Predajom Štadlerovog voza nastavljen niz uspešnih švajcarsko-srpskih priča - Serbinfo.ch\nHome Srbija Predajom Štadlerovog voza nastavljen niz uspešnih švajcarsko-srpskih priča\nPredajom Štadlerovog voza nastavljen niz uspešnih švajcarsko-srpskih priča\n29. oktobra 2021. Modified date: 29. oktobra 2021.\nPrimopredaji voza na železničkoj stanici Novi Beograd prisustvovao je predsednik Srbije Aleksandar Vučić, ministar građevine, saobraćaja i infrastrukture Tomislav Momirović, gradonačelnik Beograda Zoran Radojičić, predstavnici kompanije Štadler i ambasade Švajcarske u Beogradu, kao i bivši nemački kancelar Gerhard Šreder i ambasador Švajcarske Urs Šmid.\nPredsednik Srbije izjavio je da će iduće godine, kad počne saobraćaj na brzoj pruzi Beograd-Novi Sad, za Srbiju početi nova era u železničkom saobraćaju. Vučić je rekao da će se novim vozom prevoziiti putnici od marta iduće godine.\nVozovi će, kako je istakao ići brzinom 200 kilometara na sat i do Novog Sada će se od Beograda stizati za pola sata.\n„Ovo je nešto na šta nismo navikli jer u prethodnom periodu ne samo da nismo gradili pruge već ih nismo ni održavali, a vozovi su se kretali brzinom od 26 kilometara na sat“, kazao je Vučić.\nIstakao je da nijedna zemlja u regionu nema voz kakav je Srbija nabavila od švajcarske kompanije i to govori o velikim promenama u Srbiji poslednjih godina.\nNajavio je da će brzi vozovi saobraćati i na prugama do Niša, Dimitrovgrada, Preševa i drugih delova Srbije.\nAmbasador Švajcarske u Beogradu Urs Šmid izjavio je da isporuka prvog voza za velike brzine švajcarske kompanije Štadler predstavlja početak nove ere u javnom saobraćaju u Srbiji.\nŠmid je rekao da „sa zadovoljstvom može da izjavi da se današnji događaj pridružuje nizu uspešnih švajcarsko-srpskih priča“. Naveo je da Švajcarska i Srbija ove godine obeležavaju 30 godina saradnje.\n„Ono što je počelo humanitarnom pomoći u veoma teškim vremenima, 1991. godine, tokom godina se razvilo u sveobuhvatnu bilateralnu saradnju. Kroz brojne projekte podržavamo napore Vlade Srbije na uvodjenju inovacija i na modernizaciji“, dodao je.\nŠmid je kazao i da je „ubeđen da postoji veliki potencijal“ za produbljenje saradnje dve zemlje, naročito u oblasti javnog saobraćaja.\nPredstavnik kompanije Štadler Peter Šuler rekao je da su „veoma ponosni i srećni“ zbog isporuke voza Srbiji.\n„Prodali smo više od 500 ovakvih vozova u 12 zemalja. Ovaj voz je veoma inovativan, maksimalna brzina je 200 kilometara na sat, ima dosta posebnih sadržaja za putnike“, kazao je Šuler.\nNaveo je da je kompanija Štadler potpisala ugovor sa firomom Železnice Srbije u aprilu i da „misli da je oboren svetski rekord“ po pitanju vremena isporuke.\nPosle predstavljanja karakteristika brzog voza organizovana je probna vožnja do železničke stanice Beograd – Centar.\nPreostala kupljena dva Štadlerova voza za pruge velikih brzina trebalo bi da Srbiji budu isporučena do kraja godine.\nUgovor o nabavci tri putnička elektromotorna voza za brzine od 200 kilometara na sat potpisan je 8. aprila u Beogradu. Jedini ponuđač na tenderu bio je švajcarski „Štadler“ sa cenom od 62,2 miliona evra.\nVozovi imaju po 316 sedišta za prvi i drugi razred, internet, poseban prostor za invalide i prilagodjeni su osobama sa smanjenom pokretljivošću.\nNa novoj pruzi Beograd-Novi Sad, dugoj 75 kilometar, vozovi bi trebalo da počnu da saobraćaju od februara iduće godine, dva puta dnevno. Vožnja će trajati pola sata, dok će karta koštati oko 1.000 dinara.\nTa deonica je deo brze pruge od Beograda do Budimpešte čija je izgradnja počela krajem 2017. godine, a deo je kineske inicijative „Pojas i put“ i strateškog cilja te države za povezivanjem grčke luke Pirej sa centralnom Evropom, odnosno Madjarskom kao jednom od država EU.\nPrevious articleŠvajcarska osuđuje pretnje Ambasadi i rukovodstvu Srbije\nNext articleUručena Nacionalna priznanja uglednim ličnostima – Nagrada „Nikola Tesla“ dodeljena Vladimiru Cmiljanoviću iz Švajcarske


Večeras počinje primena novih mera u kafićima i restoranima – RADIO TELEVIZIJA BOR\nU ugostiteljske objekte u zatvorenom, od večeras u 22 sata, kada počinje primena kovid propusnica, gosti će moći da uđu sa potvrdama o vakcinaciji ili preležanoj bolesti koje već poseduju u pisanom ili elektronskom obliku.\nIsto važi i za negativan rezultat PCR testa, ne stariji od 72 sata i antigenski test, ne stariji od 48 sati kao i rezultat testa na antitela, koji potvrđuje dovoljan nivo zaštite, ali pod uslovom da je izdat u državnoj ustanovi.\nKontrola poštovanja nove protivepidemijske mere počeće odmah uveče, ali će inspektori tada samo opominjati, a kažnjavaće od ponedeljka, 25. oktobra. Kazne su 300.000 dinara za pravno lice, 150.000 za preduzetnika, a za odgovorno lice u objektu 50.000 dinara. Kovid redar koji ne bude radio svoj posao moraće da plati 30.000 dinara, a gost bez kovid-sertifikata, posle 22 sata – 5.000 dinara!\nGosti koji kafiće i restorane napuštaju pre 22 sata ne moraju da imaju kovid-propusnicu, koja je obavezna za one koji će u takvim prostorima boraviti duže ili do jednog sata posle ponoći, koliko je dozvoljeno radno vreme.\nTags: kafići i restorani, kovid propusnice, nove mere\nPrevious Obuka o bezbednosti u saobraćaju\nNext Vučić: Prosečna plata u Ziđinu uskoro više od 100 hiljada dinara


Najava Britanije da pojača vojno prisustvo u BiH nije prihvatljiva – DnevniZurnal\nNajava Britanije da pojača vojno prisustvo u BiH nije prihvatljiva\nby admin 02/02/2022, 18:21 1.2k Views\nSrpski član Predsedništva BiH Milorad Dodik izjavio je da nije prihvatljiva najava britanske ambasade u BiH da bi Velika Britanija mogla da pojača svoje vojno prisustvo u toj zemlji. Dodik je naglasio da takva najava sigurno neće dobiti podršku Predsedništva BiH.\n„Smatram da je postojeći kontigent vojnika u sastavu misije Altea sasvim dovoljan i da BiH nema izazove koji bi zahtevali dodatne snage“, rekao je on, preneli su banjalučki mediji.\nPrema njegovim rečima, niko od legitimnih predstavnika mirovne misije u BiH nije govorio o potrebi njenog proširivanja, niti o ugroženoj bezbednosti u BiH, zbog čega ne vidi razlog za pojačano britansko vojno prisustvo u zemlji.\n“Zato je legitimno, ali i logično da sumnjam u namere Britanaca, koji su izašli sa ovom inicijativom, i to baš u izbornoj godini”, istakao je Dodik. Juče je objavljeno da britanska vlada razmatra načine na koje može ponovo pojačati vojni angažman u BiH.\n“Iako nemamo planove za povećanje prisustva u pogledu učešća u mirovnoj operaciji, sagledavamo načine da pojačamo naš vojni angažman u BiH, uključujući bilateralno i putem Glavnog štaba NATO-a u Sarajevu”, naveli su iz britanske ambasade u Sarajevu.\nIz tog odgovora se, kako su objavile banjalučke Nezavisne novine, može zaključiti da se vojnici te zemlje ne bi vraćali u EUFOR, iz kojeg su izašli kada je stupio na snagu sporazum o odnosima s EU nakon njenog izlaska iz tog bloka, već da bi njihov vojni angažman mogao biti realizovan putem NATO-a ili uz sporazum Velike Britanije i BiH.


Narodna patrola sprečena da ode do Ambasade SAD - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Društvo » Narodna patrola sprečena da ode do Ambasade SAD\nJake policijske snage nisu dozvolile demonstrantima da danas priđu Ambasadi Sjedinjenih Američkih Država u Beogradu, gde su hteli da protestuju u znak podrške Srbima na Kosovu.\nDemonstranti su potom otišli do televizije Pink, koju su optužili da izveštava u korist vladajuće Srpske napredne stranke.\nIspred Pinka okupljenima se kratko obratio vođa „narodnih patrola“ Damnjan Knežević, nakon čega je situacija bila prilično mirna, a okupljeni su skandirali vlasniku te televizije da mu je sin ubica, preneo je reporter televizije N1.\nBilo bi ludilo ako neko misli da mi možemo da naudimo američkoj ambasadi. Tamo ne može da se priđe. Hoćemo da podržimo naše građane na Kosovu da sutra ne izađu na izbore. Ova ambasada bormbardovala je naš narod, a zajedno sa pripadnicima KFOR bili su odgovorni za nasilje od pre nekoliko dana, rekao je Knežević.\nPoručujem građanima na Kosovu i Metohiji, dodao je, da neće biti sami i samo jedan metak da se opali neće nam trebati PCR testovi na nekakvoj granici, ponovo će proći kao što je bilo 2011. godine.\nDemonstranti su se nakon kratkog zadržavanja ispred Pinka ponovo uputili prema ambasadi SAD, ali ih je žandarmerija opet zaustavila na pola puta.\nZastali su ispred Ambasade Albanije, uzvikujući „Kosovo je srce Srbije“, a policajcima koji su tu bili poručili su „Idite na Kosovo“, preneo je RSE.\nPotom su otišli do kružnog toka kod bolnice „Dragiša Mišović“, a protest je završen nakon nešto više od sat vremena kod spomenika Milanu Tepiću i Herojima sa Košara.\nambasada SADNarodna patrolaProtestBeograd


Serhio Buskets - Blic Sport\nBuskets produžio ugovor, otkupna klauzula 200 miliona evra!\nFudbaler Barselone i španski reprezentativac Serhio Buskets produžio je ugovor do 2021. godine, uz opciju produžetka na još dve sezone, pa poručio da je njegov san da završi karijeru u katalonskom klubu.\nODAHNULI NA "NOU KAMPU" Buskets u Barseloni najmanje do 2021. godine\nBuskets: Valensija je imala sreće\nFudbaler Barselone Serhio Buskets smatra da je Valesnija imala sreće u utakmici protiv njegove ekipe i da je zato slavila.\nBuskets napravio teško poređenje: Fudbal je bolji od seksa\nFudbaler Barselone Serhio Buskets rekao je da više voli fudbal od seksa, jer sreća koju taj sport donosi traje duže.\nAlveš možda pauzira mesec dana, lakša povreda Busketsa\nDefanzivac Barselone Brazilac Dani Alveš možda će morati da pauzira mesec dana zbog povrede noge, koju je zadobio u prvom kolu Pirmere protiv Atletik Bilbaa, prenose španski mediji.\nKad se iznervira Radojin saigrač: Oreljana busenom trave pogodio Busketsa\nFudbaleri Selte izgubili su od Barselone sa 1:0, a u završnici su igrali bez Fabijana Oreljane, koji je dobio crveni karton zbog bizarnog poteza.\nKasiljas ljut na kolegu iz reprezentacije: Ošamariću Busketsa čim ga budem video\nNakon uzavrelog derbija Real Madrida i Barselone, golmana "kraljevskog" tima" Iker Kasiljas istakao je da je reprezentativni kolega iz redova Katalonaca Serhio Buskets uradio jadnu stvar kada je nagazio Pepea, te da će ga ošamariti prvom prilikom kada ga bude video.\nJeste prgav, ali postoji i gori od njega: Buskets kopačkom zgazio Pepea na lice\nPepe je jedan od najprgavijih igrača u istoriji fudbala, njemu uz rame je svakako i Serhio Buskets, a njih dvojica su to potvrdila sramotnim ponašanjem u 226. El klasiku, koji je pripao Barseloni posle spektakularne borbe sa Realom u Madridu - 4:3.\nBuskets odgovorio "građanima": Samo gubitnici traže izgovore i pričaju o suđenju\nFudbaler Barselone Serhio Buskets je izjavom da samo gubitnici traže izgovore, odgovorio na tvrdnju iz tabora Mančester sitija da je arbitar uticao na rezultat utakmice sa španskim klubom.\nBuskets: Teško je ponoviti igru iz Gvardioline ere\nFudbaler Barselone Serhio Buskets priznao je posle pobede nad Milanom (3:1) da njegovoj ekipi ove sezone u određenim momentima nedostaje atraktivnost u igri.\nBuskets: Realu su uvek krive sudije kada izgubi\nFudbaler Barselone Serhio Buskets rekao je da Real Madrid uvek krivi sudije kada izgubi utakmicu i da taj klub nema mnogo razloga da se žali na suđenje u prvenstvu.\nBusketsov nesmotreni start odvojio Maskerana od terena na mesec dana\nDefanzivac Barselone Havijer Maskerano pauziraće dve nedelje zbog povrede butnog mišića koju je zadobio u utorak u pobedi Katalonaca nad Sosijedadom od 4:1.\nRamos: Buskets idealan igrač za Real, bilo bi sjajno dovesti i Mesija i Inijestu\nFudbaler madridskog Reala Serhio Ramos rekao je da bi igrač najvećeg rivala Barselone, Serhio Buskets, bio veliko pojačanje i pravi čovek za kraljevski klub.\nBuskets: Hoćemo sve trofeje, pobedićemo Real i u Kupu Kralja!\nFudbaler sredine terena Barselone Serhio Buskets rekao je da očekuje pobedu nad madridskim Realom u polufinalu Kupa kralja i naveo da njegov tim ima za cilj da osvoji trofeje u svim takmičenjima ove sezone.\nBuskets: Ne smemo još da se opustimo\nFudbaler sredine terena Barselone Serhio Buskets upozorio je saigrače da ne sme da bude opuštanja u ekipi, iako u Primeri imaju čak 11 bodova više u odnosu na najvećeg rivala, madridski Real.


M. D. 22. novembra 2016. 09:13\nMinistar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Aleksandar Vulin izjavio je danas, povodom tuče dve grupe migranata u centru Beograda, da će država učiniti sve kako bi zaštitila građane Srbije, ujedno apelujući na nevladine organizacije i ostale da pomoć migrantima ne dele van prihvatnih centara.\nVulin je na RTS-u rekao da je jučerašnji incident, u kojem je jedan migrant ubijen nožem, nešto što se dešava, ali da će Ministarstvo unutrašnjih poslova podići mere obezbeđenja, posebno u beogradskim parkovima.\n„Ne treba deliti pomoć van prihvatnih centara. Ne kažem da je to dovelo do sukoba, ali moramo da izbegnemo svaki rizik“, poručio je ministar.\nOn je rekao da je broj migranata koji ulaze u Srbiju smanjen, da se duže zadržavaju, ali da država kontroliše njihov broj i kretanje.\n„Manji je broj onih koji izlaze, ali je i manji broj onih koji ulaze. Trudimo se da poštujemo taj broj. Imamo prihvatne kapacitete od oko 6.000 mesta i nećemo da ih podižemo, jer Srbija neće biti parking ni za koga“, rekao je Vulin.


Počeo "Youth Fair: Rat kompanija za talente realan\nTanjug 22. aprila 2021. 12:18\nBEOGRAD – Rat kompanija za talente je realan, a kritičnost kandidata prilikom razgovora oko zapošljavanja doprinosi razvoju kompanija, poručeno je sa prvog panela dvodnevne konferencije „Youth Fair 2021“ koja je danas počela u onlajn formatu u Beogradu.\nIznoseći konkretne primere kompanijske prakse pri emplojer brendingu predstavnice Boša, Bambija, Erste banke i Hejnekena odgovorile su na pitanje – kako da izaberem najboljeg poslodavca za mene, koje mnogi mladi u Srbiji sebi postavljaju.\nOne su primetile da se situacija pri zapošljavanju mladih promenila u korist kandidata, jer su oni sada dominatniji u odnosu na kompanije.\nJelena Bigović iz Bambija rekla je da kandidati za posao sada sve češće pitaju šta je to što kompanija ima njima da ponude i konstatovala da su to novi trendovi u kojima su talenti pobedili.\nIstakla je da ta kompanija\tradi na iskrenom emplojer brendingu, jer im je bitno da se kandidati identifikuju sa Bambijem kao poslodavcem.\nAdrijana Kovčin iz kompanije Boš Srbija rekla je da raduje što sada kandidati za posao sve više biraju gde će raditi i dodala da je to probudilo i same kompanije.\nDodala je da to menja i same kompanije koje počinju da razmišljaju kako da zadrže ljude što je bitna promena.\nNaglasila je da je pri zapošljavanju neophodno da se kompanije predstave kakve u stvari jesu jer će to kandidati ubrzo otkriti.\nNavela je da je u kompanijama neophodno da zaposleni imaju pravo da kažu šta nije u redu i treba popraviti jer to same firme unapređuje.\nTamara Pajević iz Hajneken Srbija kao dobru praksu istakla je regrutaciju talentovanih za budući posao još na studijama.\nDodala je da pri odlučivanju mladih za neku kompaniju doprinosi i njen brend, da li brine o održivom razvoju, kako deluje u lokalnoj sredini, da li doprinosi samo svom biznisu ili i okolini.\nIstakla je da je od velikog značaja i odnos kompanije prema zaposlenima što je posebno došlo do izražaja tokom kovid krize.\nHana Škero Kosić iz Erste banke naglasila da je u toku selekcije mladih i talentovanih za posao najvažnija iskrenost, da oni budu to što jesu ali da se i kompanija iskreno pokaže šta je.\nKonferencija je tokom dana nastavljena sa onlajn panelom o talent menadžmentu na temu – kako da rastem uz dobrog poslodavca.\nKonferencije „Youth Fair 2021“ održava se po sedmi put a već drugi put je u interaktivnom onlajn formatu.\nPored onlajn panela omogućeni su i direktni kontakti zainteresovanih kandidata sa predstavnicima tridesetak poslodavaca od kojih su neki među najpoželjnijima u Srbiji.\nCilj ovog najvećeg karijernog događaja u regionu je povezivanje mladih sa poslodavcima, kompanijama i institucijama, kao i pružanje prilike da, u okviru besplatnih predavanja, radionica i edukacija, prošire svoja znanja iz različitih sfera.\nTokom konferencije oni će imati priliku da se upoznaju sa načinom funkcionisanja najuspešnijih kompanija u regionu i čuju kako izgleda biti deo takvog tima.


Centar studentske inicijative je Udruzenje gradjana, nastalo 05.04.2002., kao rezultat inicijative neformalne grupe gradjana, uglavnom mladih ljudi. Inicijativu za postojanje ovakvog Centra u najvecoj mjeri pokrenula je cinjenica o slaboj finansijskoj situaciji studentske populacije i zelja da se studentima olaksa pohadjanje studija, pomogne u edukaciji i pronalazenju njihovog mjesta u drustvenoj zajednici. (bs)\nUcenje na daljinu se u zadnje vrijeme, kao savremeni oblik obrazovanja, sve vise siri kako u svijetu, tako i u Bosni i Hercegovini. Tome trendu razvoja se pridruzio i Univerzitet u Sarajevu, kao vodeci univerzitet na tom polju na podrucju BiH. (bs, en)\nMostar i Hercegovina sa svojom prosloscu imaju dugu tradiciju u visokom obrazovanju. Kao prethodnica spominje se u historiji Karadjoz-begova medresa iz 1570. godine i Franjevacka teologija, koja je u Mostaru utemeljena prije vise od jednog stoljeca. (bs, en)\nUniverzitet u Sarajevu bastini tradiciju visokog obrazovanja u Bosni i Hercegovini i Sarajevu, koja ima stoljecima dugu povijest. Institucionalni poceci visokog obrazovanja su identicni univerzitetskoj tradiciji zapadne Evrope. 1531. godine Gazi Husrev-beg je u Sarajevu utemeljio Hanikah, visoku skolu sufijske filozofije, koja je 1537. godine dopunjena ustanovom na kojoj se izucavaju islamske znanosti. Prema tome, ovdje su njegovane tri discipline klasicnih katolickih univerziteta: teologija, pravo i filozofija, a postojala je i univerzitetska biblioteka. (bs, en)\nUniverzitet u Tuzli sa 34 studijska profila organizuje i izvodi nastavno-naucni proces na nivou dodiplomskog i postdiplomskog studija na 11 fakulteta na kojima studira preko 10.000 studenata. (bs, en)


Autor Mirce Jovanovski\nSporazum o poboljšanju ekonomskih odnosa Beograda i Prištine zapravo je više od toga, rekli su članovi srpske delegacije u prvim izjavama nakon sporazuma.\nZapravo, sporazum predviđa niz velikih infrastrukturnih projekata, kao i otvaranje kancelarije Američke međunarodne razvojne finansijske korporacije (DFC) u Beogradu, koja će biti jedina u regiji, što je srpska strana protumačila kao polugu koja je omogućila finansijski sporazum, uz učešće ove institucije. Sve ovo će, prema njihovim rečima, biti od velikog značaja za zemlju, ali i širi region.\nAli šta pruža dokument, koji su odvojeno potpisali američki predsednik Donald Tramp, predsednik Srbije Aleksandar Vučić i kosovski premijer Avdulah Hoti?\nNajvažnije tačke sporazuma sažete su u proširenju „Mini Šengena“, kome će se, pored osnivača Srbije, Albanije i Severne Makedonije, odmah pridružiti i Kosovo, dok potpisnici očekuju i nadaju se da će takođe će se pridružiti Crna Gora i Bosna i Hercegovina. Takođe, predviđen je završetak izgradnje autoputa od Niša do Prištine, u iznosu od 1,1 milijarde evra, te železničke pruge Priština-Centralna Srbija koja se procenjuje na milijardu evra, kroz sistem Mera za izgradnju poverenja.\nTo su projekti koji imaju širi regionalni značaj, jer „Mini Šengen“ zapravo znači manje čekanja na granici za kamione i smanjenje troškova, ali i priznavanje vladinih dokumenata. Veliki infrastrukturni projekti opisani u sporazumu takođe znače povezanost, ali i brži protok robe i ljudi, kao i značajan podsticaj ekonomskom rastu (autoput Niš-Priština i železnica pružaju Srbiji direktnu vezu sa jadranskom lukom Drač).\nAnalitičari kažu da je ovo dobra vest za ceo region, ali s druge strane, uzdržaniji ističu da još uvek nisu videli pune rezultate. Posebno, treba prvo videti kako će reagovati EU, najveći trgovinski partner Srbije, kao i Kina, uz čiju podršku Srbija gradi brze pruge od Beograda do Budimpešte (pogotovo što jedna od tačaka Vašingtonskog sporazuma primorava Srbiju da ne kupuju 5G opremu od nepouzdanih dobavljača). Pored toga, kineske kompanije su investirale u smederevsku železaru, ali su uključene i u druge projekte.\nZvanični Beograd poseban akcenat stavlja na otvaranje kancelarije Američke razvojne agencije, što se očekuje kao signal investitorima, kao i da će ta agencija biti garant za sprovođenje velikih infrastrukturnih projekata.\n„Imamo sporazum koji celom regionu daje priliku da ekonomski još više napreduje“, rekao je ministar finansija Srbije Siniša Mali, koji je naglasio da će sporazum doprineti još bržem završetku i ekonomskom razvoju čitavog regiona.\n„Dali smo sve od sebe, posebno u pitanjima koja su važna za životni standard ljudi koji žive na zapadnom Balkanu“, rekao je Mali, dodajući da se američka vlada preko DFC-a obavezala da će finansirati završetak projekta Niš- Priština, završetak izgradnje i rekonstrukcije pruge od Niša do Prištine.\nOvaj optimizam podstakla je i izjava izvršnog direktora DFC-a Adama Bellera.\n„Međunarodna korporacija za finansiranje razvoja (DFC) aktivno će podržavati ekonomsku normalizaciju između Srbije i Kosova putem Američke izvozno-uvozne banke (Exim banka) i korporacije Millennium Challenge. „DFC će otvoriti kancelariju u Beogradu za podršku ekonomskom napretku“, napisao je Beller na Tvitteru na srpskom jeziku.\nAmerička međunarodna finansijska korporacija za razvoj, kako je navedeno na njenoj web stranici, je Američka razvojna banka. DFC sarađuje sa privatnim sektorom kako bi finansirao rešenja za najkritičnije izazove sa kojima se svet u razvoju danas suočava.\nPrema medijima, ovo je zapravo američki odgovor na kinesku ekonomsku ekspanziju kroz „Novi put svile“.\nStvaranjem ove agencije, Sjedinjene Države će moći da ulože do 60 milijardi USD na tržišta u razvoju kako bi se rešila, prema onome što neki u Vašingtonu veruju, namera Kine da upotrebi dug za pokretanje „ekonomskog rata“, kažu mediji.\n„DFC čini Ameriku snažnijim i konkurentnijim liderom u globalnoj razvojnoj fazi sa većom sposobnošću za rad sa saveznicima na transformacionim projektima“, rečeno je na službenoj web stranici DFC-a, te se dodaje da zemljama u razvoju pružaju održive alternative neodrživim i neodgovornim državnim inicijativama.\nOva usluga prisutna je u Severnoj Makedoniji, gde je, prema podacima DFC-a, od 2009. do 2016. godine finansirano devet projekata u ukupnom iznosu od 15,3 miliona američkih dolara kao garancija za razvoj poljoprivrednog sektora, kao i za finansiranje vrlo malih preduzeća.\nDFC je razvio novi sistem koji procenjuje da li će se projekat finansirati – takozvani Impact Quotient (IQ) sistem za merenje uticaja. IQ sistem ima tri glavna stuba: ekonomski rast, integraciju i inovacije. U svakom od njih postoji niz mogućih razvojnih ciljeva, poput stvaranja novih radnih mesta, inkluzivnih lanaca snabdevanja ili novih struktura finansiranja koje privlače novi kapital.\nTo pokazuje da američka agencija obezbeđuje sredstva za održive projekte i da novac nije samo reč.\nMeđutim, u Srbiji su uvereni da će DFC sufinansirati velike infrastrukturne projekte i kažu da su posvećeni pružanju jeftinih kredita za podršku malim i srednjim preduzećima. Ali takođe da će samo njegovo prisustvo u Beogradu biti snažna poruka Amerikancima i investitorima iz drugih zemalja.\nNeki ekonomisti tvrde da bi ovo mogla biti prekretnica u američkim investicionim fondovima u Srbiji i na Balkanu, a dugoročno će doneti nova radna mesta i dodatne prihode u državne budžete. / Ibna


I penzionerima će novčana pomoć biti isplaćivana sukcesivno - Penzin\nSiniša Mali, ministar finansija kaže da je jednokratna pomoć od 100 evra počela da se isplaćuje od 15. maja na račune prvih 950.000 penzionera. Ostalim penzionerima novac će biti sukcesivno uplaćivan na svakih pet dana, baš kao što je najavljeno da će biti isplaćivano građanima koji za novčanu pomoć moraju da se prijave.\nPenzioneri i primaoci novčane socijalne pomoći čine oko dva miliona građana. Oni automatski primaju jednokratnu novčanu pomoć, te nema potrebe da se prijavljuju.\nKako je objasnio Mali, isplata jednokratne novčane pomoći od 100 evra počela je isplatom za oko 950 hiljada penzionera koji imaju tekući račun u Banci „Poštanska štedionica“. Među ove penzionere spadaju i oni koji penziju primaju na kućnu adresu, odnosno kojima je otvoren namenski račun u toj banci. Penzije na kućnu adresu prima ukupno 305.200 penzionera.\nDakle, prvo je, 15. maja, jednokratna pomoć isplaćena za oko 100 hiljada penzionera. Zatim je nastavljeno sa uplatom prvo za penzionere koji primaju preko „Poštanske štedionice“ i kojima poštari isplaćuju penzije na kućnu adresu.\n„Danas (16. maj), u filijalama ‘Poštanske štedionice’ penzioneri mogu da podignu svojih 100 evra jednokratne pomoći u dinarskoj protivrednosti… Penzionerima koji penziju primaju na kućnu adresu, odnosno koji nemaju tekući račun u toj banci, ‘Poštanska štedionica’ otvorila je poseban namenski račun za uplatu jednokratne pomoći. Novac će moći da podignu u svih 185 ekspozitura ‘Poštanske štedionice’, kao i na šalterima pošta“, objasnio je Mali.\nDrugim penzionerima, koji imaju otvorene tekuće račune u poslovnim bankama, jednokratna pomoć će biti isplaćena u narednim danima.\nIsplate putem drugih banaka\nKako su redakciji portala Penzin javili čitaoci, pojedine banke su počele sa isplatom jednokratne pomoći svojim klijentima koji preko njih primaju penziju. Dakle, kao što pojedine banke ne čekaju da im Fond PIO isplati penzije, već određenog dana u mesecu omoguće svojim klijentima penzionerima da mogu da podignu penziju, tako pretpostavljamo i sada omogućavaju raniju isplatu pomoći iako im sredstva još uvek nisu uplaćena.\nKako bilo, ukoliko penzioner još uvek nije primio jednokratnu pomoć, najbolje je da se obrati svojoj banci, banci preko koje prima penziju. Većina banaka je obaveštenje o datumu početka isplate jednokratne pomoći već postavila na svoju internet-stranicu.\nIzvori: Novosti, N1\nDOPUNA 18. MAJ, VEČE: Jednokratna novčana pomoć za preostalih 650.000 penzionera biće uplaćena 19. maja. Tog istog ili narednog dana, penzioneri će moći da podignu najavljenih 100 evra u dinarskoj protivvrednosti.\nV: Novčana pomoć za preostalih 650.000 penzionera – 19. maja\nTags:bankejednokratna pomoćjednokratna pomoć penzionerimanovčana pomoćPoštanska štedionicaSiniša Mali\nSlovenački penzioneri dobijaju energetske vaučere


Izvor: NoviMagazin.rs, 29.Avg.2018, 23:08\nTahiri je za list Danas od četvrtka, navela i da predlog o promeni granica služi "hegemonističkim ambicijama Srbije" o stvaranju "Velike Albanije" na štetu drugih nacija, a podstaknut je "obnovljenim geopolitičkim ambicijama Rusije koja pokušava >> Pročitaj celu vest na sajtu NoviMagazin.rs << da proširi svoj uticaj na Balkanu".\nPrema njenim rečima, postoje dva principa koja se nadmeću na Balkanu od okončanja ratova 1999. godine, a jedan je mirovni projekat koji je u skladu sa zakonom i predstavlja smernicu za evropsku i evroatlantsku integraciju šest zapadnoblakasnih država.\nTaj princip u skladu je s evropskim vrednostima dobrosusedskih odnosa i regionalne saradnje, dok drugi vodi promeni granica i etničkih država Balkana, ukazala je ona.\n"Ukoliko ovaj drugi princi dobije bilo kakvu podršku, to bi značilo otvaranje pitanja promene granica na celom Balkanu i redizajniranje postojeće mape država i ja ne verujem da se to može desiti mirnim putem, imajući u vidu istorijske lekcije iz ovog regiona", kazala je Tahiri.\nOna je navela da je uverena da će velike sile podržati sporazum koji je utemeljen na pincipima novih država nastalih iz bivše Jugoslavije, jer su upavo one pomogle da se "okonča rat i ostvari sloboda i izgradi državnost Kosova".\nTahiri je ocenila i da Srbija treba da preuzme odgovornost za genocid nad Kosovom i Albancima, kao i da bude spremna na ratne odštete i procese sukcesije.\nBivša šefica tima Prištine za pregovore s Beogradom Edita Tahiri izjavila je da se čvrsto protivi ideji promene ili korekcije granica, kao i razmene teritorije, jer takva rešenja mogu da donesu nestabilnost i ratove na Balkanu.Tahiri je za list Danas od četvrtka, navela i da predlog o promeni granica...


Crnogorski građani za godinu uštedjeli 210 miliona - preduzetnica.me\nPočetna»Kolumne»Biznis i Ekonomija»Crnogorski građani za godinu uštedjeli 210 miliona\nod autorke Edita Dautović dana\t 18/06/2022 0 Komentari\nDa štednja u bankama poraste za četvrtinu najviše su doprinijeli nerezidenti. Oni su od prošlog aprila u domaće finansijske institucije prenijeli 393,45 miliona eura, pa njihovi ukupni depoziti iznose 1,25 milijardi. Domaći građani za godinu su uštedjeli 210 miliona eura, piše Pobjeda.me.\n– U ukupnim depozitima dominirali su depoziti stanovništva sa 33,95 odsto. Oni su na kraju aprila iznosili 1,48 milijardi eura – navodi se u biltenu CBCG.\nDepoziti privrede bili su 1,24 milijarde i porasli su 242 miliona eura. Kada je riječ o ročnosti, depoziti po viđenju činili su 74,75 odsto ukupnih, a oročeni 20,75 odsto. Od toga je većina depozita ročnosti od tri mjeseca do godine 46 odsto, a od jedne do tri godine 35 odsto.\nVrijednost odobrenih kredita na kraju aprila iznosila je 3,54 milijarde eura, što je 7,7 odsto više nego u istom periodu prošle godine.\n– Po osnovu kredita, banke su najviše potraživale od privrede i stanovništva – 77 odsto – pokazuju podaci CBCG.\nU aprilu su krediti banaka odobravani po prosječnoj nominalnoj kamati od pet odsto, odnosno po efektivnoj od 5,71 odsto.\nNominalne kamate mikrofinansijskih institucija bile su znatno veće i iznosile su 20,53 odsto.\nBilansna suma banaka dostigla je 5.568,78 miliona eura, što je godišnji rast od 19,26 odsto.\n– Ukupan kapital banaka na kraju aprila je vrijedio 615,34 miliona eura i bilježi\nrast od 2,43 odsto na godišnjem, odnosno 0,56 odsto na mjesečnom nivou – dodaje se u biltenu CBCG.\nSvih jedanaest banaka koje posluju u Crnoj Gori bile su likvidne u aprilu, a njihova ukupna aktiva iznosila je 1,47 milijardi eura, što je godišnji rast 410 miliona ili 38,5 odsto.\n– Koeficijenti likvidnosti za bankarski sistem u cjelini u aprilu su, na dnevnom i dekadnom nivou, bili iznad propisanih minimuma – navodi se u dokumentu vrhovne monetarne institucije.\nObavezna rezerva banaka izdvojena kod CBCG bila je 224,47 miliona eura i bilježi rast od 39,80 miliona eura ili 21,55 odsto godišnje.\n– Efektivna stopa obavezne rezerve, mjerena odnosom izdvojene obavezne rezerve i ukupnih depozita, iznosila je 5,13 odsto i bilježi pad u odnosu na april 2021. godine kada je iznosila 5,30 odsto – zaključuje se u biltenu.\nPrethodni PostIsplaćeno 16,9 miliona eura za 5.230 odštetnih zahtjeva\nSljedeći Post Abazović radnicima Toščelika: Mogućnosti države su ograničene ali ćemo učiniti sve da sačuvamo vaše interese


Španski proizvođač nameštaja Missana predstavio je svoj novi proizvod – šarenu modularnu sofu koja neodoljivo podseća na džinovsku stonogu...\nOvaj novi modularni sistem sedišta inspirisan je oblikom stonoge i u suštini predstavlja zabavnu mekanu klupu koja se istovremeno igra: kako sa oblicima, tako i sa bojama koje mogu da se razvijaju i menjaju u skladu sa potrebama svakog prostora.\nU pitanju je prvi modularni sistem pomenutog brenda koji je naglasak stavio na funkcionalnost, ali i originalan dizajn koji se sastoji od samo tri modula (naslon, pravi i zakrivljeni). Dizajneri koji su radili na ovom projektu podsetili su se svog detinjstva, odnosno perioda kada su istraživali zanimljiv, okrugli oblik stonoge i, fascinirani njime, došli na ideju da stvore elegantan komad nameštaja koji je u stanju da se savija i pomera.\nDanas postoji potreba da se stvore prostori prilagodljivi svim vrstama projekata, bilo kancelarijskih, ugostiteljskih ili stambenih. Svesni ove potrebe, kreativci iz Missane su osmislili savršeno rešenje u vidu funkcionalne tapacirane klupe koja je pogodna za svaku prostoriju.\nNe samo da će ova džinovska stonoga sa metalnom konstrukcijom biti najpraktičnije i najudobnije rešenje za sve one prostore gde se traži sedište više, već će (zahvaljujući svojim živopisnim bojama) biti savršen način da se svakom enterijeru doda jedinstven i moderan izgled.


19.01.2021 / 13:43 Ostali sportovi - Bjelašnica\nSkijaški kup "Srebrna lisica" bit će održan u subotu 23. i nedjelju 24. januara na Bjelašnici, u okviru zvaničnog kalendara takmičenja Ski saveza BiH.\nKup "Srebrna lisica" je jako važan za razvoj i promociju alpskog skijanja u BiH jer omogućava mladim skijašima stjecanje takmičarskog iskustva te doprinosi njihovom daljem skijaškom razvoju. Također, ovo takmičenje doprinosi promociji Bjelašnice kao skijališta i kao atraktivne turističke destinacije, saopćeno je iz Ski kluba "Bjelašnica".\n"Srebrna lisica" je već dobila poziciju regionalnog takmičenja i samim tim gostovanje stranih takmičara ne izostaje pa je tako prethodnih godina bilo skijaša iz Srbije, Hrvatske i drugih zemalja regiona.\nI ove godine će učestvovati veliki broj takmičara iz BiH koji će se takmičiti u disciplinama veleslalom i slalom. Kategorije takmičara su djevočice i dječaci u dobi od šest do 16 godina.\nPočetak takmičarskog dijela počinje u subotu 23. januara u 08.00 sati sa disciplinom veleslalom, dok će se proglašenje pobjednika takmičenja odvijati nakon takmičenja u pojedinim disciplinama u ciljnom prostoru.\nFutsal reprezentacija BiH u Bukureštu nada se trećoj pobjedi u kvalifikacijama\n11:11 KORONAVIRUS Porast zaraženih koronom u Srbiji ugrožava proces vakcinacije


Pravosudne institucije u BiH trebaju biti otvorenije prema građanima - Zašto ne\nOktobar 17, 2018\t Admin\nPravosudne institucije u BiH imaju nizak stepen otvorenosti prema građanima i zadovoljavaju tek oko 40% postavljenih indikatora u istraživanju koje je UG Zašto ne provelo za 2017. godinu u saradnji sa partnerima iz regionalne mreže “ActionSEE”, u okviru projekta Regionalni Indeks Otvorenosti.\nIndeks otvorenosti mjeri stepen do kojeg su institucije zemalja Zapadnog Balkana otvorene prema građanima i društvu, na osnovu četiri principa: transparentnost, pristupačnost, integritet i učinkovitost. Istraživanje je provedeno u 6 zemalja: Bosni i Hercegovini, Srbiji, Crnoj Gori, Makedoniji, Albaniji i Kosovu.\nTužilaštva u BiH zadovoljavaju ukupno 41% indikatora i nalaze se na trećem mjestu u regionu, iza Crne Gore (65%) i Kosova (46%). Sa druge strane, sudovi zadovoljavaju tek 26% indikatora otvorenosti, što je rezultat koji Bosnu i Hercegovinu stavlja na posljednje mjesto. Najbolja u ovoj oblasti je Crna Gora, čiji su sudovi zadovoljili 57% indikatora otvorenosti.\nOvim istraživanjem je obuhvaćeno ukupno 11 tužilaštava, i to: pet kantonalnih tužilaštava (FBiH), tri okružna tužilaštva (RS), oba entitetska tužilaštva, te Tužilaštvo Bosne i Hercegovine. Najbolji rezultat je ostvarilo Okružno Javno Tužilaštvo Banja Luka, koje je zadovoljilo 61% postavljenih indikatora, dok najlošiji rezultat ima Okružno Javno Tužilaštvo Doboj, koje je zadovoljilo tek 21% indikatora.\nUkupno 18 sudova sa svih nivoa vlasti u BiH obuhvaćeno je istraživanjem, i to: četiri osnovna suda u Republici Srpskoj, dva okružna suda u Republici Srpskoj, osam opštinskih sudova u Federaciji BiH, dva privredna suda iz Republike Srpske, te vrhovni sudovi Federacije i Republike Srpske. Najbolje je rangiran Opštinski sud u Livnu sa 35% ispunjenih indikatora, dok je najlošiji rezultat ostvario Privredni sud u Trebinju sa tek 16% ispunjenih indikatora.\nTužilaštva u Bosni i Hercegovini zadovoljavaju 44% postavljenih indikatora u pogledu principa pristupačnosti, a kako bi se ovaj procenat poboljšao, institucije trebaju objavljivati informacije za koje je odobren Zahtjev o pristupu informacijama, te registar informacija koje imaju u svom posjedu. Podaci koji se objavljuju bi trebali biti u open data formatu, te je potrebno sprovesti i odgovarajuće treninge kako bi se osobe koje su zadužene za objavu podataka upoznale sa open data formatima, te usvojile praksu objavljivanja tih podataka u mašinski čitljivim formatima. Tužilaštva bi trebala objavljivati i Vodiče za pristup informacijama, te kontakte osobe ili osoba zaduženih za postupanje po ovim zahtjevima.\nU oblasti pristupačnosti, sudovi u Bosni i Hercegovini zadovoljavaju tek 24% postavljenih indikatora, a problemi koji su ustanovljeni odnose se na neobjavljivanje presuda sa objašnjenjima, neobjavljivanje informacija za koje je odobren zahtjev za pristup informacijama, nepostojanje posebnih odjela za komunikaciju sa javnosti, nepostojanje elektronskih baza sudskih presuda i drugi.\nPrincip učinkovitosti tužilaštva u BiH su zadovoljila sa 52%, što je ujedno i najveći zabilježeni procenat kada je u pitanju neki od principa otvorenosti. Obzirom da su u ovoj oblasti indikatori vezani prije svega za izvještaje o učinku, primijećeno je da se izvještaji ne dostavljaju nadležnim u za to određenom roku, te da bi se u godišnje izvještaje trebali uključiti i podaci o disciplinskim mjerama i žalbama protiv tužioca.\nSudske institucije u BiH, sa druge strane imaju jako loš učinak od samo 8% ispunjenih indikatora u pogledu ovog principa. Ključni uočeni problemi odnose se na manjak informacija o disciplinskim mjerama i žalbama podnijetim protiv sudija, neobjavljivanje statistika o broju slučajeva, trajanju procesa i broju donesenih presuda i sl. Dodatni problem je činjenica da se izvještaji ne šalju nadležnim institucijama na vrijeme.\nU oblasti integriteta, tužilaštva u BiH su ispunila 38% indikatora, a glavni identificirani problemi su nedostatak planova integriteta i neobjavljivanje etičkih kodeksa, te je za poboljšanje rezultata iz ove oblasti potrebno objaviti Etički kodeks za tužioce na web stranicama tužilaštava kao i izraditi i objaviti Plan Integriteta. Sudovi u BiH su ispunili 23% zadanih indikatora u oblasti integriteta, a u pogledu principa integriteta prisutni su isti problemi kao i u slučaju tužilaštava. Najveći uočeni problemi se također odnose na nepostojanje planova integriteta kao i neobjavljivanje Etičkog koda za sudije.\nU oblasti transparentnosti, tužilaštva u BiH su zadovoljila 38% postavljenih indikatora. Pozitivno u ovoj oblasti je što skoro sva tužilaštva redovno osvježavaju sadržaj na svojim web stranicama, te što više od polovine tužilaštava objavljuje imena i kontakte tužilaca na web stranicama, ali i dalje postoji značajan broj propusta koji su uočeni tokom monitoringa. Da bi se stanje popravilo, onako kako to nalažu standardi transparentnosti, bilo bi potrebno na web stranicama objaviti podatke o plaćama tužilaca na web stranicama; objaviti trenutne strategije po kojima djeluje tužilaštvo, kao i godišnje planove rada, objaviti organograme institucija, te uspostaviti online oglasne ploče na web stranicama institucija.\nSudovi u Bosni i Hercegovini najbolji rezultat imaju iz oblasti transparentnosti i ispunjavaju 36% indikatora. Većina uočenih problema u ovoj oblasti je identična kao i u tužilaštvima i odnosi se na neobjavljivanje programa rada, iznosa plata sudija, organograma niti dokumenata kojima se osigurava transparentnost.\nDetaljna analiza dostupna na linku ispod:\nOtvorenost pravosudnih institucija u regionu i BiH


Dodik: Potrebno jedinstvo o važnim pitanjima za Srpsku - mojKontakt portal - Radio Televizija Kontakt\n18. 01. 2022.\nDodik: Potrebno jedinstvo o važnim pitanjima za Srpsku\n#izdvajamo RS BiH VIJESTI\nBy Jelena Đurović / 11. 05. 2021.\nSrpski član i predsjedavajući Predsjedništva BiH Milorad Dodik pozvao je vladajuće stranke i opoziciju da se ujedine na tačkama koje su egzistencijalno važne za Republiku Srpsku i srpski narod u BiH.\nKako je moguće da mi ne možemo da napravimo kompromis bar po tim pitanjima – upitao je Dodik, obraćajući se danas u Narodnoj skupštini Republike Srpske.\nDodik smatra da vladajuće stranke i opozicija treba da se izdignu iznad dnevnopolitičkih nadmudrivanja.\nCijeli svijet se bavi nekima non-pejperima i svi su rekli šta misle o tome, samo Republika Srpska nije rekla, a o njoj je riječ. I kada to postavimo na dnevni red, lideri opozicije tvrde da neće o tome da govore jer je to neka laž i podvala – istakao je Dodik.\nOn je naveo da je Republika Srpska, koja nema međunarodno priznati legitimitet u smislu članstva u UN, uspjela da dobije od Kine i Ruske Federacije komercijalne isporuke vakcina.\nDodik je rekao da Srpska danas ima 200.000 komercijalnih vakcina, dok FBiH nije uspjela da nabavi nijednu komercijalnu vakcinu jer je sve što je dobila bilo putem donacija.\nOn je rekao da se javni dug Republike Srpske nalazi u okviru dozvoljenog, dok FBiH nema jedinstveno iskazani nivo javnog duga opština, kantona, gradova i javnih preduzeća.\nDodik je podsjetio da je za izgradnju nove zgrade Vlade Republike Srpske uzet kredit u iznosu od 140 miliona KM koji je isplaćen, ističući da ta zgrada i danas funkcioniše, te da je ista kao onda kada je napravljena bez ikakvih manjkavosti i nedostataka.\nSRPSKA SE ZALAŽE ZA RAZGOVORE I NE SPROVODI PROCES SECESIЈE IZ BiH\nDodik je rekao da Republika Srpska ne sprovodi proces secesije iz BiH, ali da se zalaže za razgovore o mogućim rješenjima u BiH.\nVeoma je važno da u kontinuitetu razgovaramo o značajnim temama, jer je Narodna skupština najviši organ u Republici Srpskoj. Mnogo je prevara u sprovođenju Dejtonskog mirovnog sporazuma, a međunarodno pravo i ugovori su prekršeni – rekao je Dodik.\nOn je istakao da je potrebno voditi politiku smislenog rješavanja problema u BiH.\nDanas je zimski Krstovdan, dan strogog posta\nBy Davor Damjanovic / 18. 01. 2022.\nPrvi gradonačelnik koji učestvuje u ovoj manifestaciji: Stanivuković pliva za Časni krst\nBy Davor Damjanovic / 17. 01. 2022.\nGruško: NATO zna šta Rusija može da preduzme\nU Srbiji skraćen karantin za kovid pozitivne osobe\nNova spona Srbije i Srpske: Završeni najteži radovi na mostu\nCvijanović i Krivokapić ozvaničili ukidanje putarine\nU Tuzli počelo otkopavanje hiljada tona opasnog otpada\n“Neka me blokiraju i zatvore”: Noletov prijatelj iz Banjaluke opleo po svima\nPronađeno tijelo nestalog Banjalučanina\nU Karanovcu pronađeno tijelo Zorana Pekeza: Vozač se utopio, na tijelu ima opekotine\n“Svidjelo vam se ili ne”: Lajović razvio Novakovu zastavu nasred terena\nSatima stajali u redu, pa im rečeno da više nema testova


Vesti online / Vesti / Svet / Francuska nije dala Rusiji vojne brodove, nastala nova pomorska sila\nFrancuska nije dala Rusiji vojne brodove, nastala nova pomorska sila\nOdbijanjem Francuza Rusija samo podstaknuta na stvaranje nove sile\nVojni stručnjak Aleksander Sitnikov objasnio je kako je Rusija nakon svega ipak dobila "Mistral", piše "Sputnik".\nFrancuska je te brodove i pravila za Rusiju, ali je odbacila dogovor pod pritiskom Vašingtona, alli i usled ulaska Rusije u rat u Siriji, što zvanični Pariz nije odobravao, da bi ih na kraju prodala Egiptu za 950 miliona evra, i vratila Rusiji depozit.\nRuska mornarica prilagodila je nakon toga helikoptere "Ka-52K" da bi mogli da se koriste sa "Admirala Kuznjecova".\n* Egipat demantovao Poljsku : Zbog čega bi "mistrale" prodali za dolar?\nSvaki "Mistral" može da nosi po 16 jurišnih letelica, ali će Kairo najverovatnije kupiti samo po osam za svaki.\nNadalje, ističe analitičar, postoje dokazi koji sugeršu da će se Rusija pridružiti Francuskoj u tehničkom održavanju brodova i obučavati egipatske posade.\nI tu nastupa Rusija\nMoskva je sarađivala sa Francuzima da prodaju "Mistrale" posebno Egiptu, gde su odnosi sa Vašingtonom narušeni 2013. godine, kada je vojska svrgnula predsednika Mohameda Morsija kojeg su podržavale SAD.\nŠto se tiče francusko-rusko-egipatske saradnje na Mistralima, Sitnikov je naglasio da "od samog početka rasprave o pojedinostima prodaje 'Mistrala' je jasno da bi egipatska mornarica trebala aktivnu pomoć ruskog Ministarstva odbrane".\nUostalom, "nosači su bili izgrađeni u skladu sa ruskim zahtevima i ruskim standardiima, a njihova obnova prema NATO standardima bila je tehnički izvodljiva, ali preskupa".\nSVET "Inspektori su tu, ali Rusi ometaju - cilj da dokazi nestanu"\nSRBIJA Akcionari odustali - Rusija pobedila Hodorkovskog?\nSVET Makron: Putinova ideja o demokratiji nije moja


Predstavljen projekat "DM inkubatora" - JUGPRESS\nPredstavljen projekat “DM inkubatora”\nPostavio: Jugpress Oktobar 10, 2018\nU Centru za stručno usavršavanje u obrazovanju Kompanija „dm drogerie markt“ predstavila je projekat „dm inkubator“ koji srpskim proizvođačima pruža mogućnost da razviju svoj proizvod i plasiraju ga na domaće tržište kroz lanac dm prodavnica, kako bi doprinela razvoju domaće proizvodnje i konkurentnosti domaćih proizvoda na našem tržištu. Promocija je organizovana u saradnji sa Centrom za razvoj Jablaničkog i Pčinjskog okruga.\nRukovodilac sektora nabavke i marketinga i sektora logistike „dm drogeria markt“, Predrag Petrović kaže da mogućnost za prijavu na konkurs imaju mikro, mala, srednja preduzeća ili startap kompanije koje imaju inovativni proizvod napravljen od pretežno domaćih sirovina koji sadrži u određenom procentu voće, povrće, ili lekovito bilje poreklom iz Srbije i nije u ponudi nijednog trgovinskog objekta u Srbiji. Prednost će imati organski proizvodi, a „dm drogerie markt“ će odabranim proizvodima koji pobede na konkursu pružiti mentorstvo, kompletnu maketing podršku i pozicioniranje u dm objektima u Srbiji.\nPrijava učesnika će se vršiti putem portala www.dm-inkubator.rs. Konkurs je otvoren do 30. novembra 2018. godine.\nOvaj projekat „dm drogerie markt“ realizuju u saradnji sa USAID Projektom za konkurentnu privredu, Razvojnom agencijom Srbije i Nacionalnim udruženjem za razvoj organske proizvodnje Serbia Organica.


REŠAVANJE PROBLEMA ZAGAĐENJA VAZDUHA BASF pokrenuo program finansiranja STARTAP ideja, NAJBOLJEM 5.000 evra, počele PRIJAVE – Plodna Zemlja\nEvropski lider u istraživanju i razvoju i najveća nemačka hemijska kompanija BASF, raspisuje regionalni konkurs za investiranje u domaću startap scenu, sa posebnim fokusom na one startape čija rešenja doprinose održivom razvoju. Prijave za BASF Start-up Science počinju danas i traju do 1. novembra u ponoć. Minimalna nepovratna novčana sredstva određena za najbolje ideje iznosi 5.000 evra, a najbolji startapi ostvariće priliku za dalje finansiranja od strane BASF-a.\n„Često naiđemo na vest o nečijoj dobroj zamisli, ali retko vidimo šta se dalje desilo sa njom. Mnogo je i onih projekata za koje nikada nismo imali priliku ni da čujemo, jer su zbog nedostatka inicijalnih sredstava njihovih tvoraca ostali samo na papiru. Nezavisno od toga da li se ideja odnosi na energetsku efikasnost stanova, proizvode za prečišćavanje vazduha, smanjenje izduvnih gasova ili nešto drugo, BASF nudi novčanu podršku. Želimo da i inovatori razviju svoje projekte do kraja”, objašnjava Franko.\nFranko dodaje da će najbolja ideja biti nagrađena sa najmanje 5.000 evra:\n„BASF ima jedan od najvećih odseka za istraživanje i razvoj na svetu i može podržati razvoj startapa do kraja. Naravno, kao i na svakom velikom startap takmičenju, investitor se može opredeliti za više dobrih ideja ili se odlučiti da ne podrži ni jednu od njih. Šta god da bude krajnja odluka, BASF je obezbedio investiciju od 5.000 evra za najbolje rešenje po izboru stručnog žirija.”\nPravo učešća na konkursu BASF Start-up Science imaju startap ideje pojedinaca ili timova od 18 do 35 godina, a projekat može biti u početnoj ili poodmakloj fazi razvoja. Dodatne informacije o konkursu, uslovima i načinu za prijavljivanje dostupne su na veb sajtu www.start-up- science.com\nTagoviBASF Konkurs Startap


► Brnabić: Predložiću obavezu nošenja zaštitne maske u zatvorenom prostoru za\n13.07.2020 | 16:05h ► 18:12h Beograd\nBrnabić je rekla da je u poslednja 24 časa 159 osoba hospitalizovano u Srbiji zbog koronavirusa.\nIznela je da su zbog težine stanja 40 respiratora poslati u opšte bolnice i u onim gradovima u kojima ih do sada nije bilo: Valjevu - sedam, Smederevskoj Palanci - tri, Požarevcu - pet, Paraćinu - pet, Zdravstvenom centru u Užicu - dva, beogradskom KBC Zvezdara još dva i KC Vojvodine još 25 respiratora.\n"To pokazuje koliko je ozbiljna ova borba i koliko je teška ova bolest", rekla je Brnabić.\nBrnabić je uputila "molbu da se ljudi ne okupljaju" jer je to "atak na zdravstveni sistem".\n"Verovatno ćemo u narednih nekoliko dana videti razultate ovih protesta i nekih javnih okupljanja i proslava. Može da se desi da ponovo vidimo porast broja novozaraženih. Izuzetno je važno da svi poštujemo ove mere", kazala je Brnabić.\nOna je rekla da država ima sve što je potrebno za borbu s koronavirusom, između ostalog i 180.000 testova u magacinima.\nBrnabić: Testiranje Srbiju dnevno košta do 500.000 evra, Šabac prvi po broju pozitivnih\nPremijerka Srbije Ana Brnabić izjavila je danas da ima dovoljno PCR testova ali da ne mogu da se testiraju svi koji imaju neki od simptoma zbog kojih sumnjaju na koronavirus, ili prosto zato što to žele, zato što bi to značilo da država daje "300.00 do 500.000 evra dnevno na testove kada je procenat zaraženih između jedan i tri odsto".\nBrnabić je na konferenciji za novinare Kriznog štaba Vlade za borbu protiv epidemije koronavirusa odgovarajući na pitanja novinara rekla da bi u slučaju da se testiraju svi "imali po 15.000 PCR testova dnevno, što košta 1,5 miliona evra", što je navela da je "besmisleno jer nema tih laboratorija i tih ljudi koji će u tri smene da iščitaju rezultate".\nPrema njenim rečima zdravstveni sistem pokušava da masovno testira isključivo one za koje se opravdano sumnja da mogu biti pozitivni na koronavirus.\nOna je rekla da Šabac poslednjih dana prednjači po broju pozitivnih na koronavirus, i da je država otvorila tamošnji Veterinarski institut da se obrađuju testovi.\nOna je rekla da nema ništa protiv da se u testiranje građana na koronavirus uključe i privatne zdravstvene ustanove, ali da ne mogu da privatne laboratorije da obrađuju PCR testove, a da ako ima takvih "država nema problem da im da dozvolu".\nBrnabić je rekla da je trenutno zbog koronavirusa hospitalizovano 4.451 osoba u Srbiji.


Savet Evrope pozvao Ameriku da ukine smrtnu kaznu - 25.04.2017, Sputnik Srbija\nSavet Evrope pozvao Ameriku da ukine smrtnu kaznu\nSavet Evrope pozvao je Sjedinjene Američke Države na ukidanje smrtne kazne nakon niza pogubljenja koja su izvršena u državi Arkanzas na jugu SAD. 25.04.2017, Sputnik Srbija\nvesti, svet, savet evrope\n© Foto : PixabayŠpric\nSavet Evrope pozvao je Sjedinjene Američke Države na ukidanje smrtne kazne nakon niza pogubljenja koja su izvršena u državi Arkanzas na jugu SAD.\n„Ovo je veoma uznemirujuće i protivi se globalnoj težnji ukidanja ove nehumane i zastarele kazne. Mi apelujemo na SAD kao posmatrača u Savetu Evrope da se uzdrže od daljih pogubljenja“, navodi se u saopštenju Saveta Evrope.\nIzvršenje smrtne kazne odloženo — sedativu istekao rok!\n15 April 2017, 23:43\nKako je preneo AFP, u žurbi da pogube nekoliko osuđenika pre nego što istekne rok smrtonosnoj injekciji, u državi Arkanzas vlasti su juče pogubile dva zatvorenika što je prvo dvostruko pogubljenje u SAD u poslednjih 17 godina.\nDžek Džouns i Marsel Vilijams obojica osuđeni na smrt 1990-ih godina, pogubljeni su uz pomoć smrtonosne injekcije nakon što je sud odbio njihove poslednje žalbe.


"SZR Pavlinji" Fabrika sirkove metle, porodična tradicija duga 40 godina\nKao proizvod dugogodišnje tradicije i iskustva u proizvodnji sirka i sirkovih metli fabrika sirkove metle “SZR Pavliniji” osnovana je pod ovim imenom 2006 god.\nOvaj dobro zasnovan i razvijen porodični biznis započeo je Adam Boćanski pre više od 40 godina u jednom malom slovačkom selu Selenča na severozapadu Vojvodine. On je bio jedan od pionira metlarskog zanata kao i jedini majstor za izradu metlarskih mašina u okrugu. Metlarski posao danas nastavlja treća i četvrta generacija porodice Pavlinji.\nFabrika 2015 godine seli svoj centralni pogon u novu halu u obližnje mesto Bač dok je deo manjeg posla zadržan i u Selenči.\nIzvoz sirkovih metli u region, zemlje Evropske Unije (EU) i Russiju\nNekada mala firma, a danas jedan od glavnih izvoznika na regionalnom i trižištu evropske unije (EU), sa dobrim plasmanom u zemlje bivšeg istočnog bloka a posebno Rusiju.\nPrepoznatljiv kvalitet i pristupačne cene naših sirkovih metli ističu nas od konkurencije, pa nas kupci mogu pronaći na tržištu Bosne, Hrvatske, Slovenije, Mađarske, Austrije, Nemačke, Belgije, Slovačke, Češke, Poljske, Ukrajine, Belorusije i Rusije.\nFabrika sirkove metle “SZR Pavliniji” nalazi se u Južno-Bačkom okrugu AP Vojvodine Republike Srbije, u opštini Bač, na granici Evropske Unije, 14 km od Hrvatske i 70 km od Mađarske granice. Naš pogon i skladišta se nalazi na magistralnom putu te nam omogućava veoma brz pristup i slanje prozvoda na željene destinacije.\nJedan od veoma bitnih kvalitetnih karakteristika naših prozvoda jeste da su one u potpunosti ekološki biorazgradive i da ne zagađuju čovekovu okolinu i prirodu. Sirkova metlica i drvena drška se mogu upotrebiti za proizvodnju bio mase i komposta, dok se plastična žica i metalna vrpca mogu reciklirati u dostupnim fabrikama za reciklažu.\nRazlog našeg dobrog pozicioniranja i plasmana na evropsko tržište je dugogodišnja tradicija i kvalitet. Kvalitet se kontroliše počevši od proizvodnje repromaterijala pa sve do krajnjeg proizvoda.\nSirovinska baza naših proizvoda jeste sirak koji potiče sa naših Vojvođanskih polja i po kvalitetu nadmašuje čitav balkanski region, AP Vojvodina odnosno Srbija ulazi među 3 svetska prozvođača ove sirovine, a po kvalitetu je na prvom mestu.


EXPRES VESTI - Muslin zvanično novi selektor Srbije\nSlavoljub Muslin zvanično je imenovan za novog selektora Srbije\nNovi selektor fudbalske reprezentacije Srbije Slavoljub Muslin rekao je danas da je pred njim veliki posdao jer svi očekuju plasman na Mundiojal u Rusiji i poručio da će igrači ubuduće morati sa mnogo više žara igraju za državu i nacionalni dres.\n"Velika je čast, ali i obaveza biti selektor. Svi očekuju da se kvalifikujemo na veliko takmičenje posle šest godina pauze, veliki posao je pred nama, ne samo za mene, nego za sve i moraćemo brzo početi da radimo", izjavio je Muslin za B92.\n"Možda je trebalo pustiti neke selektore da idu do kraja. Ipak, najveći krivci su igrači, pokušaću da im dam ljubav prema dresu, da igraju sa više žara, želje. Motivacija je veoma važna jer se za reprezentaciju ne igra za novac, već iz ljubavi prema zemlji. Sve naše komšije iz SFRJ to imaju, ako uspemo to da rešimo, uz kvalitet koji imamo, ali i tešku grupu verujem u uspeh", poručio je Muslin.\nPrema njegovim rečima grupa je teška, iako nema zvučnog rivala.\n"Vels, Austrija i Irska su jaki protivnici. Niko ne može da se pobedi bez jakog zalaganja i to je prvi uslov za igranje u reprezentaciji", zaključio je Muslin.\nMuslin je na današnoj sednici Odbora za hitna pitanja FSS imenovan za naslednika Radovana Ćurčića.\n"Sa Muslinom će biti potpisan ugovor do kraja predstojećeg kvalifikacionog ciklusa za Svetsko prvenstvo koje će 2018. godine biti održano u Rusiji, uz automatsku opciju produžetka do eventualnog plasmana u baraž ,kao i na sam završni deo Mundijala u slučaju učešća našeg najboljeg nacionalnog tima na svetskoj smotri", navodi se u saopštenju FSS\nNekadašnji trener Crvene zvezde na klupi državnog tima debitovaće 25. maja u Užicu protiv Kipra.\nMuslin je tokom karijere vodio francuske klubove Brest, Po, Bordo, Lans, Le Man, marokanski Vidad, Levski iz Sofije, Metalurg iz Donjecka, kao i ruske Lokomotivu, Himki, Amkar i Krasnodar, Anortozis na Kipru, beloruski Dinamo, kao i belgijske Lokeren i Standard Lijež.\nSa Zvezdom je osvojio tri titule državnog prvaka, uz dva kupa, dok je šampion bio i sa Levskim i Vidadom.\nSrbija će u kvalifikacijama za Svetsko prvenstvo u Rusiji 2018. godine igrati u grupi sa Republikom Irskom, Moldavijom, Austrijom, Velsom i Gruzijom.\nK2_MORE_IN_THIS_CATEGORY « Rutinski start Novaka na „Mutua Madrid Open“-u\tJuventus nudi 25 miliona evra za Matića »


Sve učestalije granične kontrole u zapadnoj Evropi - KoZnaZna - Vizni režim, putovanja\nSve učestalije granične kontrole u zapadnoj Evropi podstiču povećanu zabrinutost u zemljama Balkana, preneli su predstavnici Privredne komore Austrije u Srbiji i Hrvatskoj, Erika Teoman-Brener i Roman Rauh.\nBEČ – Sve učestalije granične kontrole u zapadnoj Evropi podstiču povećanu zabrinutost u zemljama Balkana, preneli su predstavnici Privredne komore Austrije u Srbiji i Hrvatskoj, Erika Teoman-Brener i Roman Rauh.\nDo skoro su talasi migranata samo „propuštani“, naglasili su oni u razgovoru sa novinarima u Beču, a sada preti opasnost da ostanu u Srbiji i Hrvatskoj.\n„Od pre nedelju dana ova tema se nalazi na agendi i u Srbiji. Do skoro izbeglička kriza nije bila dominantna tema, kao što je u Austriji. Izbeglice se nisu videle i one nisu smatrane kao pretnja“, rekla je Teoman-Brener.\nOna je naglasila da masovna migracija predstavlja i značajan privredni faktor, jer izbeglice prevoze privatna preduzeća.\n„To je posao za Srbiju“, istakla je Teoman-Brener.\nI u Hrvatskoj, kako je preneo Rauh, izbegličku krizu nisu osetili građani, jer su migranti često noću vozovima prolazili kroz Zagreb i transportovani do slovenačke granice.\nSada, naveo je on, strepi se od zastoja na sopstvenoj granici, što bi značilo duža čekanja za teretna vozila koja prevoze robu, ali i turiste prilikom izlaska iz zemlje.\nRauh očekuje da će Slovenija proširiti svoju ogradu prema Hrvatskoj, a nova hrvatska vlada, kako je podsetio, u prošlosti se veoma kritički osvrtala na tranzit izbeglica kroz Hrvatsku i pominjala je podizanje ograde.\nHrvatska, prema njegovim rečima, nema poverenje u Srbiju da će uspeti da smanji talas sa jugoistoka.\nRauh je ukazao da se granica prema Makedoniji može dobro nadzirati, ali ka Bosni i Hercegovini iz topgrafskih razloga to nije moguće.\nRauh i Teoman-Brener ne očekuju da će doći do povećanog broja podnetih molbi za dobijanje azila.\n„Niko neće azil u Hrvatskoj, pošto i mnogi mladi Hrvati napuštaju svoju zemlju“, rekao je Rauh, navodeći da je proteklih godina 25.000 do 30.000 hrvatskih porodica emigriralo.\nBalkan, Erika Teoman-Brener, granica, granična kontrola, Roman Rauh, Zapadna Evropa


statistike Archives - Penzionerski Vesti\nPosted on October 8, 2013 January 27, 2014\nPosted on September 19, 2013 January 27, 2014\nPrema istraživanju je, mereći visinu penzije, zdravstvenu zaštitu ili bezbednost, Srbija pri dnu lestvice.\nOd 91 zemlje koja se našla u istraživanju, Srbija je zauzela 64. mesto. Mereći se sa komšijama, od nas su lošiji samo Crnogorci, gde je kvalitet života starih rangiran na čak 83. mesto. Slovenija je na 20, Hrvatska na 41, dok Makedonija i BiH nisu obuhvaćene ovim istraživanjem, piše “Blic”.\nIspred Srbije, za celih 25 mesta, je i Albanija, nekad sinonim teškog života.\n“Srbija ima institucionalni okvir, ali se dogovorene politike ne sprovode, pa je starim ljudima teško da dođu do zakonom zagarantovanih usluga. To je zbog toga što je Srbija siromašna zemlja kao i zbog veoma komplikovanih procedura potrebnih da se prođe da bi se ostvarilo neko pravo ili usluga”, kaže se u zaključku ovog istraživanja koji se odnosi na našu zemlju.\nNedovoljna je, dodaje se, i informisanost starih ljudi o postojećim uslugama.\nU realnom životu to znači da stari ljudi u Srbiji imaju male penzije, ne znaju dovoljno koja su im prava, a kad žele da neki posao završe sa državom, nailaze na duge i komplikovane procedure.\nPrema poslednjim objavljenim podacima, čak pola miliona penzionera u Srbiji prima manje od 20.000 dinara.\nPrema ovom istraživanju, najbolje je biti penzioner u Švedskoj. Tamo je, pored lake dostupnosti usluga, odličnog zdravstvenog osiguranja i dobre bezbednosti, najniža penzija oko 1.200 evra. Na tabeli slede Norveška, Nemačka i Holandija, a peto mesto zauzima Kanada.\nBiti penzioner dobro je i u SAD (8), Velikoj Britaniji (13), Australiji (14) ili Francuskoj (18). Najgore žive stari ljudi u Avganistanu (91), Pakistanu (89), Jordanu (88) ili Nigeriji (85).


Дачићу уручена Повеља почасног госта Буенос Аиреса | Socijalistička partija Srbije\nDačiću uručena Povelja počasnog gosta Buenos Airesa Vesti\nmart 23, 2019 u 13:20\nU Ambasadi Republike Srbije u Argentini organizovana je ceremonija na kojoj je Povelja počasnog gosta Buenos Airesa uručena prvom potpredsedniku Vlade Srbije i ministru spoljnih poslova Ivici Dačiću.\nOvo je treće priznanje koje Skupština grada Buenos Airesa dodeljuje ministru Dačiću, ovoga puta na predlog potpredsednika Skupštine Franciska Kintane.\nVišegodišnje prijateljstvo ministra Dačića i grada Beograda sa predstavnicima Buenos Airesa je, između ostalog, rezultiralo dodeljivanjem imena „Trg Republike Srbije“ jednom od centralnih prostora u elitnom delu Buenos Airesa.\nMinistar Dačić zahvalio je na ovom priznanju i istakao da je ono još jedan dokaz izvanrednih odnosa Srbije i Argentine. Uputio je poziv gradske uprave i predstavnicima grada Buenos Airesa da posete Beograd, kako bi imali priliku da im uzvratimo gostoprimstvo.\nNa prijemu, koji je ovim povodom organizovan u Ambasadi, pored zvaničnika grada Buenos Airesa, prisustvovali su i drugi ugledni građani argentinske prestonice, episkop Kirilo, kao i predstavnici argentinskog ministarstva spoljnih poslova i vera, diplomatskog kora i naše dijaspore.


FMP IDE U GOSTE PARTIZANU: Da uživamo u meču i damo sve od sebe | Novosti.RS\nEkipa iz Železnika sutra od 19 sati gostuje crno-belima u hali ''Ranko Žeravica''.\n''Ova utakmica će biti veoma zahtevna sa energetske i atletske strane. Partizan je fizički jak tim i u pitanju je ekipa koja je projektovana za najviše moguće ciljeve. Mi ćemo se potruditi da još jednom dobro izgledamo protiv favorizovanog protivnika pa ćemo videti za šta će to biti dovoljno. Mojim igračima želim da uživaju u utakmici, daju sve od sebe i to je u ovom trenutku najvažnije'''', rekao je Đerić za klupski sajt.\n"Biće sigurno zanimljiva i teška utakmica. To je za nas još veći izazov nakon utakmice sa Splitom jer je u pitanju po imenima snažniji tim. Partizan je ušao u Top 16 fazu Evrokupa, imaju tim koji ima puno iskustva, ali verujem da ćemo se boriti do poslednje sekunde i onda neka pobedi bolji'''', istakao je Macura.\nKK FMP KK Partizan ABA liga Bojan Đerić


SONY BLU RAY DVD plejer BDPS1200B.EC1 - Idealno.rs\nPočetna / Audio & Video / Kućni bioskop / DVD plejeri / SONY BLU RAY DVD plejer BDPS1200B.EC1\nZa ovaj proizvod trenutno nema ponude. Poslednja je bila dostupna 31. 10. 2019 po ceni 8.990,00 DIN u Svezakucu\nUlazi (USB / memorijske kartice / AUX) AUX, HDMI, optički, USB\nIdealno.rs je vodeći portal za upoređivanje cena u Srbiji, koji omogućava potrošačima da kupuju pametno. Uporedi ponude prodavnica za SONY BLU RAY DVD plejer BDPS1200B.EC1 i izberi najbolju. DVD plejeri iz kategorije Kućni bioskop je najbolja kupovina, ukoliko želiš kvalitetan proizvod po najboljoj ceni.\nPročitaj opis proizvoda SONY BDPS1200B.EC1 i vidi da li ti odgovara ili pogledaj druge proizvode brenda SONY. Opis i tehnički podaci proizvoda SONY BDPS1200B.EC1 se mogu razlikovati od onih u internet prodavnici u kojoj obavljaš kupovinu. SONY BLU RAY DVD plejer BDPS1200B.EC1 je dostupan u prodavnici po ceni, koja je navedena pored svakog prodavca u meniju "Prodavnice".\nGarantne uslove za SONY BLU RAY DVD plejer BDPS1200B.EC1 proveri u prodavnici u kojoj nameravaš da obaviš kupovinu. Slika za SONY BDPS1200B.EC1 je simbolična, zato se pre kupovine u prodavnici uveri da je proizvod isti.


Srbija prezire svaku vrstu nasilja, ŽELI MIR i nikada nećemo pristati na poniženja – OnlineVesti\nSrbija prezire svaku vrstu nasilja, ŽELI MIR i nikada nećemo pristati na poniženja\nby admin September 24, 2020, 6:34 am 1.7k Views\n– Krupne promene na međunarodnom planu koje je doneo 21. vek, samo jačaju potrebu za striktnim poštovanjem Povelje Ujedinjenih nacija i njenih svima poznatih osnovnih principa – ocenio je predsednik.\n– Ujedinjene nacije kakve su nam potrebne, kako danas, tako i u budućnosti, moraju biti prilagođene novonastalim okolnostima i spremne za zajednički odgovor na izazove savremenog doba. Novonastala realnost u svetu predstavlja još jedan dokaz da savremeni izazovi ne poznaju granice država – rekao je Vučić.\n– Želim da se zahvalim našim evropskim partnerima, našim kineskim prijateljima, kao i našim ruskim prijateljima – rekao je Vučić, koji je na pomoći zahvalio i Ujedinjenim nacijama i Svetskoj zdravstvenoj organizaciji.\n“Dijalog Beograda i Prištine, nastavljen u Briselu, uz posredovanje EU, je pravi put za pronalaženje održivog rešenja izmedju dve strana, ali polazna tačka ne može biti poniženje i prihvatanje takozvane nezavisnosti Kosova. Uprkos svemu, verujemo da sporazum izmedju Srba i Albanaca je ključ za regionalnu stabilnost. Srbija ostaje posvećena pronalaženju kompromisnog rešenja za pitanje Kosova i izgadnji zajedničke budućnosti i politici mira i saradnji”, rekao je Vučić.\n“Naš evropski put, medjutim, ne isključuje privrženost razvoju i produbljenju odnosa sa zemljama širom sveta, kako zapadnim, uključujući i SAD, tako i drugima, a ponosni smo na izvanredne odnose sa Rusijom i Kinom”, rekao je Vučić.\n“Samo zajedničkim akcijama, medjusobnom harmonizacijom možemo da se suočavamo sa globalnim pretnjama kao što je aktuelna pandemija”, rekao je Vučić i dodao da pandemija dodatno pokazuje potrebu za dubljom i intenzivnijom saradnjom medjunarodne zajednice, u kojoj UN, SZO imaju važnu ulogu, jer je reč o izazovu koji ima i socijalno ekonomsku, političku i bezbednosnu dimenziju.\n“Uložili smo velike napore da bi pomogli preživljavanju ekonomije, kroz disciplinu i dobro upravljanje javnim finansijama. Srbija ima odlične rezultate u ekonomiji u prvim kvartalima ove godine, i očekujemo da ćemo do kraja godine ostati medju najstabilnijim ekonomijama Evrope. Nismo bogata zemlja, a mogu reći da nismo ni siromašna. Nadamo se da ćemo krajem godine imati najveći rast u celoj Evropi”, istakao je Vučić.\n“Vremenski period od freske Beli Andjeo u manastiru Mileševa i Nikole Tesle pokriva period od renesanse do današnjice”, poručio je Vučić.


Ršumoviću i Raičeviću uručena nagrada Branko Ćopić\nU Srpskoj akademiji nauka i umetnosti (SANU) danas su Ljubivoju Ršumoviću i Miodragu Raičeviću uručene nagrade iz fonda Zadužbine Branka Ćopića Odeljenja jezika i književnosti SANU.\nRšumovićeva knjiga priča "Sunčanje na mesečini", u izdanju Lagune, i Raičevićeva zbirka pesama "Dlan & lopata", Kulturnog centra Novi Sad, bile su najbolje u prošloj godini po jednoglasnoj odluci Upravno odbora (UO) Zadužbine u kome su akademici Svetozar Koljević (predsednik), Matija Bećković, Milosav Tešić, Dušan Kovačević i dopisni član Nada Milošević-Đorđević.\nKoljević je predočio obrazloženje UO rekavši da su u Ršumovićevom izuzetno maštovitom ostvarenju motivi bajki dalekih zemalja i kultura jezički inventivno oblikovani. Ršumović ovom knjigom, kao i svojim celokupnim delom, nastavlja u savremenom obliku veliku tradiciju negdašnjeg Ćopićevog stvaralaštva za decu i odrasle, ocenio je Uporavni odbor.\nZa Raičeviću knjigu naveo je da u njoj pesnik opeva, često iz humorno-ironičnog ugla, dramu savremenog urbanog čoveka. U "Dlanu & lopati", uz tonove bluza, smenjuju se čovekove socijalne i emotivne nedaće. To smenjivanje, uz mešanje deskriptivnog i kolokvijalnog, odlikuje se neposrednošću pesničkog obraćanja, ocenio je UO.\nKoljević je, potom, u krcatom Klubu SANU, prisutne "vratio" u Chopićev svet detinjstva, podsećajući na njegove priče "U svijetu mog djeda", "Svirale", "Trešnja", "Doživljaji mačka Toše" o ozarenoj dečjoj duši i stalnoj potrebi za ljubavlju.\nGovoreći o ovogodišnjem laureatu Koljević je rekao da je Ršumovićev kulturološki značaj neprocenjiv. On svojim celokupnim delom nastavlja tradiciju stvaralaštva za decu i odrasle koje su kod nas plodno negovali Zmaj, Ćopić, Desanka Makimović, Duško Radović.\n"U Ršumovićevom stvaralaštvu tradicija se igra sa savremenošću i nikada se ne umori od te igre", rekao je Koljević.\nO pesniku Raičeviću govorio je akademik Milosav Tešić, napominjući da je njegova knjiga u celini prožeta bluz atmosferom, a kompleksnost te muzike, prvenstveno njen socijalnio odraz, ugradio je u balkansko podneblje, čiju je auteničnost sačuvao i učino da ono pulsira svojim bluzom i zvukom.\nZahvalivši na nagradama Ršumović i Raičević su svoje slovo posevtili Ćopiću, "krivcu" za to što su danas tugde jesu.\nParafrazirajući francuskog pisca Alana Boskea koji je rekao da pesma izmišlja svog pesnika, Ršumović je rekao da je njega izmislila pesma Branka Ćopića "Deda, unuk i petogodišnji plan". Od kada je u četvrtom razredu osnovne škole sa ostalim đacima dobio zadatak da pripremi priredbu dramatizujući tu Ćopićevu pesmu počeo je stidljivo da piše pesmuljke, objasnio je popularni Ršum. Od tada ne prestaje da piše.\nZa prvi broj "Poletarca" koji je pripremao Duško Radović, trebalo je da napiše pesmu o Branku, ali je Duško smatrao da je preozbiljna za najmlađe. Ona je ostala neobjavljena sve dok Branko nije tragično otputovao, a ta pesma se našla u knjižici posvećenoj njemu objavljenoj na godišnjicu smrti.\nRšumović ju je danas pročitao, uz dopev o Branku kome "mirnom u Bašti sljezove boje, sveti krojači odelo večnosti kroje..."\nRaičević je napomenuo da mu se uvek javljaju dve slike pri spomenu Ćopićevog imena. Jedna je kada "s tankovijatsom knjigom priča u krilu sedim na podu djedove kuće u Crmnici pored starog vojničkog sanduka punog svakojake literature", a druga jedan Brankov intervju u kome on, s druge strane ekrana, priča o svom detinjstvu, počinjući i završavajući sa svojim djedom Radom, objasnio je laureat.\n"Da nije bilo Branka rodio bih se punoletan, ko je u detinjstvu Branka imao za druga taj nikada nije ostario. Branko je imao moć da raste sa svojim čitaocima i taj dar nije izgubio ni kada se oprostio od ovog sveta. Retki su takvi pisci. Bio je ozbiljan kada se šalio. Kad se šalio to je uvek imalo smisla. Branko Ćopić još nema naslednika", rekao je Raičević.\nPersa Lepo je što postoje ovakve prilike a lepo je i čuti ovakve reči sećanja na stvaralaštvo nekih ljudi. Imamo dobrih pesnika i često pomislim na njih kroz stihove koje su napisali. Sam Ršmović je pun topline, nemira, ljubavi...


(Kontra)transparent na petom protestu zbog rušenja u Savamali (foto) - 13.07.2016, Sputnik Srbija\nInicijativa Ne (da)vimo Beograd organizovala je i večeras, peti put, protest zbog rušenja u Savamali, i najavila da će se u ponedeljak 18. jula pojaviti pred... 13.07.2016, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, ne da(vi)mo beograd\n22:09 13.07.2016 (Osveženo: 22:14 13.07.2016)\n© Sputnik"Ne da(vi)mo Beograd".\nDobrica Veselinović iz Inicijative rekao je da će se njihovi predstavnici ubuduće pojavljivati svuda gde i gradonačelnik Beograda Siniša Mali.\nProfesorka Elektrotehničkog fakulteta u Beogradu u penziji Srbijanka Turajlić rekla je da je Srbiji potrebna pravna država, da ovaj slučaj ne treba da rešava premijer već Tužilaštvo, koje dosad nije utvrdilo da li je bilo krivičnog dela u Savamali.\nTurajlićeva je izrazila nevericu u mogućnost da na pravnim fakultetima, u Nacionalom savetu za obrazovanje i SANU „nema nikoga da stane u odbranu časti i dostojanstva profesije“.\nProtest je počeo pred gradskom skupštinom, gde je ostavljena plastična patka, a završen je pred zgradom Geozavoda.\nPrema pojedinim izveštajima na protestu je učestvovalo znatno manje demonstranata nego prethodna četiri puta. Zanimljivo je da ih je u Karađorđevoj ulici, na jednoj zgradi, „dočekao“ transparent sa porukom „Patku dajte tati, a možete i mami“.


NEMA ČLANSTVA U EU BEZ RJEŠAVANjA KOSOVSKOG ČVORA | SRNA\nNEMA ČLANSTVA U EU BEZ RJEŠAVANjA KOSOVSKOG ČVORA\nBEOGRAD, 1. JUNA /SRNA/ - Predsjednik Srbije Aleksandar Vučić je rekao da nema nikakve sumnje da bez rješavanja kosovskog čvora Srbija neće biti član EU, te da je to nedvosmislena jasna poruka EU.\n"Da li nam se sviđa ili ne sviđa, to je tako. I tu nas nisu lagali", rekao je Vučić.\n"Ne vidim kako možemo da se dogovorimo. Koga god sam pitao šta je rešenje niko mi nije rekao. Svi zakolutaju očima, jer svi očekuju da neko u Srbiji kaže da Kosovo nije Srbija", naveo je Vučić.\n"Očigledno je da postoji veliki sukob između dve zapadne sile oko situacije u Prištini. Videćemo šta će biti oko njihove vlade. Ne vidimo kako i na koji način i o čemu možemo da se dogovorimo, ali spremni smo da razgovaramo, da rešavamo bezbroj problema između Srba i Albanaca", rekao je Vučić.\n"Oni čekaju da neko u Srbiji kaže da to nije Srbija, ili odreći ćemo se svega da bi nas neko potapšao po ramenu", rekao je Vučić za TV "Pink".\n"Samo da bi znali ljudi - mi na brzim testovima protekla dva dana nijednog zaraženih nemamo. Brzi testovi ne hvataju koronu u svakom slučaju", kaže on.\n"I sad je Kosovo bolje od nas", dodao je Vučić.


Laguna - Bukmarker - Andrićeva dela na stranim jezicima - Knjige o kojima se priča\nAndrićeva dela na stranim jezicima\nUpravni odbor Zadužbine Ive Andrića je tokom ove godine odobrio prava za više od 60 izdanja Andrićevih dela: 45 na srpskom i 24 na stranim jezicima, a upravnica Zadužbine Žaneta Đukić Perišić kaže da su u toku pregovori sa Kazahstanom oko prevoda i da čak postoji interesovanje za prevod dela srpskog nobelovca na bengalski jezik, prenosi Tanjug. Andrićeva dela su do sada prevedena na 50 jezika, što pokazuje da je srpski nobelovac i dalje vrlo živ u čitavom svetu, a samo tokom ove godine su odobrena prava za prevode na turski, bugarski, rumunski, španski, engleski, japanski, korejski, italijanski, esperanto i slovenački. Predsednik Upravnog odbora Zadužbine akademik Miro Vuksanović je na jučerašnjem druženju sa novinarima, gde su sumirani rezultati ostvareni tokom 2018. i predstavljeni planovi za 2019. godinu, naglasio da nemamo drugog pisca osim Andrića koji je sedamdesetak godina prisutan u svetskoj književnosti, čija se dela konstantno prevode, iznova objavljuju, što se ne može reći za svakog nobelovca.\nĐukić Perišić je to potkrepila konkretnim podacima da su od 2000. godine do danas izašla 24 izdanja romana „Na Drini ćuprija“ u Turskoj, uskoro treba da izađe „Omer-paša Latas“ na engleskom, na mađarskom su se pojavili „Znakovi pored puta“, u Srbiji se odlično prodaje englesko izdanje „Znakovi pored puta“, koje je objavio Sezam buk, a posebnu pažnju skreće na prevode na japanski, korejski, hindi.\nO velikom interesovanju za Andrićeva dela u zemlji svedoči činjenica da je knjiga njegovih sabranih romana u izdanju Lagune štampana u 12 izdanja, u ukupnom tiražu od preko 40.000 primeraka, sabrane priče su izašle u pet izdanja, u 15.000 primeraka, a poslednju knjigu „Pored puta“ sa nedovršenim i za života neobjavljenim delima srpskog nobelovca, Laguna je štampala u 20.000 primeraka. „Prvo smo mislili da je greška, da su kao pilot projekat štampali knjigu u 2.000 primeraka, što bi takođe bila velika cifra s obzirom da su tiraži obično 500-1000 primeraka. Sa nestrpljenjem očekujemo prvi šestomesečni izveštaj o prodaji i da vidimo da li se može desiti da sledeće godine objave i drugo izdanje“, rekla je Đukić Perišić.\nAndrićeva dela se objavljuju i u Crnoj Gori, Bosni i Hercegovini, ponajpre u Republici Srpskoj, a ranijih godina je bilo izdanja i u Hrvatskoj, a Đukić Perišić podvlači da u ugovoru uvek stoji da se Andrićevo delo mora objaviti onako kako je napisano i da se ne smeju vršiti nikakve jezičke izmene, odnosno da se jezik ne sme kroatizovati.\nZadužbina nastoji da alarmira izdavače i prevodioce da prevode i objavljuju Andrićeva dela, a pored tog zadatka, ove godine su objavili prvo kolo Kritičkog izdanja dela Ive Andrića u pet knjiga sa pripovetkama koje je pisac sam objavio u zbirkama.\nU štampu su predate knjige drugog kola – pet tomova pripovedaka koje su ostale izvan zbirki, a u toku je priprema trećeg kola.\nTreće kolo će, prema rečima Vuksanovića, obuhvatiti pet knjiga: „Kuća na osami 1“, „Kuća na osami 2“, „Lirika“, „Ex Ponto“ i „Nemiri“.\nFoto: Stevan Kragujević – Original uper was Gajdario на српски / srpski Википедија / CC BY-SA 3.0 / Wikimedia commons


Naslovna Info Opštinske vesti U opštini Bačka Palanka kontrolišu kvadrate zbog poreza na imovinu\nBAČKA PALANKA: Na području opštine Bačka Palanka 12 popisivača šest meseci će evidentirati objekte koji su predmet oporezivanja porezom na imovinu, a za koje nisu podnete poreske prijave u skladu sa Zakonom.\n„Cilj ovog projekta je evidentiranje objekata koji su predmet oporezivanja, a za koje nisu podnete poreske prijave“, rekao je, između ostalog, Branislav Šušnica, predsednik opštine Bačka Palanka.\n„Svi popisivači koji su angažovani nalaze se na listi Nacionalne službe za zapošljavanje.“\nProjekat se organizuje kroz saradnju Ministarstva za državnu upravu i lokalnu samoupravu, Ministarstva finansija i Stalne konferencije gradova i opština, a Opština Bačka Palanka je jedna od 45 opština u Srbiji koje su njime obuhvaćene. Popisivači će obilaziti kuće i stanove i proveravati da li se stanje na terenu slaže sa brojem kvadrata u podnetoj poreskoj prijavi.\n„Procena je da 15-20 odsto fizičkih lica u opštini na plaća porez na imovinu, ili su u prijavama navedene nerealne površine. Planiramo oko 3.500 novih poreskih obveznika po osnovu poreza na imovinu, a tako ostvaren veći prihod biće usmeren na ulaganju u bolje puteve, opremljenije škole, vrtiće, sportska igrališta…“, istakao je Šušnica.\nPrethodni tekstĐoković treći put u karijeri osvojio US open\nSledeći tekstDelovi Bačkog Petrovca u utorak (11.09.) bez struje


Наш коцепт кампање позитиван | Socijalistička partija Srbije\nNaš kocept kampanje pozitivan Vesti\nPotpredsednica SPS Dijana Vukomanović istakla je da je koncept kampanje koalicije oko socijalista “pozitivan” i da se predstavljaju konkretni rezultati Vlade.\n“Pažljivo pratimo istraživanja javnog mnjenja. Postoje signali koji ukazuju da rascep unutar demokratskog bloka može da rezultira time da se birači koji su razočarani zbog toga opredele da svoj glas daju nama, odnosno stranci koja ima veće izglede da uđe u buduću Vladu.\nKada je reč o napadima LDP, izjave njihovog lidera su verbalne petarde koje imaju za cilj dodatnih pet sekundi pažnje. Pošto ne mogu da afirmišu svoju politiku, misle da će tako motivisati birače”, ocenila je Vukomanovićeva.


Povratak srpske vojne industrije\nIrak - Iračke vazdušne snage, proizvod "Utve" iz Srbije\nVojna idustrija Srbije vraća se na svetsku scenu na velika vrata, a glavno odredište, kao i u godinama pre raspada Jugoslavije, su zemlje Severne Afrike.\nCome back je takav da je čak i strana štampa pisala da su srpske puške i municija sa trona najuspešnjeg izvoznog proizvoda male balkanske države skinuli maline.\nVojna industrija u Srbiji radi punom parom, fabrike municije i oružja proizvode u tri smene, a među najzaposlenijima su oružari u Kragujevcu.\n"Imamo ugovorene isporuke za Indoneziju i Jordan, tako da nam je već sada prodata kompletna planirana ovogodišnja proizvodnja puške ‘crna strela’", kaže za RSE direktor “Zastava oružja” Rade Gromović.\nOn navodi i podatak da će ponos kragujevačke fabrike snajper “crna strela”, automatske puške i pištolji ići u zemlje širom sveta, pored dosadašnjih odredišta Iraka i Avganistana.\nOva fabrika prošle godine izvezla je oružja za 17 miliona dolara, dok će 2011. na tome zaraditi čak 22 miliona.\nKakav je bum za ovdašnje okvire napravila srpska vojna industrija najbolje govori izjava ministra odbrane Dragana Šutanovca.\n"Prošle godina sam dao obećanje da ćemo napraviti ugovore u vrednosti od milijardu dolara. Sa poslednjim potpisanim ugovorom tu cifru smo prebacili za dvesta miliona. I ovom prilikom moram da pomenem sve one koji su se u prethodnom periodu žalili kako nemaju posao, a danas se žale kako su im dobre plate ali imaju puno posla", rekao je on.,\nDržava oživela privredu\nDo oživljavanja vojne industrije došlo je odlukom države, ali se procvat dogodio najviše zahvaljujući pozitivnim okolnostima koje su ovdašnji proizvođači spremno iskoristili.\nVojni analitičar Aleksandar Radić kaže za RSE da je prednost Srbije to što su druge istočnoevropske zemlje još posle političkih promena devedesetih godina praktično ugasile vojnu industriju i to što su se u vreme protivterorističkog rata otvorili veliki poslovi na tradicionalnom tržištu.\n"Amerikanci su se interesovali da li na Balkanu postoje rezerve naoružanja koje bi mogle da se upotrebe za opremanje regularnih oružanih snaga država koje su se našle pod pritiskom islamističkih pobuna. I tako je Srbija 2003. postepeno i stidljivo krenula u nove poslove. Jer se podudarilo da su države koje su sada u špicu američkog bezbednosnog inetresa upravo države sa kojima je Srbija tradicionalno u vreme nesvrstanosti imala dobre kontakte", ističe Radić.\nKako Srbija sada ima odrešene ruke da traži tržište za sebe, poslednjih godina srpski zvaničnici obnavljaju stare kontakte sa zemljama Afrike čije vojske je pre više od dvadeset godina opremala bivša Jugoslavija, obučavala im kadrove i gradila infrastukturu.\nSrpska namenska industrija danas najviše sarađuje sa Irakom, Alžirom, Libijom, Egiptom, Kuvajtom, ali izvozi i u zemlje od Perua do Tajlanda.\nKalašnjikov u Avganistanu, Kabulu, ilustrativna fotofrafija\nBojan Dimitrijević, bivši pomoćnik ministra odbrane i stručnjak za vojna pitanja, kaže da je, iako zvuči nelogično, jedan od razloga uspeha i to što je većina srpskih vojnih proizvoda, iako kvalitetna, prilično zastarela.\n"Reč je o tehnici koja nije sofisticirana niti je na visokom standardu, koja zato ne zahteva preoružanje ljudstva u tim zemljama. Posto, ta tehnika se lako osvaja i koristi. Drugo, zainteresovani u mnogim državama koje su sada kupci naše vojne tehnologije i naoružanja prepoznaju jednu lakoću u komunikaciji, mogućnost dogovora, kao i mogućnost da se tehnika iz Srbije dobije odmah", kaže Dimitrijević.\nUgovor koji je pre tri godine oživeo srpsku vojnu industriju, čije su fabrike mahom bombardovane i uništene 1999. godine, je izvoz naoružanja i opreme, municije, minobacača, pancira, pištolja, u Irak vredan 250 miliona dolara.\nVojsci te zemlje pančevačka Utva već je isporučila devet od ugovorenih dvadeset školskih aviona 'Lasta' za osnovnu obuku pilota.\nSrbija je blizu potpisivanja i ugovora vrednog 500 miliona dolara za izgradnju vojne bolnice u Libiji, kao i ugovora od 400 miliona dolara o modernizaciji 150 tenkova M-84 u Kuvajtu kupljenih od nekadašnje SFRJ.\nUgovor o izgradnji tri fabrike oružja u Alžiru od 400 miliona dolara već je potpisan. Za slabašnu srpsku privredu, ekonomista i konsultant za investicije Mahmud Bušatlija, kaže da su to su dobre vesti.\n"To je vrlo značajno jer se radi o čistom izvozu, uglavnom od domaćih sirovina i to što imamo kod kuće to i prodajemo. Veoma je važno da se Srbija afirmiše kao izvoznik, bilo čega. I tu nije u pitanju samo tržište, nego i percepcija važnijih država u svetu. I to znači da je naš “come back” u suštini podržan od strane velikih sila", kaže Bušatlija.\nVeliki problemi vojne industrije koje će ipak u budućnosti Srbija morati da reši su bezbednost u proizvodnim pogonima i višak radne snage.\nAleksandar Radić smatra da je za opstanak na tržištu ključna modernizacija.\nRadić: Ako Srbija želi da se održi na vojnom tržištu onda je potrebno da se konačno usvoje nove tehnologije.\n"Ako Srbija želi da se održi na vojnom tržištu onda je potrebno da se konačno usvoje nove tehnologije. Da ti proizvodi ne budu više referenca stara 25 ili 30 godina, nego nešto potpuno novo", kaže on.\nKljuč za sve probleme, kako veruje Mahmud Bušatlija, mogao bi da bude regionalna saradnja vojnih industrija.\n"Ozbiljan proboj bi bio kada bi dogovor o zajedničkoj proizvodnji mogli da postignemo recimo sa Hrvatskom i BiH. Tada bi mogli da se vratimo u one okvire izvoza koje smo kao SFRJ imali pre 1990. godine", kaže Bušatlija.\nVojna industrija je grana koja se u Srbiji najbrže razvija posle poljoprivrede.\nDo 2007. najveći deo izvoza činila je municija, dok su u proteklom periodu to i modernizovane verzije mobilnih haubica, sistemi za kontrolu vatre i protivtenkovski raketni sistemi.


Rusija osudila planove za stvaranje „velike Albanije“ - Sputnjik Srbija\n17:32 20 Mart 2019\nRusija osudila planove za stvaranje „velike Albanije“\n13:10 30.11.2018 (osveženo 13:39 30.11.2018) Preuzmite kraći link\nRusija osuđuje najavu albanskog predsednika Edija Rame o stvaranju „jedinstvene albanske države“, saopštilo je Ministarstvo spoljnih poslova Rusije.\nHaradinaj sa Ramom: Očekujem ujedinjenje ekonomija Kosova i Albanije\nTokom zajedničke sednice Vlade Albanije i kosovske „vlade“, premijer Albanije Edi Rama je najavio plan stvaranja „jedinstvene albanske države u svim pravcima i svim aspektima“. On je dodao i da je „vreme da se stavi tačka na licemerno razdvajanje“ albanskog naroda.\n„Mi odlučno osuđujemo ovu još jednu provokaciju u nizu, usmerenu na promovisanje ideologije ’velike Albanije‘. Takva retorika predstavlja pretnju stabilnosti na Balkanu, recidiv međuetničkih konflikata, podriva višegodišnje napore međunarodne zajednice na obezbeđivanju mira u regionu“, navodi rusko Ministarstvo spoljnih poslova.\n„Očekujemo nedvosmislenu reakciju SAD i EU na provokacije Tirane i Prištine, osudu koncepcije koja je usmerena na destabilizaciju Jugoistočne Evrope. Ako to ponovo pođe za rukom albanskim i kosovskim političarima, to će značiti da ovaj projekat ima otvorenu podršku Vašingtona i Brisela“, zaključuje se u saopštenju.\nRusija, Kosovo, Srbija


Srbija ukinula vanredno stanje › Made-in-Germany.rs\nNakon celodnevne rasprave Skupština Srbije je sinoć usvojila predlog vlade o ukidanju vanrednog stanja, za koji je glasalo 155 poslanika, a protiv nije bio ni jedan, dok je jedan poslanik bio uzdržan, a jedan nije glasao.\nPoslanici su juče takođe usvojili i Zakon o važenju uredbi koje je Vlada Srbije, uz potpis predsednika Republike, donela tokom vanrednog stanja i koje je usvojila Narodna skupština. Ukinuto je 11 uredbi koje su važile u vreme vanrednog stanja, a koje se tiču organizacije rada, poreskih mera, načina zaduživanja, učešća u krivičnom postupku…\nOvo je bila druga sednica Skupštine Srbije od 15 marta, od kada je u zemlji uvedeno vanredno stanje zbog pandemije korona virusa. Kako je dogovoreno, i nakon ukidanja vanrednog stanja u Republici Srbiji, pojedine mere i dalje će ostati na snazi, kako bi se rizik od širenja infekcije sveo na minimum, prenose agencije.\nNa jučerašnjoj sednici je takođe dogovoreno i da će nadležne izborne komisije 11. maja doneti rešenja o nastavku priprema za najavljene parlamentarne izbore. Skupština Srbije je ovu odluku potvrdila 29. aprila, kao i Zakon o potvrđivanju 12 uredbi usvojenih tokom vanrednog stanja, koje su se odnosile na vanredne mere uvedene zbog krize izazvane virusnom pandemijom.\nOd MiG na 07/05/2020 / AKTUELNO, BLOG / Ostavite komentar\nŠteta po srpski turizam oko 300 miliona eura


Šta nam donosi Federica Mogherini: Stiže u BiH u trenutku kada niko ni sa kim ne govori! | BL!N Magazin\nZEKERIJAH SMAJIĆ/ VISOKA PREDSTAVNICA NA VRUĆEM BALKANU\nŠta nam donosi Federica Mogherini: Stiže u BiH u trenutku kada niko ni sa kim ne govori!\nVisoka predstavnica Evropske unije za vanjske poslove, sigurnosnu politiku i potpredsjednica Evropske komisije Federica Mogherini, ovogodišnju balkansku turneju započela je posjetom Crnoj Gori.\nOd 1. do 4. marta visokorangirana gošća iz Evropske unije će boravit i u Bosni i Hercegovini, Kosovu, Srbiji, Makedoniji i Albaniji, a nakon Podgorice prvo stiže u Sarajevo. U BiH će je dočekati protokol s više folklora. Prvi sastanak je s tročlanim Predsjedništvom države, nakon toga će se obratiti društveno introvernim i stranački podijeljenim studentima osam javnih univerziteta, a zatim su na redu predsjedavajući Vijeća ministara, dvoje njegovih zamjenika i ministar vanjskih poslova.\nKada politikantstvo sebičnih etnonacionalističkih vrhuški eskalira do crvene linije, kada „Bošnjaci svojim zahtjevom za reviziju tužbe protiv Srbije za genocid žele da unište Srbe i Republiku Srpsku“ (Dodik) – dolazak prefinjene, ali ipak oštre i istrajne Federice Mogherini u Bosnu i Hercegovinu i na Balkan, ima poseban dnevnopolitički značaj. Pogotovo što nije nikakva novost da je za šeficu evropske diplomatije, isto kao i za cijelu EU, Zapadni Balkan „ključni prioritet“ jer se nalazi „u samom srcu Starog kontinenta“.\nKada politikantstvo sebičnih etnonacionalističkih vrhuški eskalira do crvene linije, kada „Bošnjaci svojim zahtjevom za reviziju tužbe protiv Srbije za genocid žele da unište Srbe i Republiku Srpsku“ (Dodik) – dolazak prefinjene, ali ipak oštre i istrajne Federice Mogherini u Bosnu i Hercegovinu i na Balkan, ima poseban dnevnopolitički značaj\nU vrijeme kada je Evropska unija u latentnoj krizi vlastitog identiteta i međunarodnog ugleda - balkanski politički košmar, etnonacionalistički revizionizam i ekonomsko-socijalno bespuće s jedne strane, te većinska opredijeljenost građanstva za evropske integracije, zahvalan su manevarski prostor za reafirmaciju ideja EU na izvanunijskom prostoru na kojem joj rejting i dalje zabrinjavajuće pada, pogotovo nakon ideje o reorganiziranju Evropske unije na regionalnom principu i u „više brzina“.\n“Radim sa željom da vidim napredak na reformskom putu svakog od partnera sa Zapadnog Balkana ka Evropskoj uniji, kako bi bilo osigurano da taj proces neumoljivo napreduje. Regionalna saradnja i dobrosusjedski odnosi i dalje ostaju iznimno važni u ovom kontekstu“, napisala je Mogherini uoči polaska iz Bruxellesa.\nOva posjeta ima naglašenu regionalnu balkansku notu jer je očigledno da se Balkan u cjelini, a njegov zapadni dio posebno, nije u stanju osloboditi balkanštine kao mentaliteta i stalno novih pokušaja balkanizacije Evrope kroz uskointeresno potenciranje etnonacionalnih razlika. Istovremeno, Zapadna Evropa, uz sve institucionalne slabosti, ne gubi tempo u traganju za jednakostima u etno-kulturnim, historijskim i mentalnim razlikama (Equally Divers).\nFederica Mogherini, dakle, dolazi na Balkan u vrelo specifičnom trenutku u kojem niko ni sa kim izvan svojih nacionalnih torova ne govori! Ubrzo nakon ove posjete u BiH će doći i evropski povjerenik za proširenje i politiku susjedstva, Johannes Hahn. Bez obzira što permanentna nestabilnost na Zapadnom Balkanu jeste neka vrsta geografske 'epruvete' za svakovrsna geopolitička ispitivanja i mućkanja, ovakav - novi pristup prema Balkanu otkriva i novu maniriku evropskih funkcionera koja se sada ne svodi, kao decenijama ranije, samo na birokratsko mudrovanje iz sjedišta, već se sa zavrnutim rukavima 'kopa' po terenu kako bi se što spremnije izašlo pred institucije EU. Od takvih terenskih zapažanja i izvještaja zavisit će i zaključci, preporuke i mjere zajedničkih tijela u Bruxellesu. To, međutim, ukazuje i na stepen svijesti evropskih zvaničnika o opasnosti i nepredvidljivosti situacije na ovim prostorima.\nOva posjeta ima naglašenu regionalnu balkansku notu jer je očigledno da se Balkan u cjelini, a njegov zapadni dio posebno, nije u stanju osloboditi balkanštine kao mentaliteta i stalno novih pokušaja balkanizacije Evrope kroz uskointeresno potenciranje etnonacionalnih razlika\nŠto se tiče Bosne i Hercegovine, jedan od ključnih 'majstora' svih naših nereda, svađa i blokada neće se sastati s potpredsjednicom Evropske komisije. Predsjednik RS-a Milorad Dodik je otputovao u Moskvu da bi održao predavanje ruskim studentima na prestižnom Institutu za međunarodne odnose - gotovo u istoj satnici kada se Mogherini bude družila sa društveno introvertnim i uglavnom nacionalno podijeljenim studentima ovdašnjih univerziteta. Tako će, siguran sam, visoka evropska gošća ostati bez suštinskog odgovora na pitanje zašto institucije ovog entiteta ni do danas nisu predale svoje odgovore na Upitnik Evropske komisije iako je okvirni rok za prvu verziju odgovora bio 30. januara.\n'Potrošen' je, evo, i februar u kojem je trebalo izvršiti usklađivanja evenetualnih razlika i nesporazuma po svim pitanjima iz Upitnika, pa se sa velikom sigurnošću može predvidjeti da BiH do kraja maja neće imati vjerodostojne odgovore koje će Evropska komisija moći prihvatiti. Pogotovo što smo i u treći mjesec ove godine, evo, ušli s kontroverznim haškim kovertama za „troglavo Predsjedništvo“, s Danom nezavisnosti kojeg pola države ne samo ne slavi već i negira, s krizom u radu državnih institucija kakva nije bila od Daytona, i s entitetima koji su pred ekonomsko-cocijalnim bankrotom ako im MMF konačno uskrati inače vrlo sumnjive kreditne tranše kojima se javni fondovi održavaju na infuziji.\nStalna retorička matrica po kojoj su vrata Evropske unije za Bosnu i Hercegovinu otvorena, a napredak na putu EU integracija za pohvalu, prerasli su u iritantno 'šupljiranje' koje je samo sebi svrha i u korist samo onima koji su, kao, zaslužni za takve grandiozne poduhvate. Naravno, uvijek se u sličnim prilikama mora ukazati i na preostale obaveze, prioritete i neizbježne „klauzule uslovnosti“.\nTako će, siguran sam, i ovoga puta biti rečeno da su dosadašnji reformski uspjesi maestralni, zadivljujući i do sada neviđeni, ali...i da u narednom periodu treba ostvariti sve preostale obaveze iz Reformske agende i finalizirati odgovore iz Upitnika Evropske komisije.\nStalna retorička matrica po kojoj su vrata Evropske unije za Bosnu i Hercegovinu otvorena, a napredak na putu EU integracija za pohvalu, prerasli su u iritantno 'šupljiranje' koje je samo sebi svrha i u korist samo onima koji su, kao, zaslužni za takve grandiozne poduhvate\n„Bez toga nema napretka u procesu približavanja Bosne i Hetrcegovine Evropskoj uniji“, odnosno, nema kandidatskog statusa do kraja ove godine!\nPut Balkana ka Evropskoj uniji je među 12 glavnih tema kojima će se zvanični Bruxelles baviti u ovoj godini. To nije za potcijeniti imajući u vidu u kakvim turbulentnim vremenima globalna zajednica, pa i EU u njoj, danas živi.\nAko uspije smisliti međunarodno-pravne, političke ili finansijske trikove pomoću kojih će primorati balkanske vožde da se prevaziđu makar međunacionalna neprijateljstva iz dalje i bliske prošlosti, i ako uspije racionalno odgovoriti na sve nervoznije pozive nezaposlene omladine da se spasi makar njihova budućnost, Federica Mogherini će biti upamćena kao čarobnica koja će od građana ove regije imati iskrenu naklonost i ljudsku zahvalnost.


Funkcija koju Instagram ima godinama konačno bi mogla da počne da radi\nFunkcija koju Instagram ima godinama konačno bi mogla da počne da radi kako treba\nNovo ažuriranje aplikacije će omogućiti da, kada pretražujete nešto na Instagramu, u rezultatima budu prikazane fotografije, video zapisi i priče, umesto samo hashtagova, naloga i lokacija, prenosi Telegraf.\nDa li ste ikada uspeli da pronađete nešto pretraživanjem Instagrama?\nUmesto da vam daje prave rezultate, pretraga Instagrama vam prikazuje naloge, lokacije ili heštagove. Tako, na primer, ako želite da vidite kako neko pravi disko kuglu u svojoj dnevnoj sobi, morate da potražite ili nalog za disko kuglu, lokaciju Disco Ball u Grčkoj ili hashtag #discoball…\nSada se, izgleda, to konačno menja. Šef Instagrama Adam Moseri, u postu na kompanijskom blogu, objavio je da će ta platforma lansirati niz poboljšanja koja će se odnositi na pretraživanje unutar aplikacije, piše Mashable.\nNovo ažuriranje aplikacije će omogućiti da, kada pretražujete disko kuglu na Instagramu, budu prikazane fotografije, video zapisi i priče vezane za disko kuglu, umesto samo hashtagova, naloga i lokacija.\nOvo je posebno korisno kada ne znate tačno koje korisničko ime ili hashtag želite da vidite. Platforma će takođe proširiti bazu ključnih reči koje se mogu koristiti za pretraživanje. To će se, u početku, odnositi samo na engleske reči, a u budućnosti će se proširiti i na druge jezike, prenosi PC Press.\n– Dizajniramo sve naše funkcije kako bismo vam pomogli da pronađete stvari koje volite – naveo je Moseri.\nAdam Moseri aplikacija Disco Ball disko funkcija Grcka instagram lokacija nalog platforma pretraga pretraživanje


Izložbom najboljih radova bh. fotografa i koncertom klasične muzike počeli 8. Trebinjski dani fotografije Kulturni centar Trebinje\nIzložbom najboljih radova bh. fotografa i koncertom klasične muzike počeli 8. Trebinjski dani fotografije\nTREBINJE │ Godišnjom izložbom najboljih radova bh. fotografa – „FotoBiH 2017“ Asocijacije za umjetničku fotografiju BiH večeras su u Muzeju Hercegovine počeli „Trebinjski dani fotografije“, koje osmu godinu zaredom organizuje Foto-kino klub Trebinje.\nOtvarajući izložbu, načelnik Odjeljenja za društvene djelatnosti Zoran Milošević je istakao da se 8. Trebinjski dani fotografije održavaju u okviru manifestacije „Trebinjsko kulturno ljeto“.\n„Foto kino klub kroz svoj rad afirmiše i grad Trebinje, s toga Gradska uprava podržava i visoko cijeni ulogu i doprinos ovog kluba u širenju kulture u našem gradu i izražavam nadu da će i dalje raditi na dobrobit svih“, naveo je Milošević.\nOzren Božanović, predsjednik Asocijacije za umjetničku fotografiju BiH rekao je da je ova izložba iskorak u kvalitetu u odnosu na prošlu godinu, a selektor ove godine bio je Milorad Kašćelan.\n„Trebinjci su večeras imali priliku da pogledaju oko 100 fotografija od 50 autora, među kojima su i nagrađene i to Dragana Prole u kolor tehnici i Srđana Dunđerovića u crno-bijeloj tehnici“, rekao je Božanović.\nČlanovi Foto-kino kluba Trebinje Nermin Smajić sa fotografijom „Zub vremena“ osvojio je drugu nagradu u konkurenciji monohrom fotografija, dok je u istoj kategoriji Radoje Elez, fotograf prve klase dobio pohvalu za fotografiju „Brko“.\nPored Eleza i Smajića, od trebinjskih fotografa, članova Foto-kino kluba Trebinje predstavljeni su i radovi Dušana Vukovića, Predraga Mucovića, Siniše Stanišića i Radovana Dangubića.\nIz Foto kino-kluba Trebinje najavljuju da će u okviru i ovogodišnjih Dana fotografije tokom jula i avgusta biti priređeno više foto-izložbi, kao i škola fotografije, nakon već održane škole filma za ljubitelje ovih medija iz našeg grada.\nNakon otvaranja izložbe upriličen je i koncert klasične muzike trija „Arbor Vitae“, u sastavu Helena Mamić – sopran, Jelena Kovačević – klavir i Lorena Milina – violina.\nPrevious Bioskop kc:PLANETA MAJMUNA:RAT\nNext Izložba Jelene Glogovac Savić pred trebinjskom publikom


"ZA DRUGA SIJA..." U prestonici osvanuli bilbordi podrške kineskom predsedniku (FOTO) - Politički.rs\n“ZA DRUGA SIJA…” U prestonici osvanuli bilbordi podrške kineskom predsedniku (FOTO)\nNa nekoliko lokacija u Beogradu osvanuli su bilbordi sa fotografijom predsednika Kine Si Đinpinga i natpisom “Hoćemo bistu za našeg druga Sija”.\nReč je o inicijativi Nove komunističke partije (NKPJ) koja, kako se navodi u saoštenju na sajtu NKPJ, zajedno sa Savezom komunističke omladine Jugoslavije (SKOJ), nastavlja da na ovako simboličan način izražava zahtev da predsednik Kine i generalni sekretar Komunističke partije Kine dobije bistu u Beogradu.\nNovi dan nova prilika za blamažu 2. deo. pic.twitter.com/rBgQi4wrCW\n— Miloš Vučković (@ZIU_nine) May 18, 2021\n– Time bi se naš narod simbolično, ali dostojno odužio pomoći koja je u borbi sa virusom korona stigla iz NR Kine – navodi se u saopštenju.\nNa beogradski aerodrom Nikola Tesla jutros je sleteo avion “Er Srbije” sa 440.000 doza kineske “Sinofarm” vakcine protiv korona virusa.\nSi Đinping čestitao Kinesku novu godinu svim građanima Kine i sunarodnicima u svetu\nSKOJ: Otkazati nastup Karleuše na koncertu za Novu godinu – promoviše kič i šund\nU Beogradu otkrivena bista ruskog kneza i vojskovođe Aleksandra Nevskog\nTagged: BILBORDI, BISTA, KOMUNISTI, SI ĐINPING, SKOJ