsednika Vučića Parizu, gde je pored Kosova bilo reči o učešću francuskih kompanija u izgradnji metroa u Beogradu, produbljuje ovaj uzlazni trend. Pariz, koji sa Berlinom čini osovinu EU, treba da bude takođe adresa Srbiji za traženje podrške o Kosovu, a ulogu Francuske, nekadašnjeg bliskog istorijskog saveznika Srbije, kao mogućeg partnera i u budućnosti ne treba isključiti. Kada je turski premijer Erdogan, sanjajući svoje imperijalne snove, krenuo da žestoko vojno provocira Grčku, jedina zemlja koja je odlučno stala u zaštitu Atine bila je Francuska. Francuska je poslala svoje ratne avione i brodove Ratne mornarice u Istočni Mediteran, a grčki premijer Micotakis je, zahvalivši se Parizu na tome, dodao „da Grčka i Francuska slede novi okvir strateške odbrane“.\nPredsednik Francuske Emanuel Makron i predsednik Srbije Aleksandar Vučić tokom zajedničke konferencije ispred Spomenika zahvalnosti Francuskoj na Kalemegdanu, Beograd, 15. jul 2019. (Foto: Tanjug/Dragan Kujundžić)\nPored Španije, koja je pokazala istrajnost u odluci da ne prizna Kosovo, zbog čega reči zahvalnosti treba odaslati u Madrid, Srbija može računati i na razumevanje Italije, pogotovo ako se u izvršnu vlast vrati harizmatični Mateo Salvini i njegova partija Liga. Pored pravoslavnih zemalja Grčke i Rumunije, koje nisu priznale Kosovo, i Mađarske, sa kojom Srbija ima dobre odnose, Srbija za pomoć oko Kosova i Metohije treba da se obrati našim slovenskim rođacima – Slovačkoj, Češkoj i Poljskoj – i da zakuca na poluotvorena vrata.\nSadržaj teme ovog broja Geopolitike, „Srbi i zapadni Sloveni“, može biti od koristi u diplomatskim naporima ministru Selakoviću i njegovom saradničkom timu. Naravno, najznačajniji srpski saveznik u odbrani Kosova je Rusija, ali o tome kasnije u tekstu.\nNajveći srpski adut\nSrpsku javnost najviše zbunjuje to što se aktuelna vlast u Srbiji u razgovorima o Kosovu ne poziva na najveći srpski adut – Rezoluciju 1244 Saveta bezbednosti UN. (Rezolucija 1244 usvojena je 10. juna 1999. godine nakon saglasnosti predsednika SR Jugoslavije Slobodana Miloševića na uslove koje su predložili finski predsednik Marti Ahtisari i ruski premijer Viktor Černomidin, kojim je odobreno međunarodno civilno i vojno prisustvo na Kosovu i Metohiji i dogovoreno povlačenje srpskih vojnih snaga iz pokrajine. Upravljanje pokrajinom predato je u nadležnost Privremene administrativne misije OUN na Kosovu, UNMIK).\nRezolucija 1244 proistekla je kao rezultat, ne samo vojnog, već i ogromnog političkog pritiska na Srbiju, koji su preko Martija Ahtisarija vršile ne samo SAD, Velika Britanija, Nemačka i Francuska, već i ruski premijer Viktor Černomidin. Uprkos bolnim ustupcima koje je Beograd morao da učini povlačeći srpsku vojsku, koja nije bila poražena na ratištu, za Srbe je bilo i ostalo najvažnije da se Rezolucijom 1244 potvrđuje suverenitet Srbije nad svojom južnom pokrajinom Kosovom i Metohijom. To, pored drugih odredbi, potvrđuje i deo Rezolucije u Dodatku 2, tačka 1. u kojem stoji: „Nakon povlačenja, dogovorenom broju jugoslovenskog i srpskog osoblja biće dozvoljeno da se vrate da bi obavljali sledeće funkcije“: pored ostalih i „održavanje prisustva na ključnim graničnim prelazima.“\nIako je pod okriljem UN, a suštinski pod uticajem i oružanom agresijom NATO pakta, došlo do faktičke okupacije Kosova i Metohije, pomenute odredbe Rezolucije 1244 daju pravnu osnovu Srbiji da, kada se promene međunarodne okolnosti i stvore uslovi, izvrši ponovnu integraciju svoje južne pokrajine. Kao što povlačenje Vojske SRJ sa Kosova predstavlja bolan ustupak Beograda tako i odredba o Rezoluciji 1244 o suverenitetu Srbije nad njenom pokrajinom predstavlja ustupak Zapada Srbima. Ustupak, zbog nespremnosti NATO da izvrši kopnenu invaziju na Kosovo iz straha od gubitaka u ljudstvu koje bi Severnoatlantska alijansa nesumnjivo imala u otvorenom oružanom sukobu na zemlji sa Vojskom SRJ, koja je imala snažnu podršku srpskog naroda u borbi protiv NATO agresije.\nUprkos izrazitoj dominaciji iz vazduha, i skoro tromesečnoj intenzivnoj vazdušnoj kampanji, efektivi Vojske SRJ pretrpeli su minimalna oštećenja. Potpuno sačuvane oklopne snage i jedinice Treće armije pod zapovedništvom generala Nebojše Pavkovića i legendarnog Prištinskog korpusa pod komandom genijalnog komandanta Vladimira Lazarevića, mirno, odlučno i samouvereno su čekale kopneni napad NATO pakta. Francuski pukovnik Žak Ogar, koji je, kao komandat Specijalnih jedinica Francuske, u okviru međunarodnih snaga, po potpisivanju primirja, među prvima ušao na Kosovo, rekao je autoru ovih redova, kada je video položaje, fortifikacije i snagu Vojske SRJ, da bi u slučaju kopnene invazije NATO na Kosovo „gubici u ljudstvu na obe strane bili veliki“.\nPrećutkivanjem Rezolucije 1244 Srbija nepotrebno slabi svoju pregovaračku poziciju.\nOd potpisivanja Vojno-tehničkog sporazuma u Kumanovu 9. juna 1999. godine, kojim su okončana ratna dejstva, postojala su, uslovno rečeno, dva perioda u odnosu države Srbije prema Kosovu i Metohiji, čiju genezu treba analizirati po onoj narodnoj izreci „ni po babu ni po stričevima već po pravdi Boga istinitog“, kako bi se izvukli pravilni zaključci za budućnost. Prvih dana po potpisivanju sporazuma u Kumanovu dolazi do konfuzije kod srpskog stanovništva; sa vojskom, policijom i službenicima državnog aparata povlači se i srpski narod. Pod NATO kišobranom u pokrajinu se vraćaju delovi poraženih jedinica OVK, koje ponovo započinju sa terorom nad civilnim stanovništvom, što unosi dodatnu nesigurnost i podstiče egzodus Srba sa Kosova. Jedini organizovan otpor Albancima koji nadiru pruža se u severnom delu Kosovske Mitrovice.\nMost na Ibru, koji deli severni i južni deo grada, 1999. i 2000. mesecima je bio, gotovo svakodnevno, poprište sukoba Srba i Albanaca. Srpskim otporom, koji je uspešno pružen, i koji je organizovan i koordinisan iz bolnice u severnoj Mitrovici, na čelu sa dr Markom Jakšićem (lider Srba sa severa Kosova), uz podršku momaka „branioci mosta“ i pomoć pokojnog Olivera Ivanovića sa svojim „karatistima“, zaustavljen je glavni nastupajući talas albanskog etničkog čišćenja.\nOliver Ivanović (Foto: Tanjug/Dragan Kujundžić)\nSever Kosova bio je ne samo slobodna srpska teritorija, koja se naslanja na teritoriju uže Srbije, nego i mostobran za povratak u srpske enklave. Politika Srba sa severa Kosova od juna 1999, kao i posle petooktobarskih promena 2000, u prvi plan je stavljala povratak institucija države Srbije na okupirani deo njene južne pokrajine. Prosveta i zdravstvo, odnosno domovi zdravlja i škole, pomogli su ne samo u normalizaciji života u srpskim sredinama nego su državi Srbiji dali legalni okvir da preko plata i „kosovskog dodatka“ finansiraju opstanak onog dela Srba, koji su, uprkos svim pritiscima i opasnostima, ostali da žive na Kosovu i Metohiji.\nIdejni tvorac te politike i njen glavni izvođač na terenu bio je dr Marko Jakšić. No, ono što je najvažnije, takva nacionalna politika koju je osmislio Jakšić sa svojim saradnicima u Srpskom nacionalnom veću i bolnici u Kosovskoj Mitrovici, posle početnih kolebanja, dobila je podršku i tadašnjeg predsednika SR Jugoslavije, a posle predsednika Vlade Republike Srbije dr Vojislava Koštunice. Posle prosvete i zdravstva, Srbija pojačava svoje prisustvo na Kosovu; u srpskim sredinama se grade predajnici srpskih telefonskih operatera, u plaćanju se koristi srpska valuta dinar, pored pošte, sudova, zavoda za zapošljavanje, u južnoj srpskoj pokrajini imenovani su predstavnici srpske administracije čak i za teritorije koje nisu bile ni pod kakvom srpskom kontrolom i uticajem.\nU Kosovskoj Mitrovici se od fakulteta koji su iz Prištine iseljeni u gradove u južnoj Srbiji osniva univerzitet na kome predaju i studiraju ne samo Srbi sa Kosova i Metohije nego i iz drugih delova Srbije. Rezultat takve srpske politike bilo je dvovlašće na Kosovu. Separatističke vlasti u Prištini, uprkos političkoj, ekonomskoj i logističkoj pomoći SAD i zemalja EU, nisu kontrolisale celu teritoriju Kosova, odnosno srpske sredine u kojima su Srbi živeli po zakonima države Srbije. KFOR, odnosno NATO, pod izgovorom borbe za „slobodu kretanja“ pokušava da oklopnim transporterima zauzme sever Kosova, Srbi odgovaraju barikadama, demonstracijama, pasivnim otporom. Brisel i Vašington suštinski nemaju rešenje za ovakvu borbu Srba na Kosovu i Metohiji.\nAli kao i prilikom nekih prethodnih kriza na prostoru bivše Jugoslavije, Zapad (SAD i EU), kada ne može da vojno pobedi Srbe na terenu, pribegava politici napada na Srbe s leđa, to jest snažnim pritiskom na zvanični Beograd. Kao rezultat takvih pritisaka, nakon Koštuničinog „vraćanja mandata narodu“, nova vlast koju formiraju demokrate i socijalisti napušta ovakvu politiku proaktivnog pristupa institucija države Srbije na Kosovu i Metohiji.\nNa inicijativu tadašnjeg predsednika Srbije Borisa Tadića, a sa potpisom ministra spoljnih poslova Vuka Jeremića – tada visokih državnih i partijskih funkcionera vladajuće Demokratske stranke – pregovori o Kosovu i Metohiji izmešteni su iz Ujedinjenih nacija – gde je Srbija u Savetu bezbednosti imala kontinuiranu podršku Rusije i Kine – na nivo Evropske unije, koja je preko revidirane rezolucije u UN u septembru 2010, dobila praktično zeleno svetlo da bude posrednik u srpsko-albanskim pregovorima.\nGodinu dana kasnije, u decembru 2011, tadašnji šef pregovaračkog tima Vlade Srbije i visoki funkcioner Demokratske stranke Borko Stefanović sa EU potpisuje sporazum „o integrisanom upravljanju prelazima“, čime se na administrativnim prelazima faktički uspostavlja granica između „Srbije i Kosova“. Ovim potpisom Borka Stefanovića započinje proces potpisivanja „briselskih sporazuma“. Potpisivanje ovog sporazuma izaziva veliko nezadovoljstvo i proteste u Srbiji. Među onima koji opravdano kritikuju ovaj sporazum i ovakvu politiku Srbije, koju reprezentuje Boris Tadić, nalaze se i tadašnji visoki funkcioneri Srpske radikalne stranke Aleksandar Vučić i Tomislav Nikolić, i koji su svi zajedno u Srpskoj radikalnoj stranci, posle petooktobarskih promena podneli težak teret nacionalne borbe u opoziciji, braneći srpski identitet u vreme „dosmanlijske“ vlasti.\nNo, njih dvojica će nakon unutarstranačkog sukoba i cepanja Srpske radikalne stranke, iz koje je proistekla Srpska napredna stranka, i nakon dolaska ove partije na vlast, posle pobede Tomislava Nikolića na predsedničkim izborima 2012, promeniti mišljenje na ovu temu. Nova vlada, na čijem čelu je bio Aleksandar Vučić, ne samo da nije suspendovala ovaj potpis Borka Stefanovića nego je radikalizovala ovaj proces i nastavila da potpisuje i druge „briselske sporazume“ kojima su nadležnosti države Srbije u oblasti sudstva, elektro-mreže, školstva, samostalnog telefonskog broja, prenete na „privremene institucije u Prištini“, odnosno separatističke vlasti u južnoj srpskoj pokrajini. Treba reći da Srpska radikalna stranka, na čijem čelu je ostao njen dugogodišnji predsednik Vojislav Šešelj, koji je u vreme unutarstranačkih sukoba bio u haškom tribunalu kao optuženi, nije delila ovakve stavove i ostala je dosledna u nacionalnoj politici prema Kosovu i Rusiji.\nPremijer Srbije Ivica Dačić, visoka predstavnica Evropske unije za spoljnu politiku i bezbednost Ketrin Ešton i Hašim Tači poziraju nakon potpisanog Briselskog sporazuma u sedištu NATO u Briselu, 19. april 2013. (Foto: Pool photo by Yves Logghe)\nBriselski sporazumi predstavljaju u stvari zbir ustupaka države Srbije separatističkim vlastima u Prištini. Jedini i minimalni kontraustupak Srbima, koji je potpisan „briselskim sporazumima“ – formiranje Zajednice srpskih opština na Kosovu – separatističke vlasti u Prištini odbile su da sprovedu. Naravno, uz prećutnu podršku Brisela. No treba reći da je i naprednjačka, kao i prethodne vlasti, značajno i sve vreme finansijski pomagala Srbe na Kosovu i Metohiji, što je doprinelo da ubedljiva većina Srba ostane da živi i radi u južnoj srpskoj pokrajini.\nDa li zbog suočenosti sa poražavajućim rezultatima briselskih sporazuma ili nečeg drugog, predsednik Srbije Aleksandar Vučić izašao je sa predlogom o kompromisu obe strane a ne rešenjem kojim „jedna strana dobija sve, a druga gubi sve“. Javnost u Srbiji pravilno je shvatila da se Vučić zalaže za podelu Kosova u kojem bi Srbi dobili sever Kosova, a Albanci preostali, ubedljivo najveći deo, uz specijalan status za srpske manastire koje bi garantovala međunarodna zajednica.\nTo je izazvalo opravdano emotivne reakcije u Srbiji, kritike i neprihvatanje takve ideje u patriotskoj najširoj javnosti među partijama i organizacijama nacionalne orijentacije, posebno među nacionalnim intelektualcima. „Apel za odbranu Kosova i Metohije“ potpisali su najuglednija imena srpske nauke i kulture. Zanimljivo je da se najveći broj opozicionih partija, prozapadne orijentacije, koje su veoma oštre u kritikama „Vučićeve vlasti“, izuzev retkih primera, nije mnogo izjašnjavao niti kritikovao ovaj Vučićev predlog. No, najvažnije je da se najstarija i najuglednija institucija srpskog naroda, Srpska pravoslavna crkva, na svoja poslednja tri zasedanja Svetog arhijerejskog sabora, pre epidemije, kroz tri objavljena zvanična saopštenja jasno izjasnila da je protiv priznanja, razgraničenja i podele Kosova i Metohije.\nNo, uprkos jasnom stavu srpske crkve, zvanična politika Srbije nastavila je da po pitanju Kosova luta, a vrhunac te politike dezorijentacije jeste „Vašingtonski sporazum“ koji je pod naslovom „Ekonomska normalizacija“ u Vašingtonu potpisan 4. septembra 2020, u dva dokumenta, dve verzije, između predsednika SAD Donalda Trampa i predsednika Srbije Aleksandra Vučića, i između američkog predsednika Trampa i predsednika vlade Privremenih institucija samouprave Avdulaha Hotija. Prostor nam ne dozvoljava da se detaljnije bavimo ovim čudnim diplomatskim sporazumom, ali dovoljno je reći da se on, pored normalizacije ekonomskih odnosa Beograda i Prištine bavi i širokim spektrom međunarodnih pitanja, od Irana, Hezbolaha, preseljenja stranih ambasada u Izraelu iz Tel Aviva u Jerusalim… Stvarni autor ovog sporazuma je Ričard Grenel, specijalni izaslanik američkog predsednika „za dijalog Srbije i Kosova“, i on je pomogao da separatističke vlasti u Prištini ukinu protekcionističke takse na srpsku robu, što je bilo važno za srpsku privredu.\nSporazum je u svetskim medijama ocenjen kao pomoć Trampu pred tadašnje predstojeće izbore. Ubedljiva većina Srba simpatiše Trampa i želela je da mu pomogne, ali ne i na ovakav način.\nU tački 8. sporazuma stoji da će „obe strane diversifikovati svoje snabdevanje energijom“, a u tački 9. da će „obe strane u svojoj mrežnoj infrastrukturi zabraniti upotrebu 5G opreme koja dolazi od nepouzdanih dobavljača.“\nCeremonija potpisivanja Sporazuma o normalizaciji ekonomskih odnosa između Beograda i Prištine u Ovalnom kabinetu Bele kuće, Vašington, 04. septembar 2020. (Foto: Official White House Photo by D. Myles Cullen)\nVeći deo javnosti u Srbiji negativno je reagovao jer svako ko je imalo politički pismen zna da u današnjoj političkoj realnosti pojam „diversifikacija energenata“ znači da gas i naftu ne kupujete od Rusije, a da zabrana upotrebe 5G opreme (koja, inače, nije baš popularna u Srbiji) koja dolazi od nepouzdanih dobavljača u praksi znači da se obavezujete da nećete kupiti opremu od kineske kompanije Huavej.\nOvaj sporazum, pored prethodno izrečenih optužbi od strane analitičara bliskih vlasti da iza julskih demonstracija u Beogradu 2020, organizovanih protiv mera vlasti donetih zbog COVID-19, stoji ruski faktor, stvorili su utisak da Srbija okreće leđa svojim tradicionalnim saveznicima – pre svega, Rusiji, ali i Kini. I izazvao je sumnje da li je prijateljski odnos koji je javno proklamovala Vučićeva vlast prema Rusiji iskren. Da li, pod utiskom tih kritika u javnosti, treba reći da su nakon tog sporazuma i premijerka Ana Brnabić i predsednik Aleksandar Vučić, kroz susrete sa ambasadorima Kine i Rusije, nastojali da izglade štetu, otklone sumnje i pokušaju da odnose vrate u prethodni kolosek.\nPropagandna antiruska mantra\nProblem je što u Srbiji nevladin sektor i prozapadni mediji uporno ponavljaju zapadnu propagandnu mantru „o malignom ruskom uticaju“. A u deo te propagande spada i idiotsko i zlonamerno pitanje, koje se i u medijima može čuti, „a kad su nam to Rusi navodno pomogli“.\nNeke fakte, iako su očigledni, treba ponoviti, jer živimo u vreme propagandnih i kulturnih ratova. Rusija je zbog Srbije ušla u Prvi svetski rat; ultimativnom intervencijom cara Nikolaja prema saveznicima da se Srbima pošalje flota na albansku obalu sačuvana je okosnica srpske vojske koje je 1918. porazila nemačku vojsku na Solunskom frontu i prinudila Bugarsku na kapitulaciju („Šezdeset dve hiljade srpskih vojnika odlučilo je rat. Sramota!“ – telegram nemačkog cara Vilhelma II bugarskom caru Ferdinandu, oktobar 1918). Od pomoći u Prvom srpskom ustanku, preko učešća ruskih dobrovoljaca u oslobodilačkim srpsko-turskim ratovima 1876-1878, oslobođenju zemlje od nacista, do blokiranja ruskim vetom britanske Rezolucije o Srebrenici u Savetu bezbednosti UN, 2015.\nOno što se u Srbiji malo govori jeste da je Rusija Srbima pomagala i u 17, 18. i 19. veku jer se, nakon vojnih pobeda nad Turskom, na svakoj mirovnoj konferenciji borila i uspevala da poboljša položaj pravoslavnih hrišćana u Turskoj imperiji: Srba, Grka, Bugara. Na još jedno, slično, zlonamerno pitanje o tome šta sve navodno Rusija nije učinila za Srbe, najbolje je u intervjuu Geopolitici odgovorio Marko Gašić, Srbin rođen u Engleskoj, učesnik mnogih TV debata u Britaniji devedesetih godina, rečima da nam Rusija nije uvela sankcije, da nas nije bombardovala i da nas nije medijski satanizovala. A to je sve Zapad učinio. I prvo i drugo i treće, rekao je Marko Gašić.\nNakon petooktobarskog političkog prevrata 2000, uz pomoć zapadnih struktura, politički kurs zemlje bio je potpuno okrenut ka atlantizmu, a srpsko-ruski odnosi bili su na najnižoj tački. Prvi ozbiljan pomak u toj saradnji ostvaren je u vreme kohabitacije predsednika Borisa Tadića i premijera Vojislava Koštunice, kada je potpisan naftni sporazum o kupovini većinskog paketa Naftne industrije Srbije od strane Gasproma. Iako u srpskoj javnosti mnogi kritikuju da je naprednjačka vlast (čije je biračko telo patriotsko i prorusko) na rečima za Rusiju, a da u praksi više sarađuje sa Zapadom i ispunjava njihovu agendu, treba reći da su srpsko-ruski odnosi od dolaska na vlast Tomislava Nikolića i Aleksandra Vučića unapređeni posebno na ekonomskom planu (energetika) i na planu vojno-tehničke saradnje. No, prosto je teško shvatljivo i prihvatljivo da aktuelna vlast, koja kroz razne programe ostvaruje saradnju sa NATO-om i dalje odbija da ruskim članovima Rusko-srpskog centra za vanredne situacije u Nišu omogući diplomatski status.\nNajlepši deo rusko-srpske saradnje realizovan je poslednjih meseci, uz organizaciju i podršku organa Republike Srbije i Grada Beograda, kada je uz finansijsku, a pre svega kreativnu, pomoć ruskih umetnika, akademskog slikara i ikonopisca Nikolaja Muhina, i njegovog tima – postavljanjem izuzetnog i zahtevnog mozaika – završen Hram Svetog Save na Vračaru. Zahvaljujući ruskom vajaru Aleksandru Rukavišnjikovu i njegovom timu, u Beogradu je otkriven veličanstven i grandiozan spomenik Stefanu Nemanji. Time je Rusija preko svojih umetnika pomogla Srbiji da se oduži Očevima nacije – Stefanu Nemanji, državnom ujedinitelju srpskih zemalja, i njegovom sinu Svetom Savi, duhovnom ujedinitelju i osnivaču Srpske pravoslavne crkve. Svi oni iz republičke i gradske vlasti koji su osmislili i učestvovali u dovršavanju ova dva grandiozna nacionalna projekta zaslužuju pohvale, dok polemike i kritike koje su pratile otkrivanje spomenika Stefanu Nemanji stvarno ne stoje.\nNije sporno da Srbija, pored svojih tradicionalnih saveznika Rusije i Kine, može imati dobre odnose i razvijati saradnju sa zemljama Evropske unije jer, konačno, Srbija geografski pripada Evropi, pa i sa SAD, jer su Srbija i SAD bili saveznici u oba svetska rata – suština je da poboljšanje odnosa Srbije sa Zapadom (SAD i EU) ne sme biti na štetu vitalnih nacionalnih i državnih interesa. A sav problem proističe iz toga da SAD i EU hoće da Srbiji otmu Kosovo i Metohiju. I to je ono što Srbija ne sme dozvoliti ni po koju cenu. Svako drugo rešenje, priznanje Kosova, razgraničenje ili podela, sunovrat je i ponor, mrak, greh prema Bogu i precima koji su vekovima branili ovu svetu zemlju. A odbrana Kosova je zajedništvo sa Bogom i svetima – svetlost, oslobođenje, spas, pregnuće i nadahnuće.\nManastir Visoki Dečani (Foto: Katarina Steljić/Novi Standard)\nOdbrana Srbije, Kosova i Metohije, mora se zasnivati na pravu i pravdi, podršci pouzdanih saveznika i prijatelja i sa pouzdanjem u Božiju pomoć i pomoć srpskih i svih pravoslavnih svetitelja.\nRusija, naravno, razume značaj međunarodnog prava, i kroz izjave najviših zvaničnika Ruske Federacije, od predsednika Vladimira Putina, preko ministra spoljnih poslova Sergeja Lavrova, i portparola tog ministarstva Marije Zaharove, jasno, postojano i kontinuirano ukazuje i potvrđuje da se rešenje problema Kosova mora tražiti u okviru Rezolucije 1244. Rusija time pokazuje prvo da poštuje međunarodno pravo, a drugo da podržava Srbiju kao prijateljsku zemlju. Ukazali bismo i na treći razlog zašto Rusija treba da podrži Srbiju – zbog odbrane hrišćanske civilizacije.\nUdar na hrišćanski mit\nTreba se zapitati zašto je globalistička politička nomenklatura tako opsesivno posvećena jednom malom parčetu teritorije Srbije na jugoistoku Evrope, gde se 1389. godine dogodila Kosovska bitka. Ono što ovaj sudar dve vojske, srpske i turske, razlikuje od drugih, jeste što je za Srbe duhovno-moralni ishod ove bitke bio važniji od vojnog. Knez Lazar je veče pred kosovsku bitku priredio večeru, koja je tako snažno podsećala na tajnu Hristovu večeru, a okupljene vojskovođe, vojnu i političku elitu, koja se, kao i cela vojska pričestila pred bitku, pozvao je na žrtvu, na opredeljenje za „carstvo nebesko“, izrekavši misao koja je postala lozinka svih potonjih budućih srpskih generacija: „Zemaljsko je za malena carstvo, a nebesko uvek i doveka“. Žrtva, etika i mistika kosovskih junaka uticala je snažno na Srbe, stvorivši duhovnu i herojsku vertikalu, koja im je pomogla da između zemaljskih interesa uvek biraju pravdu i više duhovne ideale i dala im snagu da se i 1914. i 1941. i 1999. godine suprotstavljaju mnogo jačim protivnicima od sebe. Tako je nastao kod Srba ono što Zapad zove „kosovski mit“, a Srbi „kosovski zavet“.\nGlobalističke strukture, koje ne samo politički nego i duhovno oblikuju savremeni svet, negde osećaju i znaju da se taj duhovni DNK Srba nalazi u tom „kosovskom mitu“ i misle da će otimanjem Kosova srušiti ne samo stožernu tačku srpskog postojanja nego i jedan od retkih živih hrišćanskih mitova u Evropi.\nAli, za Rusiju, odbrana hrišćanske civilizacije nije nova istorijska situacija. Rusija je, braneći se i boreći se protiv Napoleona, koji je kroz teritorijalna osvajanja izvozio Francusku revoluciju, preko vojnog saveza Svete alijanse, čiji je jedan od osnivača bila, sačuvala ne samo teritoriju nego i hrišćansku religiju. Rusija je bila i jedan od organizatora čuvenog Bečkog kongresa 1815. godine, čija su rešenja i ishodi – ne računajući neke manje lokalne sukobe – Evropi podarila 100 godina mira i ogromnog privrednog, socijalnog i kulturnog razvoja. U nekom smislu se Oktobarska revolucija 1917. godine može smatrati i kao osveta Rusiji za gušenje i izvoz Francuske revolucije.\nDanas, kada globalna upravljačka elita, ili ono što zovemo „duboka država“, kroz zakulisne i podzemne procese – koji su van parlamentarne i zakonodavne kontrole – a pod opravdanjem mera zbog pandemije COVID-19, izvodi velike društvene eksperimente, koji su fundamentalno upereni protiv čoveka i njegovih prava, Rusija ima posebno važnu ulogu u svetu. Danas se Rusiji, čija se uloga u istoriji vremenom kretala između ostvarenja njenih interesa i svojevrsne misije u suprotstavljanju različitom zlu, pruža prilika i obaveza, koja je i istovremeno i njena velika diplomatska i svaka druga šansa. Posebno kada vidimo šta rade veliki cenzori iz Gugla, Fejsbuka i Tvitera, i kakvu nam projekciju budućnosti kroz „veliko resetovanje“ nudi jedan od osnivača Svetskog ekonomskog foruma u Davosu, Klaus Švab. Da pored odbrane multipolarnog sveta poveća svoj moralni kapacitet u svetu, tako što će stati u odbranu i zaštitu onih prava i sloboda koje je, pored ostalih, gradila i zapadna civilizacija, a koju savremeni Zapad sve više napušta i potkopava – političkih, socijalno-ekonomskih prava, uključujući pravo na svojinu, a pre svega prava na slobodu govora, udruživanja i kretanja.\nOsnivač i izvršni direktor Svetskog ekonomskog foruma Klaus Švab tokom govora na godišnjem samitu u Davosu, 23. januar 2020. (Foto: Reuters/Denis Balibouse)\nOdbranom prava Srbije na Kosovo, Ruska Federacija brani međunarodno pravo, teritorijalni integritet jedne bratske i prijateljske zemlje i osnove jedne hrišćanske civilizacije, kojoj i ona sama pripada, i koja nema alternativu.\nDorađena verzija teksta objavljenog u magazinu Geopolitika (broj 110) koji se trenutno nalazi u prodaji\nPolitikaKosovo i MetohijaRusijarusko-srpski odnosiSlobodan ErićSrbijahrišćanstvo\nDa li su Beograd i Banjaluka novi Zapadni Berlin?\nPrevaspitavanje Crne Gore na američki način


Emisija | Super Radio - Page 3\nZanimljivi gosti u Cool preseku\navgust 29 Cool presek, Emisije bez komentara\nI poslednjeg radnog dana pred početak školske godine bićemo uz vas od 12h do 14h. Bilo da zabušavate na poslu ili u spremanju ispita i danas možete uživati uz dobru muziku i goste Cool preseka. Danas se družimo sa: ̵...\nBudite pažljivi: poklanjamo novu knjigu Jelene Bačić Alimpić\njun 13 Cool presek, Emisije bez komentara\nSvi vi koji ste učestvovali u nagradnom konkursu koji smo organizovali sa izdavačkom kućom Laguna u današnjoj emisiji možete očekivati proglašenje pobednika.\nPosetite Staru planinu ili Narodno pozorište u Cool preseku\njanuar 30 Cool presek, Emisije bez komentara\nU današnjoj emisiji imate mogućnost da posetite Staru planinu ili Narodno pozorište. Govorićemo o jednodnevnom izletu "Svi na sneg" koji organizuje Savez za rekreativni sport grada Niša.\nCool presek, sreda 9. oktobar 2013.\noktobar 9 Cool presek bez komentara\nEmisija sa zanimljivim pričama, ljudima koji imaju šta da kažu, mestima koja vam mogu biti zanimljiva sve na jednom mestu od 12 do 14 sati samo na Super radiju.


ZAKON O DEVIZNOM POSLOVANJU: NE POSTOJI POTREBA DA SE MENJA ZAKON DA BI PAYPAL UVEO OPCIJU PRIJEMA NOVCA U SRBIJI\nIzmenama i dopunama Zakona o deviznom poslovanju iz 2012. omogućeno je da rezidenti mogu obavljati platni promet sa inostranstvom i preko strane institucije elektronskog novca radi plaćanja i naplate po osnovu elektronske kupoprodaje robe i usluga. Drugim rečima, tim izmenama i dopunama stvorene su nesporne pravne pretpostavke za poslovanje PayPal-a u Srbiji i u tom smislu nije potrebno dodatno menjati Zakon o deviznom poslovanju.\nPayPal je 10. aprila 2013. godine uveo za naše rezidente (pravna i fizička lica) mogućnost obavljanja plaćanja prema inostranstvu (send opcija) radi kupovine robe i usluga, pri čemu je uvođenje opcije prijema novca (receive opcija) ostavio za neku od narednih faza svog razvoja u Srbiji.\nPošto je Narodna banka Srbije nekoliko puta do sada u javnosti i u direktnim kontaktima s predstavnicima PayPal-a vrlo jasno iznosila stav da je uvođenje opcije prijema novca preko stranih institucija elektronskog novca u skladu sa srpskim zakonodavstvom, očekivanja su da bi uvođenje te opcije za srpske rezidente moglo da se dogodi do kraja 2014. godine. To u ovom trenutku zavisi pre svega od poslovne odluke PayPal-a i vremenskog okvira njene tehničke realizacije.\nIzvor: Press služba Narodne banke Srbije, 18.6.2014.


RTS :: SRS: Ne dozvoliti rad "Al džaziri"\nPolitika SRS: Ne dozvoliti rad "Al džaziri"\nčetvrtak, 16. jun 2011, 14:56 -> 16:26\nSRS: Ne dozvoliti rad "Al džaziri"\nRadikali traže od RRA da ne dozvoli rad Televiziji "Al džazira", čiji je direktor za Balkan Goran Milić, pod uslovima pod kojima namerava da emituje program u Srbiji kada kupi Televiziju "Avala". Poznato je da Milić neprestano vodi antisrpsku kampanju, ocenjuje SRS.\nSrpska radikalna stranka zatražila je od Republičke radiodifuzne agencije da ne dopusti rad Televiziji Al Džazira u Srbiji, ako kupi Televiziju Avala, zbog, kako navode, antisrpske kampanje koju vodi direktor te kuće za Balkan Goran Milić.\nČlan Predsedničkog kolegijuma SRS-a Vjerica Radeta rekla je da je nedopustivo da ta televizija bude u rukama Gorana Milića koji je direktor Al Džazire za Balkan.\n"Poznato je da Milić neprestano vodi antisrpsku kampanju. Još je skandaloznije da je uslov za prijem novinara i voditelja na ovu televiziju da prihvataju da je Kosovo država", ocenila je Vjerica Radeta.\n"Al Džazira propagira tvrdnju da je lažna država Kosovo republika", rekla je Vjerica Radeta na konferenciji za novinare.\nRadeta je, takođe, kritikovala predlog Ujedinjenih regiona Srbije za Izmenu zakona o finansiranju lokalne samouprave i nazvala ga "još jednom prevarom na koju treba da nasednu građani Srbije".\nOna je ocenila da povećanje sredstava za lokalne samouprave, prema predlogu Mlađana Dinkića, neće doneti ništa građanima Srbije, jer će tim sredstvima raspolagati lokalni lideri stranaka na vlasti.\nZemlje Kvinte traže prestanak političkog zastrašivanja među Srbima na KiM


Opasna čak 754 mosta u Srbiji - Gradjevinarstvo.rs\nOpasna čak 754 mosta u Srbiji\n08.02.2010. | Tanja Spalević | Večernje novosti\nSamo deset odsto mostova u Srbiji je u dobrom stanju, tvrde nadležni. Od ukupno 10.000 mostova, na magistralnoj i regionalnoj putnoj mreži je 2.830 i o njima brinu „Putevi Srbije“. Preostalih oko 7.000 nalazi se na lokalnim saobraćajnicama i u nadležnosti su opština i gradova.\nKako se navodi u „Putevima Srbije“ čak 754 ćuprije na magistralnim i regionalnim saobraćajnicama imaju kategoriju veoma loših ili opasnih. To je, dakle, 27 odsto ukupnog broja mostova na mreži, koju održavaju „Putevi“.\nOcenu loših i opasnih dobilo je 37 mostova na autoputevima, 287 na magistralnoj i 430 na regionalnoj mreži. Naravno, u toj kategoriji su „Gazela“ i „Beška“.\nAli, neophodna je i obnova mosta „Ivanov potok“, vijadukta „Ražanj“, mosta preko akumulacije „Gruža“, drumsko-železničkog u Svilajncu, u Ćupriji preko Velike Morave, tri mosta preko Dunava na granici sa Hrvatskom...-\nŠezdesetih i sedamdesetih godina prošlog veka, kada je i izgrađeno najviše ovih objekata, projektna dokumentacija rađena je po pravilima „francuske škole“, odnosno mislilo se da je beton svemoguć. Elegantne, tanke i osetljive armirano betonske prednapregnute konstrukcije vremenom je nagrizala so i kamena rizla prilikom zimskog održavanja. Objekti su propadali, jer so i rizla razgrađuju osetljive elemente nosećih konstrukcija.\nBilo je grešaka i u izgradnji mostova. Montažni sistemi kao jeftina, brza, a tehnološki prosta gradnja, daju objekte, koji brzo propadaju za razliku od klasično građenih konstrukcija. Ovakvim sistemom gradnje niklo je primera radi čak 300 mostova na jugu Srbije. Pre svega u sistemu „karpoš„ - jednokratna upotreba i vojni sistem prelaženja prepreka.\nTakvi mostovi su masovno građeni u posleratnom periodu, plitko su fundirani u nedefinisanom sistemu pobijanja šipova bez računske kontrole i odgovarajućih geotehničkih elaborata. Posle kraćeg perioda eksploatacije ti objekti su morali da budu uklonjeni. Ali, zbog nedostatka novca ostali su „trajni“ i preko njih se još odvija saobraćaj.\nU zemljama EU u redovno održavanje mostova ulaže se godišnje oko pet odsto njihove investicione vrednosti. Razvijene zemlje sebi ne dozvoljavaju taj luksuz da im mostovi budu u kategoriji „opasnih“. Jer, u tom slučaju za njihovu sanaciju potrebno je uložiti čak polovinu novca potrebnog za izgradnju novog mosta.\n- Uporno se po mostovima posipa so, koja se posle zime ne opere - kaže Danilo Dragojević, savetnik u „Mostprojektu“ i član komisije za mostove Ministarstva za infrastrukturu. - So nagriza zaštitni sloj, armatura korodira, čelik bubri i razbija beton... Nebriga je učinila svoje na mostovima u Srbiji. Primera radi 1989. godine budžetom su bila predviđena sredstva za pranje mostova, ali nije potrošen ni jedan dinar. I niko zbog toga nije izgubio službu.\nAko bi se primenjivali standardi EU, Srbija bi u održavanje svojih mostova godišnje trebalo da uloži 50 miliona evra ili oko pet milijardi dinara. Tog novca u republičkom i budžetu „Puteva Srbije“ - nema.\nZa ugrožavanje stabilnosti mostova kriva je i višedecenijska nekontrolisana eksploatacija peska i šljunka. Korita Velike i Južne Morave, Veternice, Toplice u poslednjih 30 godina spustila su se u proseku za tri metra, pa temelji mostova isplivavaju. Ukoliko se nastavi sa vađenjem peska i šljunka treba očekivati teška oštećenja, pa čak i rušenje objekata.


Gruzija legalizovala kanabnis za ličnu upotrebu\n► Gruzija legalizovala kanabnis za ličnu upotrebu\nFoto: Beta/AP/Steven Senne\nUstavni sud Gruzije ukinio je danas kazne predviđene za ličnu upotrebu kanabisa, uz obrazloženje da je ta mera bila u suprotnosti sa Ustavom.\nLična upotreba marihuane do sada se smatrala krivičnim delom koje je kažnjavano novčanom kaznom od 170 evra.\nUstavni sud je dodao da krivično gonjenje za upotrebu kanabisa ostaje opravdano ako su ugrožene druge osobe, kao na primer u slučajevima konzimiranja kanabisa u školama ili na javnom mestu.\nGruzijske vlasti ranije su kritikovane da imaju "izuzetno represivne mere" protiv droge.\nZaplenjeno oko tri kilograma marihuane, uhapšene dve osobe\nPolicija u Beogradu uhapsila je V.M. (36) i N.B. (27) osumnjičene za proizvodnju droge i zaplenila oko tri kilograma marihuane i 900 stabljika kanabisa, saopštio je danas MUP.\nSrbija godišnje gubi milijarde evra od srpske sorte kanabisa "Helena" jer propisi zabranjuju uzgajanje i prodaju i na domaćem, i na inostranom tržištu, rekli su danas novinarima u...


Materinstvo važnije od politike\nSnežane Banković - Đokić\nNakon što je protekle nedelje smenila predsednicu Skupštine, zbog korišćenja porodiljskog odsustva, Opština Knić je dobila zvaničnu preporuku Ministarstva za državnu upravu i lokalnu samoupravu kojom se nalaže poništavanje odluke o razrešenju predsednice Skupštine Snežane Banković - Đokić.\nU preporuci se navodi da će Ministarstvo, ukoliko Skupština ne poništi odluku, najkasnije za mesec dana, samo poništiti akt koji je u suprotnosti sa Ustavom zagarantovanom posebnom zaštitom majke pre i posle porođaja. Predsednica Skupštine Snežana Banković - Đokić kaže da je Ministarstvo konstatovalo da je skupštinska sednica, na kojoj ona smenjena, bila nezakonita i da je samim tim i odluka o njenom razrešenju sa funkcije bila protivzakonita i nemoralna.\n"Konačno je stigla odluka Ministarstva kojom se poništavaju sva akta doneta na nezakonitoj i neustavnoj sednici na kojoj sam ja razrešena kao predsednik Skupštine. I, naravno, tamo stoji da su odbornici, koji su me razrešili funkcije, prekršili jedno od osnovnih ustavnih načela, a to je pravo rodne ravnopravnosti" - kaže Banković – Đokić.\nPredsednica lokalnog parlamenta kaže da je tak sada shvatila prave razmere diskriminacije žena u Srbiji. Ona navodi da je, uz pomoć javnosti, uspela da sačuva svoje radno mesto, ali su mnoge mlade žene nakon porođaja ostale bez posla.\n"Proteklih deset dana najveću podršku dale su mi žene koje su se javljale bukvalno iz cele Srbije. neke su slične probleme doživljavale u proteklih desetak godina, a mnoge od njih ostale su bez posla nakon što su postale majke. Neke devojke su čak bile uslovljavane od strane poslodavaca da potpišu svoje blanko otkaze “na svoj zahtev” i da tako obećaju da narednih tri ili pet godina neće raditi", kaže Banković – Đokić.\nNjene navode potvrđuje i Dobrila Iličić, predsednica Sekcije žena Ujedinjenog granskog sindikata “Nezavisnost”, koja kaže da mnoge žene ne prijavljuju slučajeve diskriminacije jer ne veruju u da će takvo ponašanje biti sankcionisano.\n"Mi o tome imamo samo nezvanične informacije jer žrtve tog vida diskriminacije nerado odlučuju da to prijave jer ne veruju da će takvi postupci biti sankcionisani. One ne vide mogućnost adekvatne zaštite bez odgovarajućih zaštitnih mehanizama, a bez kaznene politike u slučaju kršenja članova Zakona koji eksplicitno zabranjuju diskriminaciju po bilo kom osnovu, ona se svodi na praznu normu" - kaže Iličić.\nSnežana Banković – Đokić je članica Nove Srbije, a njenu smenu organizovali su odbornici Demokratske stranke uz podršku kolega iz Srpske radikalne stranke, Pokreta Snaga Srbije i Srpskog pokreta obnove. U međuvremenu, zbog tog skandala Demokratska stranka je raspustila svoj odbor u Kniću, a sličan potez najavio je i Srpski pokret obnove. Dobrila Iličić kaže da je slučaj predsednice knićanske skupštine ponovo otvorio pitanje sve otvorenije diskriminacije žena zbog političke pripadnosti.\nJedan od čestih oblika diskriminacije žena na poslu je njihova politička orijentisanost, odnosno pripadnost određenoj političkoj partiji. To govori da političari imaju veliku odgovornost da izgrađuju političku kulturu kako ne bi dolazilo do ovakvih slučajeva diskriminacije, kaže Iličić. Nakon svega što joj se dogodilo, Snežana Banković – Đokić je najavila da će na porodiljskom odsustvu ostati do oktobra naredne godine na šta po zakonu ima pravo.


Venecuela podigla lovce na američki špijunski avion, Amerika okrivila — Rusiju (video) – Krstarica\nVenecuela podigla lovce na američki špijunski avion, Amerika okrivila — Rusiju (video)\nA. J. 22. jula 2019. 08:47\nAmeričke vlasti saopštile su da se jedan venecuelanski borbeni avion opasno približio američkom lovcu u međunarodnom vazdušnom prostoru iznad Kariba i tako ugrozio bezbednost posade američke letelice.\nJužna komanda američke vojske navela je da je venecuelanski „suhoj 30“ agresivno pratio američkog lovca, tvrdeći da je bio na „nebezbednoj udaljenosti“, okrivljujući Rusiju za neodgovornu podršku Karakasu.\nAmerička vojska je je objavila i video snimke na kojima se vidi „incident“, ali nije navela koliko je američki lovac bio blizu granice sa Venecuelom, ističući da su se avioni nalazili u međunarodnom vazdušnom prostoru.\nMinistar odbrane Venecuele Vladimir Padrino Lopes je rekao da je američki avion ušao u venecuelanski vazdušni prostor bez prethodnog nagoveštaja, ugrozivši tako komercijalni avio-saobraćaj sa glavnog aerodroma u zemlji.\nOdnosi dve zemlje su već duže vreme veoma zategnuti, jer SAD otvoreno podržavaju lidera venecuelanske opozicije Huana Gvaida, koji želi da Madura svrgne s vlasti, podseća agencija.\nMihael Linhart i Entoni Blinken: Na Balkanu potrebno zapadno…


Vesti online / Vesti / Srbija / Srpska i ruska delegacija potpisale sporazume: Od atomske energije do digitalizacije\nNakon sastanka srpske i ruske delegacije, koju predvode predsednici Srbije i Rusije Aleksandar Vučić i Vladimir Putin, svečano je razmenjeno više od dvadeset potpisanih sporazuma, memoranduma, ugovora, protokola o budućoj saradnji dveju zemalja.\nMeđu najznačajnijim sporazumima je onaj koji se tiče korišćenja atomske energije u mirnodopske svrhe, koji su parafirali generalni direktor "Rosatoma" Aleksej Lihačov i ministar zadužen za inovacije u Vladi Srbije Nenad Popović.\nVažan dokument overen potpisima je i onaj koji se odnosi na rusko-srpsku saradnju u oblasti istraživanja i korišćenja kosmičkog prostora u mirne svrhe, na koji je svoj potpis stavio generalni direktor "Roskosmosa" Dmitrij Rogozin.\nUgovor vredan 230 miliona evra potpisali su danas generalni direktor RŽD "Internešenel" Sergej Pavlov i generalni direktor "Infrastrukture Železnice Srbije" Miroljub Jevtić, u prisustvu potpredsednice Vlade i ministarke saobraćaja, građevinarstva, infrastrukture Zorane Mihajlović.\nUgovor se tiče projektovanja i izvođenja radova na izgradnji železničke infrastrukture Srbije i izgradnji jedinstvenog dispečerskog Centra za upravljanje saobraćajem vozova u Srbiji između kompanija "Infrastruktura Železnice Srbije" i RŽD "Internešenel".\n* Putin uručio orden Vučiću (FOTO, VIDEO)\n* On je Paša, najslađi poklon Vladimiru Putinu (FOTO)\n* Rusija će povećati isporuke gasa Srbiji\nMinistri rada Rusije i Srbije, Maksim Topilin i Zoran Đorđević, potpisali su administrativni sporazum o socijalnom osiguranju, protokol o razmeni ratifikacionih povelja o socijalnom osiguranju, kao i memorandum o međusobnom razumevanju i saradnji u oblasti socijalne zaštite.\nPovećanje kapaciteta hidroelektrane "Đerdap 2", između kompanija "Silovije mašini" i "Elektroprivrede Srbije", kao i memorandum o rusko-srpskoj saradnji u sektoru električne energije, takođe su pečatirani.\nKada je reč o lokalizaciji industrijskih proizvoda u Srbiji, uz učešće ruskih kompanija, memorandum o razumevanju potpisali su dva ministra, ministar privrede Goran Knežević i ministar industrije i trgovine Rusije Denis Manturov.\nIzmeđu "Gasprom eksporta" i "Srbija gasa" potpisan je memorandum o razumevanju za razvoj projekta proširenja kapaciteta PSG Banatski dvor.\nTakođe, poseta ruskog predsednika bila je prilika da se parafira Sporazum o saradnji između Fonda za direktne investicije Ruske Federacije i Razvojne agencije Srbije, memorandum o saradnji između Univerziteta u Novom Sadu i Ruskog državnog univerziteta za naftu i gas "Gubkin", kao i dogovor PAO "Silovije mašini" i "EPS"-a o rekonstrukciji hidroelektrane "Đerdap 2"…\n"Zberbank Srbija" je sa kompanijom "Telekom" potpisala memorandum, kao i Univerzitet u Beogradu i Sanktpeterburškog rudarski univerzitet, preneo je Tanjug.\nPotpisi su se nizali i na zajedničkoj izjavi između Vlade Rusije i Vlade Srbije o osnivanju i uslovima delatnosti kulturno-informativnih centara, Memorandumu o saradnji između Univerziteta u Beogradu i Moskovskog državnog instituta međunarodnih odnosa - Univerzitet MGIMO, zatim na memorandumu o razumevanju između Ministarstva odbrane Srbije i Kamaza, kao i na brojnim protokolima sa ruskim kompanijama koje su došle u Beograd.


Điđi se posle 26 godina vratio u svoj prvi klub - Sportske novosti\nNaslovna Fudbal Transferi Fudbal Điđi se posle 26 godina vratio u svoj prvi klub\nLegendarni italijanski golman Đanluiđi Bufon se posle 26 godina vratio u Parmu. Iskusni 43 – godišnji čuvar mreže je sa popularnim „Mlekadžijama“ potpisao jednogodišnji ugovor kako prenosi Skaj Sport Italija.\nBuffon-Parma, il portiere ha firmato un biennale. Le news di calciomercato#SkySport #Buffon #SkyCalciomercato #Parma https://t.co/DYMKYU4q0T\nItalija je sinoć upisala i drugu pobedu na EP, tako da ima maksimalnih 6 bodova uz sjajnu gol razliku 6:0 (dve pobede od 3:0). Bufon je apsolutni rekorder po broju nastupa za Azure, a u svojoj bogatoj karijeri je upisao 176 nastupa za A tim reprezentacije Italije. Najveći uspeh na reprezentativnom nivou je osvajanje zlata na SP 2006. godine. Na klupskom nivou je osim dresa Parme i Juventusa (gde je ostavio najdublji trag sa preko 500 utakmica na kojima se našao iza stativa), nastupao i za PSG.\nSlika preuzeta sa sajta: www.youtube.com / Footballia\nPrethodni tekstPotpisao je za povratnika u Premier ligu\nSledeći tekstOKS predstavio odela srpskih sportista na OI u Tokiju


Rusija pooštrava uslove za uvoz sa Zapada - Sputnjik Srbija\nRusija pooštrava uslove za uvoz sa Zapada\n09:50 24.06.2015 (osveženo 16:19 05.10.2015) Preuzmite kraći link\nRusija će pooštriti uslove za uvoz prehrambenih proizvoda zemljama koje su podržale sankcije tako što će uložiti dodatne napore na zatvaranje postojećih kanala uvoza preko „trećih zemalja“.\nMinistar poljoprivrede Rusije Aleksandar Tkačov rekao je da se trenutno radi na proširenju spiska proizvoda na koje će biti stavljen embargo, kao odgovor na produžetak sankcija Zapada prema Rusiji. On je podvukao da će Rusija uložiti dodatne napore kako bi onemogućila zemljama koje su podržale sankcije da izvoze svoje proizvode „specijalnim kanalima“ preko trećih zemlje.\n© Foto : freeimages/Anthony Mahieu\nRusko „stop“ za evropsko cveće i čokoladu\nOn je rekao da Evropa zbog sankcija gubi milijarde dolara, dok Rusija i pored toga što oseća određene gubitke dobija mogućnost za razvoj sopstvene poljoprivrede.\n„Gubici evropskih kompanija su ogromni, dok ruske kompanije doživljavaju preporod“, rekao je Tkačov i dodao da ruske kompanije zbog sankcija samo povećavaju obim proizvodnje.\nŠefovi ministarstava inostranih poslova zemalja-članica EU produžili su ekonomske sankcije Rusiji do 31. januara 2016. godine, odobrivši odgovarajuće amandmane na odluku EU o sektorskim sankcijama protiv Rusije, saopštio je Savet EU.\nembargo, sankcije, poljoprivredni proizvodi, Aleksandar Tkačov


IT kompanije dominiraju: proglašeni pobednici "Samo ne autom" u Novom Sadu\nPrebrojali smo kilometre, preračunali bodove i dobili pobednike prvog izazova “Samo ne Autom” u Novom Sadu! Iako je takmičenje prvi put organizovano u našem gradu, veliki broj učesnika se prijavilo – tačnije više od 80! Konkurencija je bila velika, a učesnici su se takmičili u tome ko će više da pređe alternativnim načinima prevoza do posla i nazad. Učesnici su mogli da koriste bicikl, rolere, trotinete, ali i da idu peške i timovi koji su prešli najviše kilometara i bodova dobili su plakete.\nOpširnije about IT kompanije dominiraju: proglašeni pobednici "Samo ne autom" u Novom Sadu\nVreme je za takmičenje! Ko će više, ko će duže? Jedan dan, jedna aplikacija, tvoja ekipa i sva prevozna sredstva koja ne troše gorivo – bicikl, trotinet, skejt, roleri, monocikl, tandem i noge učestvuju u takmičenju #SamoNeAutom! Na Svetski dan bez automobila, u petak 22. septembra treba da okupiš ekipu sa posla (najmanje troje u jednoj ekipi) i da se 'boriš' za poene i pređene kilometre na svom putu do posla, a najvredniji takmičari i takmičarke, kao i kompanije za to će biti i nagrađeni.\nOpširnije about Dan izazova "Samo ne autom"\nU toku Evropske nedelje mobilnosti, Novosadska biciklistička inicijativa sprovodiće akcije osvetljavanja biciklista i anketiranja na temu osvetljenosti. Mladi zainteresovani za volontiranje u akciji pozvani su da se priključe, a nakon završetka aktivnosti mladima će biti uručen sertifikat i besplatna Biciklograd benefit kartica. Prijave se vrše putem online formulara.\nOpširnije about Poziv mladima za učešće u akciji "Biciklom noću"\nTribina "Biciklisti pitaju grad" održava se u četvrtak 21. septembra u amfiteatru Spensa sa početkom u 18 časova. Na tribini se očekuje otvaranje niza tema: ivičnjaci i stanje staza, Most slobode i veze sa prigradskim naseljima, obaveza nošenja reflektujućih prsluka... Prisutni na tribini su pozvani da učestvuju u diskusiji i postavljaju pitanja.\nOpširnije about Biciklisti pitaju grad\nIznajmljivanje bicikla naplatili 317 miliona dinara\nKinezu koji nije zaključao iznajmljeni bicikl kako je predviđeno kada se odvezao na posao, stigao je račun od 21,4 miliona juana (oko 2,7 miliona eura) za putovanje, javio je Daily Telegraph. Bicikl pripada kompaniji Mobike koja je u poslednje vreme počela sa probojem na evropsko tržište.\nOpširnije about Iznajmljivanje bicikla naplatili 317 miliona dinara\nOsmogodišnjak vozio 200 km bicikl da bi posetio simpatiju\nOvakve stvari se dešavaju samo u porodičnim filmovima? Zaljubljeni osmogodišnjak Tobias prešao je 200 kilometara biciklom da bi posetio svoju simpatiju Anouk. Neobična avantura se odigrala u Holandiji, naravno uz podršku roditelja.\nOpširnije about Osmogodišnjak vozio 200 km bicikl da bi posetio simpatiju\nŠesta sednica RG za biciklizam: rent-a-bike, parkinzi, ivičnjaci...\nU prostorijama Gradske uprave za saobraćaj i puteve 15. maja održana je šesta sednica gradske Radne grupe za biciklizam. Na sednici je bilo reči o gradskom sistemu iznajmljivanja bicikala i mogućim unapređenjima, projektnoj dokumentaciji za biciklističke staze, parkinzima za bicikle, obaranju ivičnjaka i međunarodnoj konferenciji Velo City 2017 u Holandiji.\nOpširnije about Šesta sednica RG za biciklizam: rent-a-bike, parkinzi, ivičnjaci...\nProgram "Biciklograd" Novosadske biciklističke inicijative pokrenut je sa ciljem da se dodatno podstakne bicikliranje u Novom Sadu kroz niz različitih pogodnosti za bicikliste ili one koji žele to da budu. Popusti i dodatne usluge biće omogućeni korisnicima "Biciklograd" kartice. Uz navedeno, biciklisti i biciklistkinje dobijaće periodična obaveštenja o biciklističkim događajima i aktuelnostima putem newslettera.\nOpširnije about U Novom Sadu benefit program za bicikliste\nOpširnije about Zaleđene staze tema za kancelariju Zaštitnika građana\nDeceniju nakon uvođenja, biciklisti u Bosni i Hercegovini više nisu u obavezi da koriste kacige. Obavezno korišćenje reflektujućeg prsluka potisnula je reflektujuća oprema na biciklisti ili biciklu. Zagovarači ove promene na osnovu sličnih svetskih iskustava u BiH očekuju veću popularnost bicikla i time veću bezbednost biciklista.\nOpširnije about Nakon decenije: u BiH ukinute obavezne kacige za bicikliste


Rusi zakomplikovali situaciju u grupi B na Euro 2020! | www.025.rs\nwww.025.rs / Svet / Rusi zakomplikovali situaciju u grupi B na Euro 2020!\nRusi zakomplikovali situaciju u grupi B na Euro 2020!\nFudbalska reprezentacija Rusije savladala je minimalnim rezultatom reprezentaciju Finske 1:0 (1:0) u 2. kolu grupe B na kontinentalnom prvenstvu u fudbalu na Gazprom areni u Sankt Peterburgu.\nPobedonosni gol za Ruse postigao je Aleksej Mirančuk u drugoj minuti nadoknade prvog poluvremena.\nOvom pobedom ruske reprezentacije situacija u grupi B se u potpunosti zakomplikovala. Tri reprezentacije sad imaju po tri boda, Belgija, Rusija i Finska, dok je jedina bez bodova reprezentacija Danske. Drugo kolo u grupi B zaokružiće Belgijanci i Danci sutrašnjom utakmicom, a ukoliko se desi da Danci pobede Belgijance imaćemo situaciju da sve četiri reprezentacije imaju po tri boda nakon prva kola.\nTags: Euro 2020, fudbal, rusija\nUbedljiv trijumf srpskih odbojkaša!


Javne nabavke Archives - Page 2 of 11 - Detektor\nOpćina Ribnik nabavlja vozilo od 48.000 KM sa usko određenim dimenzijama\nSredinom januara Općina Ribnik pokrenula je tender za nabavku novog putničkog automobila vrijednosti 47.863 KM bez PDV-a, sa usko postavljenim specifikacijama vozila, što bi, prema mišljenju stručnjaka, moglo ograničiti konkurenciju.\nOpćina Prozor-Rama raspisala je javnu nabavku za kupovinu novog putničkog automobila za potrebe ureda načelnika procijenjene vrijednosti 132.800 KM bez PDV-a. Automobil, opisan kao “limuzina sedan” duga najmanje 4,9 metara, mora da bude crne boje, sa automatskim mjenjačem i motorom od najmanje 210 kilovata snage. Općina je prije tri godine kupila automobil od 76.000 KM.\n“Pošte Srpske” nabavljaju vozila za 720.000 KM uz izrazito specifične karakteristike\nDioničko preduzeće u većinskom vlasništvu entiteta, “Pošte Srpske” pokrenule su tender za nabavku 17 vozila u vrijednosti 723.385 konvertibilnih maraka (KM) bez PDV-a, ali podaci u Bazi službenih automobila o osobinama vozila pokazuju da su kriteriji postavljeni usko, što, prema mišljenju stručnjaka, može ograničiti konkurenciju.\nLuksuzni terenac Škoda Kodiaq vrijedan gotovo 98.000 koji je nabavio Dom za starija lica u Doboju jedan je od pet najluksuznijih službenih automobila kupljenih u tenderima pokrenutim tokom 2019. godine, pokazuju podaci Baze službenih automobila. Ovaj je tender jedan od više od 600 pokrenutih tokom 2019. godine, u kojima je nabavljano više od 1.500 službenih vozila, podaci su koje je prikupila Balkanska istraživačka mreža Bosne i Hercegovine (BIRN BiH).\nFUP provjerava prijave o nabavkama u općini Sapna\nFederalna uprava policije (FUP) pokrenula je predistražne radnje po prijavi koja se odnosi na postupke javnih nabavki u općini Sapna, potvrđeno je za Balkansku istraživačku mrežu Bosne i Hercegovine (BIRN BiH).\n“Andrićev institut” u Višegradu odustao od kupovine vozila u vrijednosti od 83.000 KM\n“Andrićev institut” u Višegradu, čiji je direktor režiser Emir Kusturica, odustao je, zbog prioriteta i racionalizacije budžeta, od kupovine vozila u vrijednosti od 83.000 KM bez PDV-a, o čemu je Balkanska istraživačka mreža Bosne i Hercegovine (BIRN BiH) pisala ranije.\nAndrićev institut u Višegradu na čijem je čelu Kusturica nabavlja vozilo od 83.000 KM\nAndrićev institut u Višegradu, čiji je direktor režiser Emir Kusturica, pokrenuo je prije nekoliko dana tender za nabavku novog terenskog luksuznog vozila za službene potrebe u vrijednosti od 83.000 KM bez PDV-a. Prema Bazi službenih automobila Balkanske istraživačke mreže Bosne i Hercegovine (BIRN BiH) ovo je jedno od najskupljih službenih automobila koje se nabavlja u BiH tokom 2020. godine.\nBIRN BiH Data: Nabavke opreme vrijedne 62 miliona u pandemiji provođene manje transparentnim postupcima\nZdravstvene institucije i razni nivoi vlasti u Bosni i Hercegovini su od početka pandemije koronavirusa nabavili medicinsku i zaštitnu opremu vrijednosti najmanje 62 miliona konvertibilnih maraka (KM), a ovi tenderi su najčešće provođeni manje transparentnim postupcima, podaci su iz Baze nabavke medicinske opreme.\nMektić i ostali: Fahrudin Solak svjedočio o projektu prekogranične saradnje\nNa suđenju bivšem državnom ministru bezbjednosti Draganu Mektiću i ostalima za zloupotrebu položaja, svjedok Fahrudin Solak, nekadašnji direktor Federalne uprave civilne zaštite, govorio je o učešću ove institucije u projektu prekogranične saradnje.\nGlobalna inicijativa: “Kako kulturu zločina i korupcije transformirati u klimu integriteta”\nRefundacija sredstava za Tocilizumab još uvijek nije počela


Saradnja na nivou projekta u cilju uspešnije realizacije – Viral\nSaradnja na nivou projekta u cilju uspešnije realizacije\nU cilju uspostvljanje projektne saradnje 17.12.2020. godine predstavnici VIRAL projekta (UNIBL i WEBIN) su imali konstruktivan razgovor sa predstavnicima Privredne komore Republike Srbije i učesnicima projekta “Scaleup4europe”.\nProjekat se realizuje u okviru poziva H2020 i u prvi plan stavlja saradnju sa biznis sektorom u različitim oblastima primene inovativnih tehnologija. Jedna od oblasti je i poljoprivreda (Agtech) kojom rukovodi privredna komora iz Srbije.\nDogovorena je saradnja na nivou projekta koja će poseban značaj imati u kreiranju kurseva za biznis sektor (RP2) i njihovoj implementaciji (RP5), učešće na Expo događaju (RP4) i različitim oblicima diseminacionih aktivnosti (RP7).


Tomu u Rusiju, Voju u penziju, Velju na robiju | Autonomija\nTomu u Rusiju, Voju u penziju, Velju na robiju\nLider Lige socijaldemokrata Vojvodine (LSV) Nenad Čanak izjavio je da niko nema pravo da ljude deli po boji kože, ver…\nLider Lige socijaldemokrata Vojvodine (LSV) Nenad Čanak izjavio je da niko nema pravo da ljude deli po boji kože, veri ili naciji. Čanak je na tribini u Čoki ocenio da je zbog takvih stvari izgubljen jedan mladi život u sukobu navijača Vojvodine i Partizana, u ponedeljak u Futogu pored Novog Sada.\n„Navijač je ubijen zbog šare na navijačkom šalu“, rekao je Čanak.\nPoručio je da niko nema prava da Vojvođanima oduzima budućnost i da im ne dozvoli da sačuvaju ono što su im preci ostavili, a što treba da naslede i buduće generacije.\n„I zbog toga: Tomu u Rusiju, Voju u penziju, Velju na robiju, a osmeh u Srbiju“, kazao je Čanak.\nZamenik predsednika LSV Bojan Kostreš rekao je na tribini u Čurugu da će jedan od prioriteta koalicije „Zajedno za Vojvodinu“ biti borba za prava radnika.\nDodao je da njegova stranka smatra da je privatizacija neophodna, ali je ocenio da je u Srbiji u više navrata privatizacija bila zloupotrebljena, zbog čega su bila ugrožena prava radnika.\nKostreš je kao primere ugrožavanja prava radnika naveo preduzeća Šinvoz, Želvoz, Istra, Zrenjaninska pivara. Ocenio je da bi državni organi trebalo da se pozabave „mahinacijama u železnicama“.


Tarantino se tukao sa taksistom Prolog\nKventin Tarantino se potukao sa taksistom, nakon što mu je ovaj rekao da mu je devojka ružna.\n"Takstista je bio kreten i nisam hteo da mu dam napojnicu zbog toga. Dao sam mu 50 centi. Vratio mi je novac i rekao mi da ga iskoristim za kupovinu novog lica svojoj devojci, jer je ružna", kaže Tarantino.\nPotom je slavni reditelj iskočio iz kola i udario pesnicom vozača taksija, a ovaj ga je ugrizao za bradavicu, piše Miror.\n"Sve se to događalo ispred kluba, pa su me radnici obezbeđenja uhvatili i makli s njega. Međutim, taj lik, koji je skočio na mene dok su me držali, pokušao je da mi odgrize bradavicu. Zario je zube u moja prsa", rekao je Kventin.\nTakođe je otkrio da se sve odigralo čak pre godinu dana, ali da je ćutao o incidentu.\n"Pomislio sam da taksista možda ne zna ko sam ja i da o ovome ne smem nikome da pričam", kaže reditelj.


Predstavnici Narodne skupštine na proslavi Dana Republike u Vićenci | NSRS\nPredstavnici Narodne skupštine na proslavi Dana Republike u Vićenci\nSavjetnik predsjednika Narodne skupštine Republike Srpske Mile Dmičić danas je u Vićenci prisustvovao svečanom obilježavanju 9. januara – Dana Republike Srpske, u organizaciji Saveza Srba u ovom italijanskom gradu.\n„Srećni smo što danas sa vama iz svih kolijevki, krajolika i kolektiviteta srpskog naroda dijelimo radost obilježavanja Dana Republike“, kazao je Dmičić obraćajući se prisustnima na svečanosti kao izaslanik predsjednika Narodne skupštine.\nOn je dodao da mu je čast i zadovoljstvo da srpskoj dijaspori u Vićenci i cijeloj Italiji prenese pozdrave i čestitke predsjednika Narodne skupštine Nedeljka Čubrilovića povodom obiželjavanja Dana Republike.\n„Dan Republike je istorijska, pravna i politička činjenica. Niti jedna domaća, niti međunarodna organizacija ili asocijacija Dan Republike ne mogu ukinuti“, poručio je Dmičić.\nDmičić je istakao da je Dejtonski mirovni sporazum zaustavio ratne sukove, a da su dejtonska rješenja obezbijedila dugoročnu stabilnost zemlje.\n„Kao međunarodni akt, za Republiku Srpsku „Dejton“ je trajni ustavno-pravni i politički okvir. Njega je potrebno sprovoditi, a ne mijenjaati“, kazao je Dmičić.\nNaglasio je da Republiku Srpsku niko ne može da osporava, jer je nastala na političkoj volji srpskog naroda i značajnog broja ostalih naroda.\n„I formalno i pravno, na osnovu odluka Narodne skupštine i njenih najviših pravnih i političkih akata, Republika Srspka je nastala i proglašena 9. januara 1992. godine“, podsjetio je Dmičić.\nDmičić je poručio da je Republika Srpska Dejtonskim mirovnim sporazumom potvrđena kao državotvorni dio dejtonske BiH, te da je njeno legitimno pravo da odlučuje o svojoj sudbini, opstanku i razvoju.\n„Danas, zajedno, potvrđujemo istinu da je Republika Srpska siguran i dosljedan čuvar našeg postojanja, integriteta i subjektiviteta, te naše tradicije, običaja, kulture, jezika, pisma i državnih simbola. Potrebno je da svi zajedno damo dorpinos očuvanju i opstanku naše Republike i njenom razvoju“, zaključio je Dmičić.\nPrije svečane proslave Dana Republike, služena je sveta liturgija u crkvi Svetog Luke u Vićenci.\nNa proslavi Dana Republike Srpske, na poziv srpske zajednice u Vićenci, prisustvovala je i Mirjana Kusmuk, šef Odsjeka za odnose sa javnošću Narodne skupštine Republike Srpske.


vfl istok | Sport In - Part 2\nHome vfl istok\nObjavio: andjelkodana: 02 novembra, 2019 U: Fudbal, Vesti, VFL IstokTagovi: banat, begej, borac, budućnost, crvena zvezda, jedinstvo (bk), jedinstvo (nb), kikinda 1909, krajina, mladost, naftagas, proleter, radnički, sloboda, sloga, vfl istok, žakNema komentara\nVodeća trojka na Banatskoj četvrtoligaškoj fudbalskoj sceni danas nije imala uspešan nastup.\tPročitaj više\nNemanja Milosavljević na centru terena u Srpskoj crnji\nObjavio: andjelkodana: 31 oktobra, 2019 U: Fudbal, Vesti, VFL IstokTagovi: banat, begej, borac, budućnost, crvena zvezda, jedinstvo (bk), jedinstvo (nb), kikinda 1909, krajina, mladost, naftagas, proleter, radnički, sloboda, sloga, vfl istok, žakNema komentara\nLider na tabeli vojvođanskog fudbalskog istoka ima ispit zrelosti u Srpskoj crnji.\tPročitaj više\nŠest golova u derbiju\nObjavio: andjelkodana: 27 oktobra, 2019 U: Fudbal, Vesti, VFL IstokTagovi: banat, begej, borac, budućnost, crvena zvezda, jedinstvo (bk), jedinstvo (nb), kikinda 1909, krajina, mladost, naftagas, proleter, radnički, sloboda, sloga, vfl istok, žakNema komentara\nBanatsko Karađorđevo je bilo u centru zbivanja jedanaestog fudbalskog vikenda u Vojvođanskoj ligi grupa „Istok“.\tPročitaj više\nŽelezničari preplivali Begej\nObjavio: andjelkodana: 26 oktobra, 2019 U: Fudbal, Vesti, VFL IstokTagovi: banat, begej, borac, budućnost, crvena zvezda, jedinstvo (bk), jedinstvo (nb), kikinda 1909, krajina, mladost, naftagas, proleter, radnički, sloboda, sloga, vfl istok, žakNema komentara\nDerbi začelja na vojvođanskom fudbalskom četvrtoligaškom istoku je odigran u Žitištu.\tPročitaj više\nNemanja Bunčić sudi na derbiju jeseni\nObjavio: andjelkodana: 25 oktobra, 2019 U: Fudbal, Vesti, VFL IstokTagovi: banat, begej, borac, budućnost, crvena zvezda, jedinstvo (bk), jedinstvo (nb), kikinda 1909, krajina, mladost, naftagas, proleter, radnički, sloboda, sloga, vfl istok, žakNema komentara\nJedanaesti takmičarski dani ove jeseni su ispred banatskih četvrtoligaških fudbalskih klubova.\tPročitaj više\nBorac zamutio vrh tabele\nObjavio: andjelkodana: 20 oktobra, 2019 U: Fudbal, Vesti, VFL IstokTagovi: banat, begej, borac, budućnost, crvena zvezda, jedinstvo (bk), jedinstvo (nb), kikinda 1909, krajina, mladost, naftagas, proleter, radnički, sloboda, sloga, vfl istok, žakNema komentara\nDerbi drugog takmičarskog dana desetog kola Vojvođanske fudbalske lige grupa „Istok“ je odigran u Starčevu.\tPročitaj više\nObjavio: andjelkodana: 19 oktobra, 2019 U: Fudbal, Vesti, VFL IstokTagovi: banat, begej, borac, budućnost, crvena zvezda, jedinstvo (bk), jedinstvo (nb), kikinda 1909, krajina, mladost, naftagas, proleter, radnički, sloboda, sloga, vfl istok, žakNema komentara\nDerbi začelja prvog takmičarskog dana desetog vikenda među banatskim fudbalskim četvrtoligašima je odigran u Sutjesci.\tPročitaj više\nLider očekivano lako\nObjavio: andjelkodana: 13 oktobra, 2019 U: Fudbal, Vesti, VFL IstokTagovi: banat, begej, borac, budućnost, crvena zvezda, jedinstvo (bk), jedinstvo (nb), kikinda 1909, krajina, mladost, naftagas, proleter, radnički, sloboda, sloga, vfl istok, žakNema komentara\nLider banatskog fudbalskog četvrtoligaškog neba je ostvario očekivanu pobedu protiv kikindskih železničara.\tPročitaj više\nIznenađenje u Kikindi, prvenac Begeja\nObjavio: andjelkodana: 12 oktobra, 2019 U: Fudbal, Vesti, VFL IstokTagovi: banat, begej, borac, budućnost, crvena zvezda, jedinstvo (bk), jedinstvo (nb), kikinda 1909, krajina, mladost, naftagas, proleter, radnički, sloboda, sloga, vfl istok, žakNema komentara\nBez pravog predznaka fudbalskog derbija su odigrane današnje utakmice Vojvođanske lige grupa „Istok“.\tPročitaj više


Nedimović: O izvozu junetine i sa Egiptom\nTanjug 13. decembra 2018. 13:18\nLUČANI – Kvota junećeg mesa koje će se izvoziti u Tursku je povećana, a Ministarstvo poljoprivrede dobilo je poziv i od egipatskog ministra poljoprivrede da razgovaraju o izvozu junećeg mesa u tu zemlju, izjavio je danas ministar poljoprivrede Branislav Nedimović.\nNedimović je u Lučanima novinarima rekao da nije dovoljno samo tržište Turske, već da će se to proširiti.\n„Znam da će sada neki dušebrižnici reći kolika će cena biti. Ne brinite, postoje alati kako se to rešava u unutrašnjem tržištu. Ne mogu da verujem da kada god uspete da nešto postignete nađu se ovi ‘sa Terazija’ koji nešto kritikuju“, kazao je Nedimović.\nUpitan za bezbednost hrane, Nedimović je rekao da je ta tema 20 godina, zbog različitih interesa, lobija, gurana u zapećak, te da nisu postojale državne laboratorije i bilo je sve privatno.\n„U 2019. godini ćemo pričati samo o tome, imamo laboratoriju za kontrolu kvaliteta mleka, laboratoriju za kontrolu hrane, pa ćemo izlaziti i na livadu da vidimo ko šta radi kako bi i poverenje u državu i institucije poraslo, jer ako nemate ove alate džaba vam sva pravila koja donesete“, naveo je ministar.\nUpitan da li će se proveravati kvalitet svinjskog mesa, s obzirom da je počela sezona svinjokolja, Nedimović je kazao da postoji sistemski monitoring nad svim bolestima i klasičnom svinjskom kugom.\nKaže da se nikada ne može biti 100 odsto sigurno da se nešto neće desiti, ali da se institucije trude da to dovedu do toga da se ne dešava i da nema većih problema.\n„Što se tiče izlaska na tržište – tu je nulta tolerancija“, izričit je Nedimović.\nGovoreći o subvencijama za poljoprivredne proizvođače u lokalnim samoupravama, ministar poljoprivrede navodi da se pravi moderan softverski sistem da se svaka prijava primi u lokalnoj samoupravi.\nPovećan budžet za subvencije, kada je u pitanju stočarstvo, najviše će se odnositi na tovno govedarstvo, kaže Nedimović i dodaje da je tu ideja da se napravi ozbiljan iskorak.\n„Imamo veliku tražnju, a posle ćemo krajem sledeće godine da se preorijentišemo na mleko, da plaćamo mleko po kvalitetu“, kaže Nedimović.


Novine: 'Za vikend se sve zatvara'; 'Samo petina građana želi da se vakciniše'\nIzvor: B92, 03.Dec.2020, 22:43\nDnevne novine u izdanju od petka, 4. decembra pišu o novim merama Vlade Srbije protiv širenja koronavirusa.\n"Politika" piše o novim merama "Srbja se za vikend delimično "zaključava"", ali i o sastanku predsednika Srbije Aleksandra Vučića sa Angelom Merkel "Vučić: Preduzeću sve neophodne korake za nastavak dijaloga".\n"Blic" piše o vakcinama protiv koronavirusa "Sve o ruskoj i američkoj vakcini koje stižu u Srbiju".\n"Večernje novosti" pišu o pomoći penzionerima od 5.000 dinara, kao i oizgradnji kovid bolnice u Batajnici "Od ledine do "spejs" bolnice za 122 dana".\nIzvor: B92, 04.Dec.2020, 22:35\nDnevna štampa u izdanju za subotu prevashodno se bavi tokom epidemije koronavirusa u Srbiji..."Politika" izveštava o otvaranju nove kovid bolnice..."Blic" iznosi navode o smirivanju epidemije oko Božića..."Novosti" iznose podatke o trošku lečenja jednog pacijenta zaraženog koronavirusom.


Naslovna Intesa Magnifica Platne kartice Aktuelne kampanje / Specijalne ponude\nIntesa Magnifica paket proizvoda\nSa platnim karticama Banca Intesa popusti su uvek u modi! Otkrijte popuste do 20% kod naših partnera uz Banca Intesa platne kartice.\nMastercard Priceless™ Cities platforma donosi svim korisnicima Mastercard® kartica pogodnosti u više od 40 zemalja širom sveta.\nSelects program je program brojnih povlastica, popusta i pogodnosti u svetu kreiranih specijalno za korisnike ovih kreditnih kartica koje American Express bira za Vas.\nKorisnici Visa Gold platnih kartica, specijalne pogodnosti koje su im uvek dostupne mogu pogledati OVDE.\nPlaćajte na rate bez kamate kreditnim karticama Banca Intesa.


Odnos parlamenta prema nezavisnim telima\nDatum kreiranja: petak, 21 jul 2017\nOvaj ciklus izbora članova Odbora Agencije za borbu protiv korupcije pokazao je još jednom sve mane sadašnjeg sistema. Zakonske norme su nepotpune i omogućavaju narodnim poslanicima da bez ikakvog obrazloženja i osnova blokiraju izbor kandidata koji im nisu po volji, bilo time što predlog uopšte neće izneti na glasanje ili će glasati protiv njega.\n"Žrtve" ovog sistema su kandidati za člana Odbora Vida Petrović Škero i Živojin Rakočević i njihovi predlagači - Poverenik i Ombudsman, odnosno novinarska udruženja. Kandidatura Vide Petrović Škero ni posle 28 (!) meseci nije stigla do plenuma - skupštinski odbor se 16 meseci nije izjašnjavao, pa je tražio da se kandidatura obnovi posle izbora 2016, pa je utvrdio predlog, a onda ga povukao pod apsurdnim obrazloženjem (https://goo.gl/3iviv5). Rakočevića su UNS i UNS predložili u avgustu 2015, pa je kandidatura obnovljena u avgustu 2016, u međuvremenu je skupštinski Odbor i plenum ekspresno izglasao drugog člana, a Rakočević je bio "na čekanju" do ovog meseca kada je utvrđen predlog, ali na kraju poslanici vladajuće većine (sa par izuzetaka) nisu glasali za njega.\nOčito je da su političke procene bile ispred stručnih. Jedino rešenje je da se politički uticaj do kraja odstrani i da organi koji su ovlašćeni da predlože, direktno imenuju članove Odbora Agencije.\nPrimer direktnog političkog uticaja, odnosno kako vladajuća većina doživljava odnos politike i poliitčkih stranaka i nezavisnih tela demonstriran je i kroz izjavu poslanika SNS Đukanovića u vezi sa izborom novog ombudsmana. On je, naime, kako prenose mediji, u parlamentu dao izjavu novinarima da SNS želi diskontinuitet sa radom prethodnog zaštitnika građana i da je potrebno da novi ombudsman raspusti ceo kabinet jer je u pitanju politička grupacija.\nNarodni poslanik Đukanović i njegove kolege imali su mnoštvo prilika da brižljivo razmotre izveštaje Zaštitnika građana i da zbog eventualnog delovanja kabineta kao "političke grupacije“ pokrenu postupak za razrešenje zaštitnika građana. Međutim, oni to nikada nisu učinili. Umesto toga, poslanici iz vladajuće većine su godinama neosnovano optuživali ombudsmana kao da im je politički protivnik (pre nego što je bivši nosilac funkcije zaštitnika zaista i ušao u političku arenu), što je očigledno bilo uzrokovano nezadovoljstvom zbog insistiranja da se u potpunosti primeni zakon i kada to njima nije bilo po volji. Tako i sada, sugestije novom zaštitniku građana, Zoranu Pašaliću, šta treba da radi, koje dolaze od strane onih koji su ga izabrali na to mesto i koji mogu i da ga razreše, dodatno otežavaju početak Pašalićevog mandata.


Naslovna/Politika/Dodik i Primakov: Odnosi BiH i Rusije dobri\nBANJALUKA – Odnosi BiH i Ruske Federacije su dobri, konstatovano je na sastanku predsjedavajućeg Predsjedništva BiH Milorada Dodika i poslanika Državne dume Federalne skupštine Ruske Federacije i predsjednika Ruske humanitarne misije Jevgenijem Primakovim, koji se održao danas u Banjaluci.\nPrivredna saradnja je svakako jedna od tih oblasti za čije intenziviranje vlada obostrani interes. Naglašeno je i da je ta saradnja posebno dobra sa Republikom Srpskom, u koju je Ruska Federacija ušla sa značajnim investicijama, saopšteno je iz kabineta predsjedavajućeg Predsjedništva BiH.\nDodik i Primakov su razgovarali i o aktuelnim političkim pitanjima u BiH, s naglaskom na formiranje vlasti na nivou BiH, ali i evropskim integracijama za koje je u BiH postignut konsenzus.\nBanjaluka BiH Jevgenij Primakov Milorad Dodik Ruska Federacija saradnja


Najugroženije pravo na život LGBT osoba | Autonomija\nNajugroženije pravo na život LGBT osoba\nBez prava na slobodno kretanje i okupljanje, na bezbednost, osnivanje porodice, istopolno partnerstvo i brak\nKoordinator projekta Grupe za podršku mladim LGBT osobama “Izađi” iz Novog Sada Filip Kocevski izjavio je da je još uvek najugroženije pravo na život LGBT osoba u Srbiji.\nKocevski je nakon predstave o problemima LGBT zajednice “I ja sam tu”, koja je održana u Omladinskom klubu “Skladište” u Subotici, za portal Magločistač rekao da je, osim prava na život, ugroženo pravo na slobodno kretanje i okupljanje, pravo na bezbednost, osnivanje porodice, istopolna partnerstva i brakove, a samim tim i pravo na nasledstvo od partnera.\n“Poznavati LGBT osobu nije dovoljno, potrebno je pružiti podršku i zalagati se za te ljude, potrebno je braniti ih ukoliko ih neko napadne. Suočavamo se sa diskriminacijom, napadima, govorom mržnje i nasiljem na osnovu nečije seksualne orijetacije ili rodnog identiteta”, kazao je on.\nDodao je da je ovakav vid performansa u kojem je publici dozvoljeno da aktivno utiče na kreiranje toka događaja u predstavi značajan jer dozvoljava da se “uđe u tuđe cipele” bez predrasuda ili stereotipa.\nOn je ukazao da Ministarstvo obrazovanja, Pokrajinski sekretarijat i gradske uprave za obrazovanje nemaju dovoljno sluha za teme koje se tiču LGBT prava i da se dosta često dešava da uopšte ne dolaze do srednjoškolaca kao ciljne grupe.\n“Neophodno je što više govoriti o pravima LGBT osoba, posebno u manjim gradovima i mestima, da bi se smanjio nivo homofobije i transfobije i da bi problemi ove populacije bili vidljiviji”, ocenio je Kocevski.


Sve vesti Archives - Stranica 28 od 38 - Udruženje poslovnih žena Srbije\nProglašeni pobednici četvrtog Foruma za zelene ideje\nOlivera Popović, potpredsednica Udruženja poslovnih žena Srbije i članica UPŽ Srbije Sonja Dakić („Daj Daj“) bile su članice stručnog žirija u okviru četvrtog nacionalnog foruma za zelene ideje koji je nagradio najbolje inovativne preduzetničke projekte zasnovane na principima održivog razvoja. Na celodnevnom događaju organizovanom u prostorijama Kulturnog centra REX, svoje projekte predstavilo je devet finalista […]\nRazvojna banka za uspešnije poslovanje malih i srednjih preduzeća\nGordana Đurđević („Slovo“), članica UPŽ Srbije istakla je potrebu i neophodnost osnivanja Razvojne banke u Srbiji kako bi bilo olakšano poslovanje za mala i srednja preduzeća. Kreditna aktivnost banaka u Srbiji u padu je od početka godine, jer su pooštreni uslovi pod kojima se privredi odobravaju krediti.Narodna banka Srbije zbog toga planira da podstakne banke […]\nPredsednica UPŽ Srbije dodelila Superbrands priznanja\nNa svečanoj dodeli priznanja Superbrands održanoj u hotelu Metropol Palace u Beogradu, dr Sanja Popović Pantić dodelila je nagrade u više pobedničkih kategorija. Na svečanosti su dodeljene i posebne nagrade kojima je ukazana čast važnim dostignućima, inovativnim rešenjima, naučnom radu i prestižnim rezultatima u sportu. Dr Sanja Popović Pantić uručila je priznanje članici UPŽ […]\nNarodna banka Srbije podstiče banke da odobravaju više privrednih kredita te želi regulisati rad mikrofinansijskih institucija. Kreditna aktivnost banaka u Srbiji u padu je od početka godine, jer su pooštreni uslovi pod kojim se privredi odobravaju krediti. Narodna banka Srbije zbog toga planira da podstakne banke u odobravanju više kredita tako što će im stvoriti […]\nKonkurs Žena Zmaj\nUdruženje poslovnih žena Srbije je deseti, jubilarni put, raspisalo konkurs za izbor najboljih preduzetnica Srbiji „Cvet uspeha za ženu zmaja“. Pravo učešća na konkursu imaju sve poslovne žene u Srbiji koje su vlasnice ili imaju udela u vlasništvu preduzeća, bez obzira na vrstu delatnosti. Prethodnih devet godina na ovom događaju je promovisano više od 400 […]\nČlanice UPŽ Srbije učesnice debate o ženskom preduzetništvu\nNa poziv organizatora Mikser festivala članice UPŽ Srbije učestvovale su u debati pod nazivom „Žene u preduzetništvu“. Predstavljajući svoje biznise Jasmina Marković Karović („Urban Reads“), Svetlana Mojić („Salt & Water), i Jovana Lea Simić („JDM“) pokazale su da su izuzetni primeri svežeg i inovativnog pristupa preduzetništvu. Jasmina je ovom prilikom podelila […]\nDa li ste „žena zmaj“?\nKonkurs za izbor najbolje preduzetnice Udruženje poslovnih zena Srbije deseti put raspisuje konkurs za izbor najboljih preduzetnica u Srbiji „Cvet uspeha za ženu zmaja“. Pravo učešća na konkursu imaju sve poslovne žene u Srbiji koje su vlasnice ili imaju udela u vlasništvu preduzeća bez obzira na vrstu delatnosti. Detaljne informacije o konkursu, uputstvo i rok […]\nEdukativna radionica PKS „Podrška zenskom preduzetništvu“ u Somboru\nSombor – Sedma u nizu edukativnih radionica „Podrška ženskom preduzetništvu“ koje organizuje Privredna komora Srbije u saradnji sa Udruženjem poslovnih žena Srbije, Fondom za razvoj RS i Razvojnom agencijom Srbije, a uz podršku kompanije DHL International Beograd, održana je juče u Somboru, gde je nekoliko desetina preduzetnica imalo priliku da se detaljno upozna sa finansijskim sredstvima […]\nKonkurs Da li ste vi žena zmaj?\nUdruženje poslovnih žena Srbije je po deseti, jubilarni put, raspisalo konkurs za izbor najboljih preduzetnica u Srbiji – „Cvet uspeha za ženu zmaja“. Ova nagrada predstavlja jedinstveni podsticaj poslovnim ženama koje se uspešno nose sa izazovima tranzicije i dodatno motiviše žene koje su na korak do odluke da se otisnu u svet preduzetništva. Pravo učešća […]\nCsr indeks govori o liderima odgovornog poslovanja\nU današnjim uslovima poslovanja, društvenu odgovornost kompanija treba posmatrati kroz novu dimenziju koja prožima sve poslovne procese. Za zemlju poput Srbije, koja je na putu usklađivanja nacionalnog tržišta sa evropskim standardima, i u procesu tranzicije ka jednom odgovornijem sistemu poslovanja, važno je da razvija sopstvene alate procene, merenja i razumevanja veze između poslovnog uspeha i […]


13:52 19 April 2021\nIzložba posvećena životu i delu Petera Handkea u Banjaluci\nIzložba posvećena dobitniku Nobelove nagrade za književnost Peteru Handkeu, otvorena je u Galeriji Akademije nauka i umetnosti Republike Srpske u Banjaluci.\nVečeras oko 20.30 časova blaži zemljotres osetio se na području Banjaluke.\nBanjaluka je jutros izbegla katastrofu\nZahvaljujući pravovremenoj dojavi i brzoj intervenciji vatrogasaca, Banjaluka je u ranim jutarnjim časovima izbegla ekološku katastrofu, prenosi RTRS.\nHiljade građana RS ushićeno je ispratilo svečani defile na ulicama Banjaluke povodom Dana Republike Srpske, a najupečatljiviji deo svečanosti bio je već na početku.\nOkupljanje grupe „Pravda za Davida“, koje je bilo najavljeno za večeras na Trgu Krajine, sprečila je policija.\nDavor Dragičević priveden zbog odbijanja poziva policije, lekari utvrdili da nema povreda\nPolicijski službenici Policijske uprave Banjaluka jutros su lišili slobode Davora Dragičevića iz Banjaluke zbog sumnje da je izvršio krivično delo „ugrožavanje sigurnosti“.\nViše hiljada ljudi na skupu „Pravda za Davida“ u Banjaluci\nNa Trgu krajina u Banjaluci večeras je održan skup grupe građana „Pravda za Davida“, sa koga je upućena podrška porodici Dragičević u potrazi za istinom o okolnostima smrti mladića Davida Dragičevića.\n13:50 Rubljov se „osvetio“ Federeru, ali – prestigao je i Đokovića


Među pošiljkama i kafa „obogaćena“ narkoticima - Pluton Logistics\nMeđu pošiljkama i kafa „obogaćena“ narkoticima\n21. jula 2021. Milica Milosavljevic\tdroga, krijumčarenje, krijumčarenje droge, pošiljke iz inostranstva, zloupotrebe poštanskih pošiljaka\nU poštanskim pošiljkama carinici često zatiču najrazličitije narkotike, koje krijumčari na taj način pokušavaju da dostave, bilo da ih skrivaju u nekoj drugoj robi, ili ih pak vrlo drsko spakuju bez bilo kakve kamuflaže, verovatno se nadajući da će to možda proći neopaženo.\nPrva sumnjiva pošiljka otkrivena je 16. jula 2021. godine, prilikom detaljne kontrole paketa pristiglog iz Zagreba za primaoca u Beogradu, na kojem nije pisalo ništa o tome šta je njegov sadržaj.Ispostavilo se, sa razlogom, jer se u njemu nalazilo devet kesica kanabisa, dve teglice sa istim sadržajem, ulje-aroma istog narkotika, rizle, upaljač i 40 pakovanja filtera.\nNakon što je kafa otvorena bilo je očigledno da je pakovanje pažljivo otvoreno pa potom i zalepljeno, kada su u njega bile spakovane dve providne kesice kristalnog praha, na kojima su bile oznake „K“ i „Z“, kao jedna crna kesica sa istim prahom, bez bilo kakve oznake na sebi. Pored toga, u mlevenoj kafi pronađeno i 15 tableta narandzaste boje, na čijoj kesici je bila aplikacija i natpis „Headchef“.\nNi ova pošiljka zahvaljujući carinicima nije stigla do primaoca u Beogradu, već je kao i u prethodnom slučaju predata u dalju nadležnost Ministarstva unutrašnjih poslova.\n← Izuzeće od zabrana kretanja u Nemačkoj samo za određene prevoze\nAgent Plus otvorio kancelarije špedicije u Novom Sadu i Inđiji →\n28. maja 2020. 25. maja 2020. Milica Milosavljevic\nZaplenjeno 8.500 replika pravoslavnih ikona\n16. novembra 2020. 17. novembra 2020. Milica Milosavljevic


Nominacije za nagradu Udruženja režisera : Nadlanu.com\nNominacije za nagradu Udruženja režisera\nLOS ANĐELES, 8. januara 2010. (Beta) - Naučnofantastični hit "Avatar" doneo je Džejmsu Kameronu nominaciju za nagradu američkog Udruženja režisera, javile su agencije. Kameron je priznanje tog esnafskog udruženja dobio i pre 12 godina, za "Titanik".\nNominovani su i bivša Kameronova supruga Ketrin Bigelou za film "The Hurt Locker", Li Denijels za "Precious: Based on the Novel 'Push' by Sapphire", Džejson Rajtman za ostvarenje "U vazduhu" i Kventin Tarantino za "Prokletnike".\nTo je Tarantinu druga nominacija za nagardu Udruženja režisera - prvi put je kandidovan 1994. za "Petparačke priče". Ketrin Bigelou, Denijels i Rajtman su ove godine prvi put nominovani. Nagrada će biti uručena 30. januara na banketu u Los Anđelesu.


Završena još jedna uspešna Nedelja komplajans funkcije u bankama - Udruženje banaka Srbije\nZavršena još jedna uspešna Nedelja komplajans funkcije u bankama\nKategorija: Aktivnosti 31. maj 2021\nUspešno je završeno 16. godišnje komplajans savetovanje u organizaciji Udruženja banaka Srbije - Nedelja komplajans funkcije u bankama 2021. Na onlajn platformi Zoom, u pet dana, preko 20 eksperata je održalo 12 predavanja i jedan panel.\nNa agendi savetovanja mesto je našla uvek aktuelna tema uloga etike u funkciji usklađenosti, kao i uloga komplajansa u sistemu internih kontrola. Renomirani predavači imali su šta reći učesnicima i o tome koji su svetski trendovi u zaštiti podataka o ličnosti, te koji su ključni elementi upravljanja usklađenošću postupanja sa ličnim podacima, a panelisti su u oštroj diskusiji i borbi mišljenja izneli argumente o tome ko i kako ima pravo uvida u podatke o ličnosti koje obrađuju banke, te kako se mogu izdavati kopije podataka o ličnosti.\nKako koristiti podatke, ljudske resurse i naprednu tehnologiju u službi borbe protiv finansijskog kriminala, kako se praktično sprovodi analiza podataka u borbi protiv finansijskog kriminala, te koji je najbolji odnos informacija i softvera za efikasan onboarding klijenata i KYC su svakako teme kojima se posvetila značajna pažnja tokom savetovanja. Ključni elementi standarda 37001 Sistema menadžmenta protiv mita i bitne informacije o podacima imovini i prihodima javnih funkcionera, te koje su obaveze banaka i koje su mogućnosti za saradnju sa Agencijom za borbu protiv korupcije, kao i kako izgleda kontrolna uloga Komisije za hartije od vrednosti su teme koje su takođe bile na pažnji naših učesnika.\nSavetovanje je i ove godine privuklo veliko interesovanje što potvrđuje i broj prijavljenih učesnika, 272 prijavljenih polaznika, i to ne samo iz Srbije, već i iz Crne Gore, Bosne i Hercegovine, ali I Nemačke i Italije, a posebno ako imamo u vidu da saveotavanje nije praćeno samo iz bankarskog sektora, već je medju polaznicima bilo i zaposleni iz državnih institucija (Tužilaštvo za organizovani kriminal, Narodna banka Srbije, Ministarstvo finansija, Više javno tužilaštvo…), raznih udruženja kao što su Udruženje revizora, Udruženje osiguravača, ACFE, itd, ali i iz potpuno drugih privrednih grana. Među istaknutim učesnicima možemo izdvojiti i Poverenika za zaštitu podataka o ličnosti, Komisiju za hartije od vrednosti, Upravu za sprečavanje pranja novca i Agenciju za borbu protiv korupcije, a ceo skup su podržale velike svetske kompanije SAS, One trust, Bureau van Dijk i Refinitiv.


DOMAĆI PROIZVODI PRELAZE GRANICE Krajiška kuća otvara vrata i u Beogradu - Srpskainfo\nTako bi se proizvodi iz banjalučke regije poput rakije, vina, suhomesnatih proizvoda, sireva, meda, domaćih preparata za imunitet, prirodnih sokova, likera, džemova, kompota, čajevi, kao i kozmetički preparati na prirodnoj bazi mogli naći i na policama u Srbiji.\nZa realizaciju projekta “Krajiška kuća” je zadužen Centar za razvoj poljoprivrede i sela iz kojeg poručuju je njihov cilj da se projekti koji su uspješni šire i druge gradove.\n– Otvorili smo „Krajišku kuću“ u Banjaluci i ona se pokazala izuzetno uspješnim projektom i kroz naše aktivnosti želimo da nastavimo proces njenog širenja. U želji da izađemo iz okvira RS i BiH, mi smo predložili gradonačelniku Igoru Radojičiću da razgovara sa predstavnicima Beograda i Novog Sada, jer smatramo da bi proizvodi koje nudimo imali svoje kupce u tim gradovima – kazao je direktor Centra Draško Ilić.\nOtvaranje “Krajiške kuće” u Beogradu je bila jedna od tema o kojoj se razgovaralo prilikom nedavne posjete delegacije tog grada Banjaluci. Ilić kaže da se nadaju da će što prije moguće krenuti i realizacija i dodao da u ovom momentu nije može dati više detalja kada su u pitanju vremenski rokovi.\nU Gradskoj upravi su potvrdili da je sa lokalnim vlastima grada Beograda dogovoreno da se pronađe adekvatan poslovni prostor za te namjene. Nova “Krajiška kuća” bi trebala da se prostire na oko 50 kvadrata.\nU okviru ovogodišnjeg obilježavanja Dana grada, 22. aprila, u blizini tvrđave “Kastel” je počela sa radom “Krajiška kuća” u kojoj se nalazi više od 300 proizvoda od oko 58 proizvođača domaće hrane sa područja krajiške regije. Prema ranijim najavama iz Centra za razvoj i unapređenje sela, do kraja ove godine je planirano da “Krajiška kuća” bude otvorena i u Trebinju.\nBanjaluka BeogradKrajiška kuća


RS vladu Federacije BiH smatra nelegalnom - tportal\nRS vladu Federacije BiH smatra nelegalnom\nObjavljeno 07.06.2011 u 22:29\n'RS smatra da predstavnici institucija FBiH nisu legalno izabrana tijela, već predstavnici koje je svojom odlukom nametnuo visoki predstavnik u BiH', rekao je ministar Selman.\nPojasnio je da je to bio razlog zašto je Dodik jučer napustio dvoranu kada je Budimir počeo govoriti o reformi pravosuđa u BiH, a kojemu je nazočio i povjerenik Europske komisije za proširenje Štefan Fuele\nMediji su objavili da je Dodik zajedno sa svim predstavnicima Republike Srpske napustio dvoranu u kojoj se održavao sastanak o reformi pravosuđa, no da se kasnije vratio zbog intervencije povjerenika Fuelea.\nSelman smatra da predstavnici Federacije BiH nisu 'ozbiljno shvatili' dijalog o reformi pravosuđa jer skupu nije nazočio niti jedan županijski ministar pravde. Po njegovim riječima RS nema ništa protiv prijedloga da se sljedeći sastanak o strukturalnom dijalogu održi u Mostaru.\nI ministar pravde u vladi Federacije BiH Zoran Mikulić potvrdio je da su ih vlasti RS-a ignorirale.\n'Nitko nam se nije ni domaćinski obratio, niti nam je pružio gostoprimstvo, iako mi njih uvažavamo u svakom pogledu', rekao je Mikulić.


Privredno politička delegacija grada Jagodina obišla tri fabrike u industrijskoj zoni Čerkezkoy u Turskoj – Sajt pomoravskog okruga\nPočetna Aktuelnosti\tPrivredno politička delegacija grada Jagodina obišla tri fabrike u industrijskoj zoni Čerkezkoy u Turskoj\nnapisao Administrator mart 12, 2018\nNačelnik Pomoravskog upravnog okruga kao član privredno političke delegacije danas je obišao tri fabrike u industrijskoj zoni Čerkezkoy 100 kilometara zapadno od Istanbula. Vlasnik kompanije „Bonysoks“ Hasan Gulkay do sada je tri puta boravio u Jagodini i ovo je uzvratna poseta.\nGrad Jagodina je u svojoj industrijskoj zoni obezbedio za ovu kompaniju dve parcele od 10 i 5 hektara sa svom infrastrukturom. Ostao je još dogovor sa Vladom Srbije nakon čega počinje izgradnja fabrike čarapa u kojoj će raditi 1200 radnika. Sa njim će doći i vlasnik fabrike za prozvodnju vrata „Best dors“ koga je delegacija takođe obišla u Turskoj.\nPrivredno politička delegacija grada Jagodina obišla tri fabrike u industrijskoj zoni Čerkezkoy u Turskoj was last modified: mart 30th, 2018 by Administrator


Ana Bekuta - Event Profile - VolimoNet\nNakon godinu dana od obeležavanja jubileja 30 godina uspešne estradne karijere, Ana Bekuta, održaće još jedan spektakularan tradicionalni koncert u Beogradu, 18. oktobra 2016. godine u Velikoj dvorani Sava centra.\nAna Bekuta je jedna od najkvalitetnijih i najpopularnijih pevačica domaće folk scene, prepoznatljiva po velikom broju hitova, odličnim vokalnim mogućnostima i dobroj atmosferi na koncertima i nastupima kako u našoj zemlji, tako i u inostranstvu. Već tri decenije, Ana Bekuta važi za jednu od najuglednijih pevačica na našoj muzičkoj sceni koja je taj imidž izgradila zahvaljujući svom velikom profesionalizmu, dobrim pesmama i izvanrednom glasu. Zato ne čudi sto je dobitnica mnogobrojnih priznanja i od početka svoje karijere u samom vrhu srpske narodne muzike. Iza sebe ima bogatu karijeru sa 16 snimljenih albuma. Snimila je mnogobrojne hitove kao što su: „Ne živim sama“, „Kumina pesma“, „Ja nisam rođena da živim sama“, „Kriv si samo ti“, „Rano moja“, „Bekrija“, „Ostavljena ja“, „Đavole“, „Veseljak“, „Tugo moja crnooka“, „A ti me izneveri“. Pored starih i dobro poznatih hitova, veliki broj novih nalazi se na poslednjem albumu „Hvala, ljubavi“.\nOdržala je brojne koncerte u Sava centru: 2011, 2012, 2013, 2014 i 1015, na kojima je svakog puta, uz pratnju orkestra Aleksandra Sofronijevića, dovodila atmosferu do usijanja, uz brojnu vernu publiku u sali i društvo kolega na bini.


U Privrednoj komori Vojvodine u Novom Sadu svečano je obeležena 102. godišnjica, a tom prilikom dodeljene su godišnje nagrade Kosta Mirosavljević za značajna privredna ostvarenja u 2020. godini. Prvi put dodeleljeno je priznanje „Zlatno pero privrede“ za medijski doprinos razvoju privrede u AP Vojvodini.\nNagrade za uspešno poslovanje i postignute vrhunske rezultate u oblasti industrije uručeno je kompaniji „Timkop“ iz Temerina, u oblasti poljoprivrede kompaniji „Atos fruktum„ Mala Remeta, a u oblasti usluga kompaniji „NS Plakat“ iz Novog Sada.\nNagradu za najušpešniju privrednicu u protekloj godini dobila je Dragana Đermanović „Peper komunikejšn grup“ iz Novog Sada, a nagrada za najuspešnijeg privrednika uručena je Janošu Žemberiju „Sat- Trakt„ iz Bačke Topole.\nOve godine prvi put je dodeljeno priznanje „Zlatno pero privrede“. Priznanje se odlukom Upravnog odbora PKV dodeljuje predstavnicima medija koji su svojim neposrednim profesionalnim angažovanjem doprineli afirmaciji privrede AP Vojvodine. Dobitnica ovog priznanja je Mirela Mitrić, novinarka Radio- televizije Vojvodine.\nPKV jedna je od najstarijih poslovno-privrednih institucija u državi, na šta su , preme rečima predsednika Boška Vučurevića veoma ponosni.\n-Ovaj jubilej koji nam nameće veliku odgovornost. Ni u ovim teškim vremenima ne smemo da posustajemo, već moramo više i odlučnije da radimo na razvoju privrede Republike Srbije i unapređenju poslovnog ambijenta u Vojvodini – rekao je Vučurević.\n-Jubilej Privredne komore Vojvodine prilika je da se ukaže na značaj privrednih aktivnosti, razvoja ekonomije, uspeha privrednika i svega onoga što doprinosi našem razvoju. Privreda Vojvodine bila je ta koja je, u veoma teškoj godini za globalnu ekonomiju, u najtežoj godini od Drugog svetskog rata, uspela da održi privredne aktivnosti i da sačuva radna mesta, i to je ono što ohrabruje – naveo je predsednik Pokrajinske vlade Igor Mirović i dodao da je protekle godine zabeležen i rast veći od 12 procenata u oblasti poljoprivrede.\nUgašeno oko 200 turističkih agencija u Srbiji\nOtvorena konferencija Vojvodina u 2021\nOtvoren javni poziv za inovacione vaučere\nPokrajinska vlada finansira infrastrukturne projekte u 24 lokalne samouprave


Direktorat civilnog vazduhoplovstva Republike Srbije - 21.05.2018 09:14:30\nSaradnja sa Evropskom komisijom, prvenstveno sa Generalnim direktoratom za mobilnost i transport EK (DG MOVE) i Delegacijom EU u Republici Srbiji, u cilju praćenja primene Multilateralnog sporazuma o uspostavljanju zajedničkog evropskog vazduhoplovnog područja (ESAA sporazum);\nDirektorat je koordinator saradnje sa Evropskom komisijom u oblasti vazduhoplovstva. Intenzvivna saradnja se odvija kako na bilateralnim, tako i multilateralnim osnovama, a povod za istu predstavljaju Sporazum između Srbije i Crne Gore i Evropske zajednice o određenim aspektima vazdušnog saobraćaja (tzv. Horizontalni sporazum) i Multilateralni sporazum između Evropske zajednice i njenih država članica, Republike Albanije, Bosne i Hercegovine, Republike Bugarske, Republike Hrvatske, Bivše Jugoslovenske Republike Makedonije, Republike Island, Republike Crne Gore, Kraljevine Norveške, Rumunije, Republike Srbije i Misije privremene uprave Ujedinjenih nacija na Kosovu (u skladu sa Rezolucijom Saveta bezbednosti UN 1244 od 10. juna 1999) o uspostavljanju Zajedničkog evropskog vazduhoplovnog područja (tzv. ESAA sporazum.)\nESAA sporazum predstavlja prvi međunarodni sporazum Republike Srbije, kao samostalne države, nakon raspada Državne zajednice Srbija i Crna Gora. Republika Srbija je ovim sporazumom preuzela obavezu da usaglasi domaće propise sa propisima Evropske zajednice u oblastima vazduhoplovne bezbednosti, obezbeđivanja u vazduhoplovstvu, upravljanja vazdušnim saobraćajem, rukovođenja aerodromima, zaštite potrošača, liberalizacije vazduhoplovnog tržišta, izbegavanja državne pomoći i zaštite životne sredine.\nKompleksna i intenzivna saradnja ostvarena je sa Genaralnim direktoratom za mobilnost i transport Evropske komisije - DG MOVE, koji je zadužen za primenu i praćenje navedenih sporazuma. Sem toga, kao nacionalni koordinator za primenu ESAA sporazuma, ostvarujemo saradnju i sa svim ministrastvima i organima Republike Srbije koji su, po osnovu Sporazuma, zaduženi za primenu istog i koordinira i programima tehničke pomoći, koju Evropska komisija pruža u cilju primene ESAA sporazuma.\nPosebna pažnja posvećena je saradnji sa nacionalnim institucijama zaduženim za evropske integracije u cilju ispunjenja obaveza koje prostiču iz ESAA sporazuma i Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, a odnose se na oblast vazdušnog saobraćaja.\nZaključivanje i izvršavanje bilateralnih sporazuma o vazdušnom saobraćaju predstavlja najvažniji oblik bilateralne saradnje Republike Srbije u oblasti civilnog vazduhoplovstva, s obzirom da se tim sporazumima ustanovljava pravni okvir za obavljanje vazdušnog saobraćaja sa državama koje nisu potpisnice ESAA sporazuma.


Eurotransplant u Srbiji\nMinistar zdravlja Srbije Tomica Milosavljević je agenciji Beta kazao da će krajem aprila Srbiju posetiti predstavnici Međunarodne fondacije Eurotransplant, koja posreduje u donaciji organa, i da će dati saglasnost da Austrija u okviru pet odsto stranaca koje može staviti na listu te fondacije uvrsti decu i najhitnije slučajeve iz Srbije.\n"Pripremljen je blizanački ugovor o saradnji zdravstvene ustanove u Beču sa Beogradom. Podrazumeva se saglasnost Eurotransplanta, a najverovatnije će ugovor potpisati Univerzitetska dečja klinika u Tiršovoj i to, pre svega, za transplantaciju srca i pluca", naveo je ministar.\nOn je izrazio nadu da će Srbija polovinom ove godine postati i preliminarni član Eurotransplanta, čime bi veći broj dece i hitnih slučajeva bio uvršćen u mrežu te fondacije, koja pokriva skoro trećinu Evrope, odnosno oko 150 miliona stanovnika.\nUslovi za preliminarno članstvo su, prema rečima ministra, postojanje laboratorije koja može u roku od 24 časa da testira dostavljen uzorak iz neke evropske zemlje i da vrati rezultat, kao i odgovarajući zakoni, koji, kako je kazao, postoje u Srbiji.\nOn je naveo i da se u Srbiji radi na uspostavljenju mreže koordinatora za transplantaciju po bolnicama, što je treći uslov za članstvo, kao i da će do 1. maja biti formirana Uprava za biomedicinu koja će dežurati 24 sata i koja će biti osposobljena za koordinaciju u preuzimanju organa.\n"Moramo obezbediti i sistem u kom kad imamo donora, njegov organ može buti ustupljen nekom van zemlje u najkraćem mogućem roku... Taj sistem u Srbiji može profunkcionisati za nekoliko nedelja", dodao je Milosavljević.\nOn je najavio da će u kapacitete laboratorije Instituta za transfuziju krvi biti uloženo oko milion evra kako bi se dostigao nivo neophodan za unapređenje uslova za tansplantaciju organa.\nPreliminarno članstvo u Eurotransplantu traje minimum godinu dana, nakon čega se može steći punopravno članstvo, što podrazumeva stavljanje na listu čekanja za organ svih bolesnika zemlje članice.\nMilosavljević kaže da statistika pokazuje da od članstva u Eurotransplantu manje zemlje imaju veliku korist i da je, na primer, Hrvatska u prvom mesecu članstva uradila nekoliko transplantacija bubrega kod dece.\nOn je naveo i da se pacijent briše sa liste ako se tri puta ne obezbede uslovi za prijem i transplantaciju organa po pozivu iz fondacije.\n"U Eurotransplantu se gledaju isključivo medicinski kriterijumi za transplantaciju organa i nema veze zemlja ili neki drugi podatak o pacijentu. Organ se dostavlja na ime pacijenta", istakao je Milosavljević.\nPrema rečima ministra, statistika pokazuje i da se oko 70 odsto organa transplantira u zemlji davaoca, a oko 30 odsto van zemlje.\nOn je dodao da je zabluda da se organi ne mogu uzimati od starih osoba, jer postoji program "stari za stare".\nPreuzeto sa sajta B92, 7. april 2010.