Dobojski Info - Milioni propadaju na računima jer CRHOV nema podataka o akcionarima!\npetak, 20 decembar 2013 13:53\nCentralni registar hartija od vrijednosti Banjaluka, Danka Damjanović,\nNa računima Centralnog registra hartija od vrijednosti Banjaluka nalaze se milioni maraka od prinudno prodatih akcija koji ne mogu biti uplaćeni vlasnicima, jer o njima Centralni registar nema nikakvih podataka, saznaje poslovni portal CAPITAL.ba.\nNa računima za posebnu namjenu CRHOV nalazi se trenutno 2,98 miliona KM od od prinudno prodatih akcija iz postupka preuzimanja i po osnovu prenosa akcija sa manjinskih na kontrolnog akcionara. Taj novac CRHOV treba da isplati na račune 11.609 akcionara, ali ne može jer nema podataka o njima, povrdila je Danka Damjanović v.d. rukovodioca Sektora depozitarnih poslova CRHOV.\nDamjanović kaže da je CRHOV na sve načine pokušao da dođe do broja bankovnih računa akcionara, ali ipak nije uspio. Zbog toga je do sada isplaćeno samo 25 odsto od ukupnog broja akcionara čije su akcije po Zakonu prinudno prodate.\n„Do sada je uspješno proveden 51 postupak prinudne prodaje akcija u kojima su akcije preko 8.300 akcionara bile predmet prinudne prodaje. Problem svakako nisu novčana sredstva, jer su u svim postupcima prinudne prodaje ponudioci, na račun za posebnu namjenu Centralnog registra, uplatili iznos dovoljan za isplatu svakog pojedinačnog manjinskog akcionara.\nTeškoće se javljaju usljed nedostatka podataka o brojevima bankovnih računa akcionara na koje bi se isplata izvršila, pa Centralni registar ne može uplatiti novac vlasnicima. Centralni registar ima određenu bazu podatka o brojevima bankovnih računa, koji su uglavnom upisani za potrebe isplate vlasnika obveznica, ali to ni približno nije dovoljno da se realizuju isplate akcionara iz postupaka prinudne prodaje akcija“, kaže Damjanović.\nCentralni registar na svojoj internet stranici redovno objavljuje obavještenja o prinudnoj prodaji akcija sa spiskovima akcionara čije su akcije bile predmet prinudne prodaje, te pozivom akcionarima da se jave u Centralni registar, upišu broj bankovnog računa i na taj način realizuju svoje pravo na novčanu nadoknadu za akcije.\nOsim toga, isti spiskovi se dostavljaju i svim berzanskim posrednicima kako bi mogli svoje klijente upoznati sa provedenom procedurom prinudne prodaje akcija.\nSa spiskom manjinskih akcionara upoznat je i emitent, pa ukoliko se akcionari obrate i preduzeću u kome su nekada imali akcije, moći će da dobiju adekvatnu informaciju o tome kako da ostvare svoje pravo na isplatu akcija.\nSama isplata akcionara, koji upišu broj bankovnog računa, ne predstavlja nikakav problem i vrši se najkasnije narednog dana nakon upisa, kaže Damjanović.\nS obzirom da su novčana sredstva obezbijeđena i čekaju akcionare, samo je pitanje pitanje informisanosti akcionara o tome da su akcije koje su posjedovali u postupku prinudne prodaje prenesene na račun većinskog vlasnika i da treba da se obrate Centralnom registru hartija od vrijednosti kako bi dobili novac, naglašava Damjanović.\nKada se prinudno prodaju akcije\nUkoliko zbir depovanih akcija i akcija koje već posjeduju ponudilac i lica koja sa njim zajednički djeluju prelazi 95% od ukupnog broja akcija sa pravom glasa emitenta koji je predmet preuzimanja, smatrano je da su ispunjeni uslovi za realiziciju klauzule o prinudnoj prodaji akcija.\nIspunjenost ovih uslova utvrđivao je Centralni registar i obavještavao ponudioca o iznosu koji je potrebno da plati za sve akcije koje su predmet prinudne prodaje i načinu plaćanja. Za potrebe plaćanja Centralni registar je otvorio račun za posebnu namjenu na koji se prenose i na kome se čuvaju novčana sredstva za plaćanje akcija koje se predmet prinudne prodaje.\nTek nakon što ponudilac uplati novčana sredstva u iznosu koji je potreban za plaćanje svih akcija, vršen je prenos akcija sa računa manjinskih akcionara na račun ponudioca. Na ovakav način obezbijeđeno je da svaki akcionar, čije su akcije bile predmet prinudne prodaje, dobije novčanu nadoknadu za njih.\n- Prinudna prodaja akcija iz postupka preuzimanja akcionarskih društava; broj postupaka: 51\n- ukupan broj akcionara u svim postupcima: 8.362\n- ukupan broj isplaćenih akcionara: 2.131\n- Račun za posebnu namjenu-Prinudna prodaja akcija iz postupka preuzimanja akcionarskih društava 1.408.578 KM\n- Prenos akcija sa manjinskih akcionara na kontrolnog akcionara prema Zakonu o privrednim društvima broj postupaka: 13\n- ukupan broj akcionara u svim postupcima: 6.201\n- ukupan broj isplaćenih akcionara: 823\n- Račun za posebnu namjenu-Prenos akcija sa manjinskih akcionara na kontrolnog akcionara prema Zakonu o privrednim društvima 1.579.458 KM\nViše iz ove kategorije « Inspektori pojačano kontrolišu cijene u prodavnicama DOBOJ: Zaštita inovacija pokrenuta s mrtve tačke »


Gold gondolom u novu zimsku sezonu (VIDEO) – ZoomUe\nZLATIBOR – Nakon dve i po godine od kada je krenula izgradnja Gold gondole mobom, potom završne stanice, a onda i početne, uz kašnjenje radova zbog dobijanja dozvola i rešavanja imovinsko pravnih odnosa, ipak se na Zlatiboru stiglo i do završne faze, izgradnje međustanice na Ribničkom jezeru.\n„Zaista aktivnosti idu dobro i koristimo sve lepe dane da završimo sve radove. Do sada su završeni stubovi od početne do međustanice, a završavaju se radovi na stubovima od međustanice do poslednje stanice na Torniku. Očekujem da to bude završeno u naredne dve nedelje“, kaže Bojana Božanić, direktorka JP Gold gondola.\nAko vreme posluži sve će biti završeno u ovoj građevinskoj sezoni i prve skijaše, izletnike i avanturiste trebalo bi da primi već u novoj zimskoj sezoni.\nGold gondola će imati kapacitet 600 putnika po satu u 55 zasebnih kabina sa po 10 mesta. Vožnja nad živopisnim pejzažima Zlatibora trajaće 25 minuta.\nOčekivanja su da se investicija u gondolu od 13 miliona evra vrati kroz deset godina, a srce gondole nalaziće se na međustanici kod Ribničkog jezera, gde je planiran razvoj turizma visoke kategorije.\n„Mi u perspektivi planiramo da Ribničko jezero uvedemo u turističku funkciju, da postane kupalište i izletište. Siguran sam da nijedan gost neće biti na Zlatiboru, a da se ne provoza Gold gondolom, a s druge strane, sasvim sam siguran da će to biti profitabilno preduzeće“, navodi zamenik predsednika opštine Čajetina Arsen Đurić.\nPlan je da se uz gondolu koja će promeniti imidž Zlatibora i atraktivne sadržaje u narednih deset godina poveća i broj turista godišnje na million, a koji će ostvariti deset miliona noćenja.\nNext story Užice dobilo Akademiju strukovnih studija Zapadna Srbija (VIDEO)\nPrevious story Izabrani novi članovi Gradskog veća


Samoproglašeno Kosovo izgubilo većinu u Ujedinjenim nacijama | Srpskacafe\nTzv. Kosovo izgubilo je većinu u UN, pošto je Gana, kao 16. zemlja, zvanično saopštila da povlači priznanje.\nPrema pisanju Večernjih novosti, 96 zemalja i dalje je uz Prištinu, dok 97 poštuje teritorijalni integritet i suverenitet Srbije.\n– Iako je ova diplomatska akcija naše vlade kod jednog dijela posmatrača u početku izazivala nevjericu u njen uspeh, pokazalo se da su se neke zemlje, koje inače nisu zainteresovane za zbivanja na Balkanu, povele za glasnijim dijelom međunarodne zajednice po pitanju tzv. Kosova ne ulazeći u suštinu stvari – rekao je Božinović.\nMeđutim, kaže on, kada im je razjašnjeno kako je nastao kosmetski problem i kada shvate da nešto slično može da se desi i njima, pogotovo državama na afričkom kontinentu, dolazi do promjene kursa.\nOn je dodao da bi bilo “pretjerano reći da će suspendovanje priznavanja biti od kardinalnog uticaja na rješavanje kosovskog pitanja”, ali ocjenjuje da to mijenja atmosferu za razgovore, jer se u najmanju ruku čula i druga strana, što je “novi politički kapital Srbije”.\nMinistar spoljnih poslova Ivica Dačić ponovio je za Blic da očekuje da će do kraja godine još četiri do pet zemalja povući priznanje tzv. Kosova, da je sada broj zemalja članica UN koje priznaju tzv. Kosova pao ispod sto, a da je cilj Beograda da padne ispod 97.


Ministar spoljnih poslova u Palestinskoj upravi Rijad Malki osudio je na početku sastanka “kukavičke napade” Izraela, uz napomenu da će Palestinci pružati otpor do posljednjeg dana.\n“Suočeni smo sa dugogorišnjom okupacijom i to je osnova problema. Protiv Palestinaca su počinjeni zločini za koje niko nije snosio posljedice“, naglasio je Malki.\nOn je rekao da se “otpor neće predati” i da je to najkraći put do Jerusalima, jer Palestinci neće prihvatiti ništa manje od osnivanja države Palestine sa Jerusalimom kao prijestonicom.\nPredsjednik kuvajtskog parlamenta razgovarao je juče sa Hanijehom, kao i ministar spoljnih pslova Katara, ali i general Esmail Gani, lider jedinica Kuds pri Iranskoj revolucionarnoj gardi.\nBahrein, Ujedinjeni Arapski Emirati /UAE/ i Saudijska Arabija podržavaju Palestince u namjeri da osnuju svoju državu, ali su UAE i Bahrein potpisali sporazum o normalizaciji odnosa sa Izraelom.\nČavušoglu je kritikovao članice Islamske organizacije za saradnju koje su potpisale sporazume sa Izraelom.\nProfesor sa Insituta arapskih država Persijskog zaliva u Vašingtonu Husein Ibiš rekao je da većina lidera zemalja Zaliva smatra da su raketni napadi Hamasa “cinični, opasni, provokativni i nepotrebni, te da jednako ugrožavaju Izraelce i Palestince u Gazi”, javio je AP.


Drustvo - datum: 2018-07-08 ŽENE KOJE SU PREKINULE RADNI ODNOS NA ODREĐENO VRIJEME KONAČNO ĆE DOBITI NAKNADE Nakon pola godine mijenjaju zakon o majkama\nVlada je nakon više od pola godine tek na sjednici održanoj u petak predložila dopune Zakona o izvršenju odluke Ustavnog suda, koji će majkama koje su prekinule radni odnos na određeno vrijeme omogućiti da primaju nadoknadu po osnovu materinstva. Ustavni sud je još 25. decembra donio odluku da im to pravo pripada. Iako je Skupština od decembra do danas imala više zasijedanja, Ministarstvo rada i socijalnog staranja im nije predlagalo usvajanje izmjena Zakona o izvršenju odluke Ustavnog suda oko naknada, kako bi se majkama koje su radile na određeno vrijeme vratilo stečeno pravo. One su bez tog prava ostale zahvaljujući amandmanu Demokratske partije socijalista (DPS) na Vladin zakon o izvršenju odluke Ustavnog suda u vezi sa naknadama za majke. Tako su bez ikakvog primanja ostale žene koje su zbog tog prava napustile radna mjesta, a koje su tada imale radni angažman na određeno vrijeme. DPS je amandman podnio na dan usvajanja zakona, pojašnjavajući da će pravo na naknadu u periodu od tri do pet godina imati samo majke koje su bile stalno zaposlene.\nZakon tek treba da prođe proceduru u Skupštini, a majke će nakon njegovog usvajanja moći da traže da im se odobre naknade zahtjevom kod nadležnog centra za socijalni rad.\nUz zahtjev za ostvarivanje prava, korisnice su dužne da dostave dokaz o posljednje tri zarade za koje su uplaćeni porezi i doprinosi za obavezno socijalno osiguranje, koji izdaje Poreska uprava.M.S.


ODBEGLI OPTUŽENICI ZA RATNE ZLOČINE OGLUŠUJU SE O POZIVE SVOJIH ROĐAKA | Institute for War and Peace Reporting\nODBEGLI OPTUŽENICI ZA RATNE ZLOČINE OGLUŠUJU SE O POZIVE SVOJIH ROĐAKA\nOni odbijaju da se predaju, uprkos dramatičnim pozivima koje im upućuju njihove porodice.\nlanovi najuže porodice odbeglog optuženika za ratne zločine, Stojana Župljanina, javno su ga ove sedmice pozvali da se preda kako bi time okončao njihovu agoniju.\nU pismu koje je 18. marta poslato banjalučkim novinama, Župljaninovi sinovi Pavle i Mladen, kao i supruga Divna, navodno tvrde da se i sami nalaze „u vlastitom zatvoru“, te da su „svi izgledi za normalan život nestali“ otkako je Župljanin počeo da se skriva.\n„Situacija je gora no ikada – i veruj nam da se neće poboljšati zbog toga što se skrivaš“, poručila mu je, navodno, porodica u pismu upućenom iz Banja Luke.\n„Naši prijatelji i rođaci strahuju od kontakta s nama, jer se plaše za vlastitu bezbednost. Izloženi smo velikom pritisku policije i međunarodnih vojnih snaga, usled čega ne možemo da živimo normalno.“\nPorodica je potvrdila autentičnost pisma, koje je upućeno novinskoj agenciji Tanjug u Banja Luci.\nU decembru prošle godine, beogradski dnevni list Blic je takođe objavio pismo Mladena Župljanina, u kojem je on svog oca pozvao da se preda. Optuženikov sin je novinarima Blica rekao da se njegova porodica nalazi pod velikim pritiskom, te da joj je normalan život onemogućen zbog toga što mu se otac nalazi u bekstvu.\nPo rečima Mladena Župljanina, članovi porodice ne mogu da se zaposle, prodaju imovinu, a blokirani su im i bankovni računi.\nZa vreme bosanskog rata (1992.-95.), Župljanin je bio šef srpske policije u Banja Luci. Haški tribunal ga je 1999. optužio i raspisao za njim poternicu zbog zločina protiv čovečnosti i kršenja zakona i običaja ratovanja, uključujući progon, ubistva, mučenje i deportaciju nesrpskog stanovništva iz severozapadnog dela zemlje.\nŽupljanin je jedan od preostale četvorice odbeglih optuženika Haškog tribunala. U bekstvu se nalaze još i lider bosanskih Srba, Radovan Karadžić, zatim njegov vojni komandant, Ratko Mladić, kao i Goran Hadžić.\nU potrazi za Župljaninom, srpska policija je ove sedmice pretresla jednu kuću u gradu Nišu, ali ta operacija nije rezultirala nikakvim hapšenjima.\nU Bosni su pak snage Evropske Unije i NATO-a stupile u akciju 26. marta, kada su na Palama izvršile pretres prebivališta supruge, kćeri i suseda Radovana Karadžića.\nCilj pretrage bilo je „vršenje pritiska na mrežu“ lica koja se sumnjiče za pružanje pomoći osumnjičenima – saopštile su Snage Evropske Unije za očuvanje mira (EUFOR).\nU nastojanju da spreči njihov odlazak iz zemlje, bosanska je policija u januaru oduzela pasoše njegovoj supruzi, sinu, kćerki i zetu.\nKaradžić je u bekstvu od 1996.\nU kratkom, ali veoma emotivnom obraćanju – koje su 29. jula 2005. prenele sve televizijske stanice u Srbiji – njegova supruga, Ljiljana Zelen Karadžić, zatražila je od njega da se preda.\n„Molim te da tu odluku doneseš radi svih nas“, rekla je ona, obuzdavajući se da ne zaplače.\n„Naša porodica je pod stalnim pritiskom sa svih strana“, dodala je ona u intervjuu snimljenom u njenoj kući na Palama. „Bolno je i teško, ali te ja svim srcem i dušom molim da se predaš.“\nMeđutim, nijedna od tih molbi koje su članovi porodica uputili preostalim beguncima optuženim za ratne zločine za sada nije urodila plodom.\nPosmatrači u Banja Luci i Beogradu nisu iznenađeni time.\nŠef Helsinškog odbora za zaštitu ljudskih prava Republike Srpske, Branko Todorović, izjavio je kako – budući da je za begunce u ratu bilo prihvatljivo da za vlastite ciljeve žrtvuju hiljade života – sama odluka da se žrtvuju i vlastite porodice teško da može biti iznenađujuća.\n„Izgleda da jedini koje odbegli osumnjičenici za ratne zločine nisu spremni da žrtvuju jesu oni sami“, kazao je Todorović.\n„Oni nisu spremni da pred sudom brane svoju ideologiju ili ratnu politiku, i radije će izbegavati pravdu i skrivati se po mišjim rupama. Ni apeli njihovih rođaka, supruga i dece ne mogu ih izmamiti napolje.“\nSa ovakvom ocenom je saglasna i predsednica Jugoslovenskog komiteta pravnika za ljudska prava (JUKOM), Biljana Kovačević-Vučo.\n„Zašto bismo očekivali da ljudi koji su optuženi za tako teške zločine, i koji su još uvek ubeđeni da su radili pravu stvar, pokažu samilost prema bilo kome, uključujući i sopstvene porodice?“ upitala je ona.\n„Ubeđena sam da ljudi koji su sudelovali u tako stravičnim zločinima ne mogu voleti nikoga, čak ni one koji su im najbliži.“\nMeđutim, pristalice begunaca tvrde da su porodice zapravo izložene nepravednom pritisku , što je, po njihovim rečima, neprihvatljivo.\nPredsednik Međunarodnog odbora za odbranu Radovana Karadžića, Kosta Čavoški, izjavio je kako su televizijsko obraćanje Ljiljane Zelen Karadžić svome suprugu iz 2005. i molba da se preda bili iznuđeni.\n„U to vreme je njen rođeni sin (Saša Karadžić) bio pritvoren i izložen strašnom zlostavljanju od strane međunarodnih snaga, tako da joj je rečeno da će to potrajati sve dok ona ne pozove svog supruga na predaju“, tvrdi Čavoški.\nIako mnogi posmatrači odluku osumnjičenika za ratne zločine da ostanu u bekstvu ocenjuju kao kukavičku, njihove pristalice – pogotovo oni iz ruralnih područja – smatraju da su ti ljudi zapravo heroji.\nStanovnici malog sela Šule (severozapadna Crna Gora) – u kojem je Karadžić rođen – kažu kako nikada ne bi izdali „legendu srpskog naroda“.\n„Ne bih ga [Karadžića] predao ni za čitav svet, čak ni za pet miliona američkih dolara“, rekao je jedan meštanin koji je želeo da ostane anoniman, aludirajući na nagradu koju je američka vlada ponudila za informaciju koja bi mogla da dovede do Karadžićevog i Mladićevog hapšenja.\n„To bi bila izdaja sopstvenog naroda“, dodao je.\nČinjenica da se za trojicu od preostale četvorice veruje da se kriju u Srbiji skupo je koštala tu zemlju.\nPotpisivanje ključnog sporazuma sa EU-om, kojim će biti omogućeno članstvo Srbije u Uniji, uslovljeno je hapšenjem preostalih begunaca. A rezultat je bilo to da je taj sporazum u međuvremenu više puta odlagan.\n„Mislim da je zaista čudno to što ljudi koji su bili u vojsci i policiji ne osećaju potrebu da pomognu vlastitoj zemlji tako što će probati da se odbrane pred sudom, umesto da se skrivaju od pravde“, rekao je savetnik predsednika Srbije za saradnju s Haškim tribunalom, Jovan Simić.\n„Verovatno su ubeđeni u to da su baš oni pravi Srbi, koji se bore za istinu, premda niko ne zna koja je to istina. U potpunosti ignorišu pritisak kojem su izložene njihove porodice. Sa ljudske tačke gledišta, meni je to neprihvatljivo.“\nNo, Simić smatra da porodice osumnjičenika ipak mogu doprineti nastojanjima države da begunce privede pravdi.\nSimić je objasnio kako su dobrovoljne predaje nekolicine haških begunaca omogućili dogovori sa njihovim porodicama, jer – kako je istakao – većina begunaca ne prekida veze s rođacima.\nNaglasio je i da bi odluka begunaca da nastave da se skrivaju uprkos apelima porodica da se predaju mogla biti posledica delovanja nekolicine faktora.\n„Da li je to strah od Tribunala, ili strah od posledica nečega što su učinili, ili naprosto neverovatno odsustvo poverenja u sistem i Tribunal – ne znam. Sve što znam je da ne bih postupao kao oni .“


Glasanje o Rusiji u PS Savjeta Evrope: SDA i SBB podržale neutralnost BiH o ukrajinskoj krizi – ASinfo Portal\nGlasanje o Rusiji u PS Savjeta Evrope: SDA i SBB podržale neutralnost BiH o ukrajinskoj krizi\nSTRAZBUR – Nijedan od pet članova Delegacije Parlamenta BiH u Parlamentarnoj skupštini Savjeta Evrope (PS SE), uključujući i Almu Čolo iz SDA i Editu Đapo iz SBB-a nije glasao za izbacivanje Rusije iz tog organa čime se BiH pridružila listi od ukupno šest zemalja čiji poslanici nisu glasali “za”.\nNa toj listi su, osim BiH, i Srbija, Jermenija, Azerbejdžan, Slovačka i Slovenija. Podsjetimo, i prije nego što je Parlamentarna skupština izglasala izbacivanje Rusije, Moskva je odlučila da se sama povuče iz tog tijela. Međutim, činjenica da niko iz BiH nije podržao stav većine u PS SE izazvala je pažnju u dijelu sarajevskih medija, imajući u vidu nesuglasice unutar BiH u vezi sa ukrajinskom krizom.\n“Izgleda da su i SDA i SBB odlučile da podrže stav da BiH u ovom sukobu ostane neutralna”, prokomentarisao je za “Glas Srpske” jedan od članova delegacije BiH.\nEdita Đapo je za portal Kliks izjavila da je imala tehničkih problema prilikom glasanja zbog čega njen glas “za” nije uvršten u zapisnik o čemu je već obavijestila javnost putem zvanične stranice Savjeta Evroše. Alma Čolo je navela da je prisustvovala sjednici, ali da je u ponedjeljak u 16.30 sati morala napustiti zasjedanje zbog ranije preuzetih obaveza. Navela je i da je obavijestila generalnu sekretarku Savjeta Evrope i uputila molbu da njen glas “za” bude uvršten.\nMeđutim, čini se da je ovdje, po tvrdnjama izvora “Glasa” dobro upućenih u procedure u Strazburu, u pitanju naknadna pamet i pokušaj dvije članice delegacije iz bošnjačkih stranaka da se “operu” pred sarajevskom javnosti, ali i strancima.\n“Glasanje o Rusiji počelo je u 20 i 20, a zaključeno u 20 i 45. Čolo je sama priznala medijima da se odjavila u 16 i 30. Pravila PS SE jasno kažu da je nemoguće glasati nakon zaključenja glasanja, tako da nema načina da glasovi Đapo i Čolo budu naknadno uvršteni, osim ako ne posegnu za nekim aktivnostima mimo pravila”, objašnjava sagovornik.\nNa osnovu statističkog izvještaja o glasanju koji je dostupan na zvaničnoj stranici PS SE, potpuno je jasno da niko iz delegacije BiH nije glasao.\nPič: Treba sve uraditi da se rat iz Ukrajine ne prelije na Balkan


BIOSKOPSKI MARATON: 200 sati gledali filmove bez prestanka (FOTO) - Telegraf.rs\n20/09/12 | 14:55\nBIOSKOPSKI MARATON: 200 sati gledali filmove bez prestanka (FOTO)\nDvojica filmofila iz Bolivije podelili su nagradu od 10.000 dolara koju su osvojili na filmskom maratonu koji je trajao deset dana. Maraton je imao određena pravila - puštani su filmovi različitih žanrova sa 15-minutnim pauzama između svakog filma, i sa tri polučasovne pauze za obroke\nRonald Kuelar i Huber Felipez dvojica bolivijskih filmofila, nedavno su pobedili u filmskom maratonu tokom kojeg su 200 sati neprestano gledali filmove. Dvojica filmofila podelila su nagradu od 10.000 dolara.\nProšle godine Bolivija je postavila novi svetski rekord u najdužem filmskom maratonu, kada je Felipe Gonzalo Tikona ostao budan 131 sat gledajući razne filmske žanrove. Međutim, predstavnik Ginisovih rekorda nije bio prisutan i njegov rekord nije potvrđen, tako da je zvanična titula i dalje bila u rukama jednog Indijca.\nZbog toga je Bolivija i ove godine organizovala isti maraton, odlučna u nameri da ščepa titulu. Organizovan u tri grada - La Paz, Kočabamba i Santa Kruz. Da bi dobio nagradu od 10.000 dolara i ušao u Ginisovu knjigu rekorda, pobednik je morao da obori tadašnji rekord od 128 sati. Prijavilo se više od 1.400 punoletnih i maloletnih filmofila i svi su morali da plate 14 dolara za učešće.\nMaraton je imao određena pravila - puštani su filmovi različitih žanrova sa 15-minutnim pauzama između svakog filma, i sa tri polučasovne pauze za obroke. Takođe je obezbeđeno medicinsko osoblje koje je brinulo kako o fizičkom stanju učesnika, tako i o prevenciji pokušaja dopingovanja.\nNakon jedne nedelje nadmetanja, ostalo je svega devet takmičara, a mnogi su diskvalifikovani jer im je zdravlje bilo ugroženo. I kada je aktuelni rekord bio oboren, učesnici su i dalje svoje oči držali prilepljene za ekran, u nadi da će osvojiti novčanu nagradu.\nNapokon, deset dana kasnije, najduži filmski maraton je završen. Poslednja dva učesnika, Ronald Kuelar i Huber Felipez dogovorili su se da je rezultat nerešen i podelili su novac. Nakon nekoliko dana, njihova imena su ušla i u Ginisovu knjigu rekorda.\nSnima se film o životu Tine Tarner: Pevačicu će igrati zgodna koleginica koju verovatno ni ne znate


Ekonomija - datum: 2018-07-15 DIREKTOR LUŠTICE DIVELOPMENT DAREN GIBSON O PLANOVIMA KOMPANIJE\nGibson Zaposliće 3.000 radnika\nU novom turističkom gradu Luštica Bej, kada bude završen, radiće oko tri hiljade stalno zaposlenih, dok trenutno na projektu radi oko 600 ljudi. Oni su zaposleni u kompaniji Luštica development, hotelu Čedi i u kompanijama građevinskim partnerima, saopštio je izvršni direktor kompanije Luštica development Daren Gibson. On je za „Dan” kazao da je Luštica Bej prepoznata kao izuzetno bitan projekat za turističku privredu, ali i za privredu Crne Gore u cjelini.\n– Ako uzmete u obzir veličinu projekta i samu turističku ponudu u okviru projekta, to značajno utiče na poboljšanje kvaliteta ponude u državi, ali i cijelog regiona. Takođe, sa ukupnom investicijom od 1,1 milijardu eura možete pretpostaviti koliko smo bitni za crnogorsku privredu, čisto u smislu investicije. Dakle, kada pogledate samu veličinu, shvatite da smo mi najveći projekat ove vrste u jugoistočnoj Evropi i to vam daje sliku koliko smo bitni i u crnogorskom kontekstu – kazao je Gibson.\nU novom turističkom gradu Luštica Bej, u sledećih nekoliko sedmica biće završeno i predato vlasnicima oko 50 novih rezidencijalnih objekata – apartmana, vila i gradskih kuća. U prethodne tri godine kompanija je isporučila 160 apartmana, tako da će raspolagati sa 210 apartmana u Marina naselju. Polovinom jula biće otvoren prvi od sedam planiranih hotela: Čedi Luštica Bej, prva faza marine, kao i Marina naselje, što će turistima ponuditi širok izbor usluga.\nPrema njegovim riječima, trenutni masterplan projekta pokriva samo dvije trećine ukupne površine koja je tek nešto manja od sedam miliona metara kvadratnih.\n– U prvoj fazi naš masterplan pokriva 4,5 miliona kvadrata, predviđa izgradnju sedam hotela sa preko 1.200 soba, a svi hoteli su sa 4 ili 5 zvjezdica, šampionski golf teren sa 18 rupa, više od 1.000 apartmana, 500 vila i gradskih kuća, dvije marine sa ukupnim kapacitetom od 226 plovila. Imamo i školu i druge komunalne servise, vatrogasce, policijsku stanicu, ambulantu, preko 6,5 hiljada m2 maloprodajnih prostora, dakle, u principu sve one servise koje možete očekivati kao posjetilac, ili pak stalni stanovnik Luštice Bej. Mislim da je bitno istaći da sve to zauzima manje od 10 odsto ukupne površine zemljišta u okviru projekta, tako da nam to ostavlja puno prostora za zelenilo između tih urbanih objekata – objasnio je Gibson, koji očekuje uspješnu sezonu u Luštici Bej.\nKompanija je, navodi on, marljivo radila u protekle tri i po, četiri godine upravo na implementaciji prve faze, a to je Marina naselje sa marinom od 176 vezova i prvim hotelom, i dodao da imaju dobru saradnju sa okruženjem u koje je dosada uložila oko 1,3 miliona eura.\n– Sledeći veliki posao na koji ćemo se fokusirati je izgradnja centrala. On ustvari predstavlja centar našeg budućeg grada Luštica Bej. Imaćemo 6,5 hiljada kvadrata maloprodajnih objekata, svi administrativni i komercijalni objekti će biti tu, supermarket, banka, škola, klinika, vatrogasci, sve će to bitu tu. Objekte u Centralu prodajemo skoro već 12 mjeseci, a sa izgradnjom ćemo početi u oktobru i to će biti prva faza izgradnje u tom dijelu projekta. Ovaj dio projekta je izuzetno bitan jer će nas direktno povezati sa naseljem Radovići i to je veoma važno za nas. Pored toga, nakon završetka sezone nastavićemo sa radovima na golf terenu, tako da radimo na više frontova u okviru ove prve faze. Radovi na golf terenu su bili obustavljeni na par mjeseci jer radimo sa lokalnom samoupravom na rješavanju vodosnabdijevanja za teren, ali sigurni smo da će se to ubrzo sprovesti i da ćemo biti u poziciji da nastavimo sa radovima na golf terenu – kazao je Gibson.


Jovanović: Vojvođani ne smeju da daju glas Tadiću | Autonomija\nJovanović: Vojvođani ne smeju da daju glas Tadiću\nLSV lepi plakate protiv LDP-a, Čanak da se izvini\nPredsednik Liberalno-demokratske partije (LDP) Čedomir Jovanović izjavio je danas u Zrenjaninu da Vojvođani ne treba da daju svoj glas predsedniku Nove demokratske stranke Borisu Tadiću, jer, kako je naveo, on to ne zaslužuje.\n„Šesnaestog marta treba kazniti sve one koji su odgovorni za propast zemlje, koji su zemlju vodili i koji su šanse prokockali. Svi su bili na vlasti, a ono što želimo jeste da zajedno sa ljudima otvorimo prostor za svakoga u Vojvodini i Srbiji ko mora biti angažovan kako bi život bio bolji“, rekao je Jovanović.\nPrema njegovim rečima, Vojvodina ima veliki potencijal koji bi trebalo iskoristiti kako bi se pokrenulo čitavo društvo.\n„Ali, niko nema monopol ni pravo da Vojvodinu smatra isključivo svojom, kao što se uostalom ne ponašamo ni mi u Beogradu kada govorimo o Srbiji“, dodao je Jovanović.\nPredsednik LDP-a je kazao da ne može da pokreće vojvođanske fabrike, već da to mogu ljudi koji u Vojvodini žive.\n„Ne znam da je neko u Zrenjaninu glasao da mu život bude ovakav kakav je danas, da 40 odsto ljudi nema posao, da gledamo u leđa svojoj deci koja od nas odlaze, da strahujemo za bezbednost kada smo na ulici i da živimo bez mogućnosti da utičemo na svakodnevni život“, rekao je Jovanović.\nJovanović: LSV lepi plakate protiv LDP-a\nPredsednik Liberalno-demokratske partije (LDP) Čedomir Jovanović optužio je večeras Ligu socijaldemokrata Vojvodine (LSV) da po Vojvodini lepi plakate protiv njegove stranke.\nJovanović je rekao da su ga u Vojvodini, u kojoj je danas obišao deset gradova, dočekale poruke LSV da nije dobrodošao, na plakatima na kojima je pisalo „Sad ste nas se setili kada vam fale glasovi“ i „Ako sam Lala nisam budala“.\nPoručio je da lider LSV Nenad Čanak treba zbog toga da se izvini LDP-u i Vojvođanima.\nJovanović je kazao da će LDP ići putem reformi koje su započete sa bivšim premijerom Srbije Zoranom Đinđićem, da ne planira koaliciju sa liderom Srpske napredne stranke Aleksandrom Vučićem, ali da je „dobrodošao svako ko bude želeo da stane uz LDP na tom putu“.


Otvoren konkurs za m:tel App takmičenje » m:blog – blog.mtel.ba\nOktobar 2, 2020| m:vijesti, prijateljstva| Views: 1139\nKompanija m:tel već četiri godine zaredom realizuje konkurs koji je namijenjen srednjoškolcima iz cijele BiH, a koji podrazumijeva takmičenje u izradi aplikacija za mobilne uređaje. Ove godine, posebno će se vrednovati i aplikacije koje doprinose prevenciji ili prevazilaženju negativnih situacija nastalih pojavom pandemije virusa korona.\nPrvi oktobar je i ove godine bio rezervisan za otvaranje konkursa m:tel App takmičenja, pod nazivom „Lansiraj svoju ideju“. Kao i prethodne tri godine, i ovoga puta kompanija m:tel poziva srednjoškolce iz cijele BiH koji su zainteresovani za izradu aplikacija, te vole programiranje, ali i imaju dobru ideju, da se uključe u ovo takmičenje koje im može donijeti vrijedno iskustvo i nagrade.\nm:tel App takmičenje pruža mogućnost mladim ljudima da unaprijede svoje znanje u kreiranju mobilnih aplikacija i da se takmiče sa vršnjacima iz Srbije i Crne Gore, budući da je kompanija m:tel dio grupacije koja posluje regionalno, te da je isti konkurs istovremeno organizovan i u navedenim zemljama. Najbolji autori aplikacija iz BiH takmičiće se na regionalnom nivou u „Regionalnom App izazovu“, koji organizuju Telekom Srbija, m:tel BiH i m:tel Crna Gora, i u kome će se naći učenici iz sve tri navedene zemlje.\nZadatak pojedinaca ili timova iz srednjih škola jeste da osmisle i naprave zanimljivu, inovativnu i prije svega korisnu aplikaciju u Android™ OS-u ili iOS-u, za mobilni telefon ili tablet, koja bi kao dodatnu prednost imala društveno odgovornu namjenu ili bi na određeni način mogla da unaprijedi upotrebu mobilnih uređaja. Ove godine, posebno će se vrednovati i aplikacije koje doprinose prevenciji ili prevazilaženju negativnih situacija nastalih pojavom pandemije virusa korona.\nPobjednici prvog kruga takmičenja, na državnom nivou, odnosno autori pet izabranih najboljih aplikacija u BiH, dobijaju sjajne nagrade – mobilne telefone i priliku da se takmiče sa timovima iz Srbije i Crne Gore i tako osvoje prvu ili specijalnu nagradu na „Regionalnom app izazovu”.\nPrva faza m:tel App takmičenja trajaće do 20. novembra 2020. godine, do kada je potrebno da se osmisle ideju i pošalju popunjeni formulari za prijavljivanje na takmičenje. Nakon ove, slijedi faza izrade i slanja gotovih aplikacija do 25. januara 2021. godine, kada gotove, funkcionalne verzije aplikacija, uz detaljan opis, timovi treba da dostave putem adrese app.takmicenje@mtel.ba.\nStručni žiri će do kraja mjeseca januara izabrati najboljih do pet aplikacija koje su pristigle na takmičenje, da bi u drugoj polovini mjeseca februara uslijedio i „Regionalni app izazov”, na kojem će, u skladu sa epidemiološkim mjerama, učestvovati najbolji timovi iz sve tri države.\nNa takmičenje se mogu prijaviti učenici srednjih škola navedenih u Opštim uslovima takmičenja, ali i ostalih zainteresovanih škola koje nisu navedene u tim uslovima, i to u toku prve faze – do 20. novembra, uz neophodnu saglasnost nadležnog ministarstva.\nm:tel Playground Meetup


Brnabić, Rama: Zapadni Balkan da se posveti stabilnosti i napretku - European Western Balkans\nAutor EWB 03. 11. 2017. 03. 11. 2017.\nAna Brnabić i Edi Rama; Foto: Tanjug /Kancelarija za saradnju s medijima Vlade Srbije\nMARAKEŠ – Region Zapadnog Balkana, uprkos političkim, ekonomskim i društvenim izazovima sa kojima se suočava, mora da se posveti izgradnji dobrih odnosa, stabilnosti i napretku, zaključak je razgovora predsednika Vlada Srbije i Albanije, Ane Brnabić i Edija Rame na konferenciji u Maroku.\n“Srbija je snažno posvećena regionalnoj saradnji i ekonomskom povezivanju, jer je ekonomija ključni pokretač svih integrativnih procesa i daljeg razvoja svih zemalja regiona”, istakla je Brnabić na prvoj plenarnoj sednici Konferencije o svetskoj politici (World Policy Conference – WPC), koja se do 5. novembra održava u Marakešu, saopštila je Kancelarije za saradnju sa medijima.\nDvoje premijera razgovaralo je sa Tijeriem de Monbrijlom, osnivačem i predsedavajućim Konferencije o svetskoj politici o izazovima sa kojima se susreće Zapadni Balkan i Jugoistočna Evropa kao i o zajedničkoj budućnosti u EU.\nPremijeri su se složili da je potrebno nastaviti i produbiti saradnju na osnovu zajedničkih interesa i ciljeva o evropskoj budućnosti regiona.\nKosovo i jednostrano proglašena nezavisnost, koju Srbija ne priznaje ostaje tačka neslaganja između Srbije i Albanije, ali sagovornici su se složili da ipak postoje brojne teme oko kojih postoji saglasnost i saradnja.\n“Iako se ne slažemo oko pitanja jednostrano proglašene nezavisnosti Kosova, dajemo sve od sebe da to ne utiče na konstruktivnost naših odnosa i dijalog koji smo uspostavili”, izjavila je Brnabić na panelu.\nSrbija se uvek čvrsto zalagala da se u međunarodnoj politici moraju poštovati međunarodno pravo i standardi, kao što smo oduvek govorili da će se ”otvoriti Pandorina kutija ukoliko se prihvati jednostrano proglašena nezavisnost. Međunarodno pravo je tu da osigura stabilniji, predvidiviji i bezbedniji svetski poredak i svakako stabilniju i sigurniju Evropu”, rekla je ona.\nPrema njenim rečima, bez obzira na razlike, Srbija će uvek prvo brinuti o kvalitetu života svih građana i njihovoj bezbednosti i upravo zato vodimo otvoren dijalog sa Prištinom kako bi se najvažnija pitanja za građane rešavala međusobnim dogovorom dve strane.\nGovoreći o spoljnopolitičkim prioritetima Srbije, predsednica Vlade je naglasila da je ”članstvo u EU ključni spoljnopolitički cilj Srbije”, i dodala da reforme koje Srbija sprovodi na putu ka EU „treba da pokažu ne samo našu posvećenost evropskom putu, već pre svega da poboljšaju kvalitet života svih naših građanki i građana“.\nBrnabić je podsetila da je Srbija otvorila 10 poglavlja u pregovorima sa EU, te da će Vlada Srbije na evropskom putu nastaviti odgovorno da sprovodi političke i ekonomske reforme.\n”Koliko je EU potrebna regionu, toliko je i region Zapadnog Balkana potreban Evropi, jer bez stabilnog regiona, nema ni stabilnosti u Evropskoj Uniji. Srbija će nastaviti da gradi odnose koji nas sve zajedno vode u budućnost i svim građankama i građanima regiona obezbeđuju bolje uslove života i veći standard i kvalitet života”, zaključila je Brnabić.\nAna BrnabićEdi RamaZapadni Balkan\nTrivan: Pošumljavanje najbolja strategija za zaštitu okoline\nTanjug 19. 06. 2019.\nEvropski parlament: Vlade u regionu da pojačaju napore u borbi protiv korupcije i organizovanog kriminala\nEWB 16. 12. 2021.


Goša najprometnija akcija, Belex u blagom minusu | Kamatica\nPočetna > vest > Goša najprometnija akcija, Belex u blagom minusu\nGoša najprometnija akcija, Belex u blagom minusu\nTekst objavljen: 11.09.2017 9:00\nPoslednji trgovački dan u nedelji doneo je ukupnu realizaciju u trgovanju od 332,4 miliona RSD (2,8 miliona EUR), a gro prometa su zauzele državne obveznice. Indeks najlikvidnijih akcija, Belex15, oslabio je 0,3% na 727,3 poena, dok na nedeljnom nivou beleži blagi rast od 0,4%.\nBeogradski Aerodrom “Nikola Tesla” zabeležio je solidan promet od 3,5 miliona RSD uz rast cene od 0,5% na 1.358 RSD. Jedinstvo iz Sevojna (JESV) registrovalo je skok od 2% na 5.100 RSD uz trgovanje vredno 2,6 miliona RSD.\nPosle par dana nelikvidnosti, akcije Messer Tehnogasa (TGAS) ostvarile su realizaciju od 1,6 miliona RSD uz snažan rast cene od 4,3% na 12.000 RSD.\nKomercijalna banka (KMBN) je oslabila 1% na 1.922 RSD uz promet od 1,6 miliona RSD, dok su akcije Halkbanka (CCNB) registrovale promet od 1,4 miliona RSD uz rast cene od 1,2% na 10.324 RSD.\nVećinski vlasnik Halkbanka,Turkiye Halk Bankasi, objavio je juče ponudu za preuzimanje preostalih 13,24% akcija po ceni od 10.000 po komadu.\nNaftna industrija Srbije (NIIS) je zabeležila skroman promet od 0,3 miliona RSD po prosečnoj ceni od 672 RSD, što predstavlja pad od 0,9% u odnosu na prethodno trgovanje. Najveći rast cene od 5,6% na 18.000 RSD ostvario je Energoprojekt Entel (EPEN) uz neveliki promet od 0,1 milion RSD.\nKomisija za hartije od vrednosti donela je pre dva dana odluku da blokira glasačka prava Energoprojekt holdinga (ENHL) u njegovim zavisnim preduzećima - EP Garantu (ENGR) i EP Entelu (EPEN) s obzirom da kompanija Napred sa povezanim licima nije dala ponudu za preuzimanje ovih kompanija u skladu sa zakonom, te je Napredu i povezanim licima dat rok od 30 dana da objave ponude za preuzimanje u skladu sa zakonom.\nNajveći promet je zabeležila akcija sa MTP trgovanja, Goša Montaža (GMON), sa realizacijom od 12,9 miliona RSD po ceni od 1.121 RSD.\nDržavna obveznica RSO16132, denominovana u evrima, koja dospeva na naplatu 3. februara naredne godine, zabeležila je promet od 2,5 miliona EUR uz prinos od 0,47%.


Društvo « RTV IS\n» Početna stranica » Društvo\nMinimalni standardi vode za piće\nDruštvo 27.10.2011 15:07\nBiH je, u skladu sa direktivama EU, uspostavila minimalne standarde za kvalitet vode za piće, konstatovao je šef Sekcije Operacija za ekonomski razvoj, prirodne resurse i infrastrukturu pri Delegaciji EU u BiH Johan Hese.\nPrema njegovim riječima, kada je u pitanju tretman otpadnih voda, BiH je uspostavila standarde prema kojima treba da postoji određen pogon za njihovo prečišćavanje.\nOn je danas na konferenciji za novinare održanoj povodom završnog seminara projekta kojeg finansira EU ''Podrška politici voda u BiH'', rekao da je ovaj projekat pokušao da pruži određene informacije i objašnjenja čim se bave ove direktive i od kakvog su one značaja da budu implementirane u BiH.\nRukovodilac konsultantskog tima projekta Senad Pločo istakao je da su rezultati projekta studija i prateći dokumenti koji su urađeni u ove prethodne dvije godine, a koje otvaraju vidike u postojeće stanje u sektoru voda i ciljeve koje bi trebalo ispuniti u budućnosti.\nPločo je naglasio da je sektor voda jedan od ključnih u BiH.\n''Nakon usvajanja ovog projekta i njegovog završetka čeka nas implementacija projekta, to jest usvajanje politike u sektoru voda i usvajanje zakonskih akata'', rekao je pomoćnik ministra u Ministarstvu poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srpske Mihajlo Stojanović.\nEU je finansirala ovoj dvogodišnji projekat iz sredstava Instrumenta za pretpristupnu pomoć (IPA) za 2007. godinu u iznosu od jedan milion evra./SRNA/\nartko 27.10.11. @ 17:20Kad smo kod vode, evo kako se u "većem" entitetu brukaju линк ка садржају


eKapija | RETROSPEKTIVA 2015 - Investicije u oblasti INDUSTRIJE koje su izazvale najveće interesovanje korisnika "eKapije"\nIzvor: eKapija | Sreda, 27.01.2016.| 18:16\nRETROSPEKTIVA 2015 - Investicije u oblasti INDUSTRIJE koje su izazvale najveće interesovanje korisnika "eKapije"\nSrbija u 2016. očekuje 2 mlrd EUR stranih direktnih investicija, a država je za kompanije koje budu upošljavale naše radnike opredelila ukupno 13 milijardi dinara podsticaja. Krajem prošle godine Vlada je donela i zaključak o dodeli podsticajnih sredstava za sedam investitora, koji će omogućiti otvaranje najmanje 6.042 radna mesta u naredne 3 godine, pa su se dva sa kojima su do sada potpisani ugovori već našla i na našoj listi – i to u top 5.\nNajave investicija u nove industrijske pogone, očekivano dominiraju i ovogodišnjom listom u oblasti industrije. Još jednom, pak, treba podvući "najave", jer se realizacija većine tek očekuje. Ako u obzir uzmemo i izbore koji nam slede, narednih meseci još više ćemo slušati o novim postrojenjima, pismima o nameri, i presecanju vrpci "na mišiće".\nOhrabruje međutim, da je veliki deo investicija sa liste nastavak investiranja kompanija koje već posluju u Srbiji, što je pokazatelj da smo postali dobro okruženje za ulagače. Automobilska industrija dominira, te je više od trećine kompanija sa liste iz ove industrijske delatnosti, a lista pokazuje i da su se investicije ravnomerno rasporedile po celoj Srbiji. Za razliku od ostalih, tako, ovu retrospektivu ne odlikuje "beogradizacija", već se pogoni izmeštaju u industrijske zone nedaleko od prestonice, poput Šimanovaca, Obrenovca ili Rume. Nezaobilazna tema tokom 2015. bili su i uvek aktuelni smederevska "Železara" i kragujevački "Fiat", najveći izvoznik iz Srbije. Ali krenimo redom.\nLidersku poziciju ponela je američka kompanija "Lear Corporation" koja planira izgradnju postrojenja za proizvodnju kablovskih snopova u Novom Sadu. Ovo je ujedno i prvi od sedam pomenutih investitora, sa kojim je potpisan ugovor o dodeli podsticajnih sredstava, a realizacijom ove investicije biće zaposleno 2.000 radnika na neodređeno vreme, u periodu od tri naredne godine.\nUlaganje u osnovna sredstva "Lear Corporation" iznosiće najmanje 14,3 mil EUR, a kompanija će u Srbiji biti deo grupacije koja obavlja delatnosti u polju elektro-distributivnih sistema za vodeće svetske brendove putničkih vozila. U poslednje tri godine "Lear Corporation" grupacija ima promet od 17 mlrd USD, a zapošljava više od 130.000 ljudi.\nNa drugoj poziciji je smederevska "Železara", kojom je upravljanje u martu 2015. preuzeo menadžment holandske firme "HPK engineering", ali su detalji ugovora ostali tajna. Krajem juna Vlada je formirala i Radnu grupu za privatizaciju "Železare", a kao najozbiljniji kandidat izdvaja se jedan od vodećih proizvođača čelika u svetu – kineski HBIS. Dok se kineski gigant upoznaje sa proizvodnjom, još nema konačnih poslovnih rezultata za 2015, iako u "Železari" ističu da su oni veoma zadovoljavajući uprkos krizi koja je pogodila industriju čelika u poslednja četiri meseca prošle godine.\nNepalska kompanija "Cinnovation group", koja bi prema poslednjim najavama na proleće trebalo da započne izgradnju fabrike za proizvodnju testenina u Rumi, našla se na trećoj poziciji. Proizvodni pogon u Rumi biće prva fabrika ovog konglomerata u Evropi, a investitor će u proizvodnji koristiti sve potencijale sremske žitnice. Fabrika će biti izvozno orijentisana i plasiraće gotovo sve svoje proizvode na inostrano tržište. "Cinnovation group" se obavezao da će do kraja 2016. godine uložiti 8,5 mil EUR, a u naredne četiri godine vrednost investicije bi trebala da iznosi nešto više od 13 mil EUR.\nKompanija "Fiat Automobili Srbija" zvanično je u martu najavila novo ime kompanije "FCA Srbija Kragujevac", ali zaposleni u ovoj kompaniji i dalje očekuju novi model automobila koji bi obezbedio potpuno upošljavanje kapaciteta fabrike projektovane za proizvodnju 300.000 vozila godišnje. Mediji su tokom 2015. pisali da u Kragujevcu od septembra počinju pripreme za probnu proizvodnju džipa "LX" , ali kako je sve ostalo na najavama radnici će za sada morati da se zadovolje redizajnom "fiata 500L", koji bi delimično novi, savremeniji izgled mogao da počne da dobija već u prvom ovogodišnjem kvartalu.\nUprkos padu prodaje, i neizvesnim izvozom u Rusiju, "Fiat" je i u 2015. bio ubedljivo najveći domaći izvoznik, zahvaljujući čemu je Srbija prošle godine zabeležila blagi rast izvoza u odnosu na raniji period.\nNa petoj poziciju je nemačka kompanija "IGB automotive comp", koja u Inđiji proizvodi delove za automobile. Investitor sada planira izgradnju novog pogona za proizvodnju grejača za automobilska sedišta, grejača za volane i senzora za okupiranost sedišta u Inđiji, čijim sprovođenjem će biti zaposleno više od 500 novih zaposlenih. "IGB automotive comp" je kupila parcelu koja se nalazi tik uz postojeću fabriku, a ugovore o kupoprodaji zemljišta potpisan je u ponedeljak 25. januara, radovi će početi u aprilu, a proizvodni pogon veličine 7.000 m2 trebalo bi da bude završen već u septembru 2016. godine (ovo je drugi od ukupno sedam investitora za koje je najavljeno da će dobiti podsticaje u 2016.).\nIstraživanja o velikim ležištima zlata i bakra u okolini Bora dospele su na šestu poziciju. Njih rade američka rudarska korporacija "Freeport McMoRan" i njihovi partneri iz kanadske kompanije "Reservoir Minerals". Prema nekim procenama proizilazi da se u okolini Bora krije bogatstvo vredno gotovo - 18 mlrd USD, a ovo su tek prvi rezultati, budući da Amerikanci i Kanađani nastavljaju sa geološkim istraživanjima.\nNa sedmom mestu je novootvorena fabrika za proizvodnju traka najnovije tehnologije u industrijskom pakovanju italijanske kompanije "Vibac", koja će obezbediti zaposlenje za 400 radnika u Jagodini. Ovo je ujedno još jedna investicija potpomognuta od Vlade Srbije, pa je Vlada u novu fabriku u Jagodini uložila 8 mil EUR, a investitor 60 mil EUR. Fabrika "Vibac" planira izvoz od 150 mil EUR iz Jagodine, najviše u zemlje istočne Evrope, bivšeg Sovjetskog saveza i u regiju Pacifika.\nNa osmom mestu pozicionirao se nemački "Continental" koji planira nove investicije u Srbiji. Do kraja 2016. ovaj investitor izgradiće još jednu fabriku u Subotici, čime će u naredne tri do četiri godine broj zaposlenih u tom preduzeću biti dupliran. U 2015. godini, potpisan je Memorandum o razumevanju između ove kompanije, predstavnika Vlade Srbije i Grada Subotica, koji podrazumeva obezbeđenje zemljišta i finansijske podsticaje, a kako je najavljivano u novu fabriku biće uloženo 17 mil EUR.\nU Subotici ostajemo i na poziciji broj devet. Početkom septembra na Severu Bačke novi pogon otvorila je austrijska kompanija "Swarovski". "Swarovski" u Srbiji posluje od kraja 2013. godine i zapošljava 383 radnika, a izgradnju proizvodnog pogona počeo je početkom 2014. godine. Do sada je ta kompanija u Srbiji investirala oko 22 mil EUR, a u subotičkoj fabrici austrijskog koncerna "Swarovski", prema ranije potpisanom ugovoru, proizvodiće se kristali namenjeni isključivo za izvoz.\nU top 10 pozicija ove liste, svoje mesto našao je i "Hugo Boss" najavivši otvaranje fabrike u Topoli. Opštinsko veće Topole donelo je, naime, odluku da nemačkom proizvođaču modne odeće izda u zakup Dom kulture u selu Žabari u narednih 30 godina, a lokalna samouprava se obavezala da zakupcu obezbedi i priključak za vodu i struju. Međutim, iako su očekivanja bila da se namere realizuju do kraja ove godine, investicija nije odmakla dalje od najave.\nDalje na našoj listi našla se i najava da će krajem januara biti položen kamen temeljac za izgradnju fabrike "Meita" u Bariču, koja će obezbediti 1.400 novih radnih mesta, zatim nove investicije "Johnson Electric" u Nišu ( ulaganje u iznosu od 50 mil EUR i zapošljavanje dodatnih 2.400 radnika), te planovi francuske kompanije "Mecafor" da na prostoru kikindske Radne zone započne izgradnju fabrike delova namenjenih pre svega automobilskoj industriji.\nSvoje mesto među najčitanijima, osigurala je i kompanija JUB sa prvom fabrikom za proizvodnju ekspandiranog polistirena (stiropora) koja je otvorena u Šimanovcima, kao i još jedna italijanska investicija u Šapcu. Reč je o kompaniji "Vopachel" koja, kako je najavljeno, za početak planira da postavi dve proizvodne linije sa namerom da snabdevaju srpsko tržište proizvodima od polietilena i industrijskim vrećama.\nSledi ih fabrika za proizvodnju strujomera EWG, koja je dobila posao na tenderu za proizvodnju tih uređaja, kompanija "Cooper Tires" sa namerom da u Kruševcu poveća proizvodne kapacitete, broj zaposlenih i otvori novi pogon, i dogovor "Energotehnika Južna Bačka" i američke kompanije "Valmont", jednog od najvećih proizvođača stubova za dalekovode i javnu rasvetu, o otvaranju fabrike u Zrenjaninu.\nNa listi je i nemačka kompanija "German-E-Cars" koja je potvrdila ozbiljne namere i spremnost za stratešku saradnju sa srpskom privredom i investiranje u postojeće i nove programe u autoindustriji Srbije, a zatim i novi pogon firme "Frutti" d.o.o, koja posluje u okviru kompanije "Sinalco International" u Šapcu. Iz Šapca se još jednom selimo u Rumu zahvaljujući češkoj kompaniji "Mitas" i planovima da proširi svoju proizvodnu u Sremu tako što će deo proizvodnog programa iz Slovenije preseliti kod nas. Vašu pažnju privukao je i ruski "Orion" koji je najavio da ulaže 8,4 mil EUR u proizvodnju kotlova na biomasu u Vranju, a sledi ga nova investicija u Rumi gde je u maju otvorena fabrika "Adriana.tex" koja posluje u sastavu italijanske "Calzedonia"-e, čijom izgradnjom su stvoreni uslovi za zapošljavanje do 600 radnika. Listu zatvaraju "Fulgar East" sa najavom novih investiciji u Zrenjaninu gde posluje već 8 godina i nemački "Leoni" koji je u treći pogon u Srbiji uložio 21 mil EUR.\nI još nešto, da li ste videli koji projekti su izazvali Vašu pažnju, u kategoriji TELEKOMUNIKACIJE I IT, SPORTA, TRGOVINSKI CENTRI, TURIZAM, ZABAVA I REKREACIJA, ZDRAVSTVO, ENERGETIKA i SAOBRAĆAJ?\nRTB EWG d.o.o. Bor\nGerman E-Cars Grebenstein\nBiodom S d.o.o. Vranje\nORION Group of Companies Russia, Moscow\nretrospektiva industrija 2015\nupravljačlki tim Železare Smederevo\nIN Conect Nova Pazova\nFca SpA Italija\nnalazišta bakra i zlata kod Bora\nVisokogradnja inženjering Beograd\nMondi Šabac Intercell\nGerman E Cars Grebenstein\nBiodom S Vranje\nORION Group of Companies Russia\nDAD Draxlmaier Automotive Zrenjanin


Ovom prilikom želimo da informišemo javnost da su Sindikat zaposlenih u komunalno stambenoj delatnosti Novog Sada i Sindikat zaposlenih u komunalno-stambenoj delatnosti Vojvodine, uputili inicijativu Ministarstvu finansija za izmenu 2 Zakona.\nDetaljnom analizom stanja došlo se do čvrstog uverenja da je potrebno iz Zakona o budžetskom sistemu i Zakona o privremenom uređivanju osnovica iz pojma „korisnici javnih sredstava“ izbrisati, odnosno izostaviti javna komunalna preduzeća, odnosno javna preduzeća kojima je osnivač jedinica lokalne samouprave jer javna komunalna preduzeća ne posluju na osnovu budžetskih propisa, nego na osnovu Zakona o javnim preduzećima i Programa poslovanja za tekuću godinu. Ovo se naročito odnosi na period nakon 1. decembra 2016. godine, kada je stupila na snagu izmena Zakona o budžetskom sistemu po kome javna preduzeća ne mogu biti inidrektni korisnici budžeta (a direktni nisu nikad ni mogli biti). Samim tim je bespredmetno da se ova pravna lica stavljaju u istu poziciju kao i direktni ili indirektni korisnici budžeta, i njihov položaj reguliše ovim propisima, jer se javna komunalna preduzeća finansiraju od pružanja komunalnih usluga i proizvoda, ne iz budžeta.\nIz svega proizilazi da samo karakter svojine (u ovom slučaju javne), dovodi do toga da se javna komunalna preduzeća svrstavaju u ovu kategoriju, i isključivo iz toga proizilazi primena ovih propisa, pre svega restriktivne prirode. Smatramo da vrsta svojine ne može da bude odlučujući faktor za primenu ovih finansijskih propisa, nego prvenstveno način finansiranja.\nTakođe, neophodno je promeniti Zakon o zabrani zapošljavanja jer dalja implementacija ovakvog zakona može ozbiljno ugroziti rad preduzeća zbog problema sa radnom snagom koje je sve manje.\nSigurni smo da bi predloženim izmenama došlo do ublažavanja lošeg materijalnog i socijalnog položaja zaposlenih u komunalnom sektoru, te se nadamo da ćemo izboriti naše ciljeve.


SNSD: MUP da zaštiti Zvonka Bajagića\nSrna 08.10.2014 13:15\nVLASENICA - Opštinski obor SNSD-a u Vlasenici zatražio je danas od Vlade i Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srpske da zaštite njihovog člana Zvonka Bajagića od napada, provokacija i uvreda aktivista Saveza za promjene - SDS-PDP-NDP, koji su kulminirali juče u popodnevnim časovima, saopšteno je iz vlaseničkog SNSD-a.\nPredsjednik Opštinskog odbra SNSD-a Vlasenica Mladen Popović rekao je Srni da Odbor od nadležnih zahtijeva provođenje istrage i sankcionisanje odgovornih. "Ista lica su prije dvije godine u noći izbora napala kuću i porodicu Bajagić, a da niko za to nije odgovarao", podsjetio je Popović.\nAktivista SNSD-a Zvonko Bajagić rekao je Srni da je njegova porodica već duže vrijeme izložena prijetnjama i uvredama, te da je prije dvije godine, u noći izbora, praktično bila pred linčovanjem.\n"Nema kakve vulgarnosti nisu izgovarali, od psovanja Dodika, Putina, do uzvika ustašo, izdajniče. Bacili su i topovski udar. Dobro se zna koje je to bio, zna se ko je vozio kamion i koji ih je dovezao. Bilo je ih je 50", rekao je Bajagić.\nOn kaže da se slična situacija ponovila i juče, te da su uvrede bile upućene njegovoj majci koja se nalazila ispred kuće. "Poslije mi je predložila da se selimo, jer ovdje nama života nema", naglašava Bajagić.\nU vlaseničkom SDS-u tvrde da članovi i simpatizeri te stranke nemaju ništa sa navodima koje je iznio Bajagić.\nPredsjedik Opštinskog odbora SDS-a Rade Stevanović rekao je Srni da je uvrede, ako ih je bilo, mogao da izgovori bilo ko, jer se njegova kuća nalazi pored magistralnog puta, gdje je frekvencija vozila velika.\nU Policijskoj stanici u Vlasenici rekli su Srni da su primili prijavu Opštinskog odbora SNSD-a i da su preduzete odgovarajuće mjere da se navodi iz prijave provjere, te su poručili da je policija sposobna i spremna da zaštiti bezbjednost i integritet svih građana u toj opštini.


Energyobserver - RUMUNIJA / RUMUNIJA ZAINTERESOVANA DA SE NASTAVI PROŠIRENJE EU\nRUMUNIJA / RUMUNIJA ZAINTERESOVANA DA SE NASTAVI PROŠIRENJE EU\nAmbasadorka Rumunije u Srbiji Oana-Kristina Popa ocenila je da je 2018. bila godina u kojoj je Zapadni Balkan vraćen u fokus Eropske unije, dok je 2019. za kandidate godina u kojoj treba da ispune obaveze, pokažu napredak i ubrzaju reforme. Popa, čija zemlja trenutno predsedava Unijom, rekla je da se rumunsko predsedavanje dešava u vreme događaja koji će imati velikog uticaja na EU, kao što su Bregzit i izbori za Evropski parlament, ali da će nastaviti da drži proširenje na dnevnom redu.\n"Zapadni Balkan je 2018. stavljen nazad na mapu. Prethodni predsedavajući su to radili i Rumunija će nastaviti s tim i truditi se da proširenje ostane na dnevnom redu. Rumunija je među zemljama koje su najzainteresovanije za proširenje", navela je rumunska ambasadorka 20. februara u Beogradu na konferenciji "Značaj rumunskog predsedavanja EU za Srbiju i Zapadni Balkan".\nPrema njenim rečima, proces pregovora i reformi je važniji od samog pristupanja EU, ali svaka zemlja određuje svoj tempo pregovora.\n"To je najvažnija stvar koju kandidati mogu da uzmu kao primer od nas. Vremensko trajanje je manje ili jednako važno kao proces, kao biti spreman za pristupanje. Mi još uvek radimo na vladavini prava. Integracija se ne završava pristupanjem, pristupanje je samo jedna tačka u procesu", navela je Popa.\nOna je navela da je Srbija među vodećim kandidatima u regionu, i da Rumunija podržava Srbiju ne samo zato što je reč o prijateljskoj zemlji, nego i zato što je to u interesu Bukurešta.\nPopa je rekla i da je 2019. godina puna simbolizma, jer se obeležava 140 godina diplomatskih odnosa Rumunije i Srbije i 30 godina od kraja Hladnog rata.\n"To za nas ima specijalno značenje jer bez toga ne bismo danas sedeli ovde i pričali o ovim temama", navela je ambasadorka.\nŠefica Pregovaračkog tima Srbije u pregovorima sa EU Tanja Miščević je rekla da je trenutno za Srbiju najbitniji godišnji izveštaj o napretku kandidata.\nPrema njenim rečima, Srbija je Briselu poslala pregovaračke pozicije za pet poglavlja i od izveštaja će zavisiti hoće li ona biti otvorena. "Napredak u reformama je ključan", rekla je Miščević.\nNavodeći da je "okvir jasan" i da su "najvažnija" poglavlja 23, o pravosuđu i osnovnim pravima i 24 koje se odnosi na pravdu, slobodu i bezbednost, Miščević je dodala da ne veruje da iko dovodi u pitanje posvećenost Srbije poglavlju 35, o normalizaciji odnosa sa Kosovom.\nPrema njenim rečima, pregovori s EU su politički ali i tehnički proces i bez pozitivne tehničke procene ne može se napredovati. "Na nama je da pokažemo da ima napretka", navela je ona.\nMiščević je rekla da je svesna da pred evropske izbore "proširenje nije omiljena tema" u EU, ali da uvek očekuje mnogo od predsedavanja EU susednih zemalja jer je njima u interesu da se Srbija što bolje pripremi za članstvo u EU.\nPredsednik Centra za spoljnu politiku Dragan Đukanović rekao je da je u poslednjih mesec i po dana razvejan strah nekih evropskih zvaničnika od rumunskog predsedavanja EU.\nOn je ocenio da se procesi na Zapdnom Balkanu ubrzavaju, a kao primer je naveo sprovođenje Prespanskog sporazuma Makedonije i Grčke, i dodao da je zbog toga nepohodno da Srbija postigne unutrašnji konsenzus oko dogovora s Prištinom.\n20.02.2019 · RUMUNIJA


Beta 16. aprila 2021. 18:15\n„Kompanija Hajneken, saradjući sa dobavljačima ima za cilj da do 2030. godine, smanji emisiju štetnih gasova za 30 odsto u čitavom lancu vrednosti, a u odnosu na dostignute rezultate u 2018. godini, kao i da do 2040. godine postane prva globalna pivara koja se obavezuje da ostvari nultu emisiju ugljen-dioksida u celokupnom lancu vrednosti“, navodi se u saopštenju.\nDodaje se da su to prvi u nizu mnogih ambicioznih koraka u okviru ažurirane strategije održivog poslovanja kompanije, pod nazivom „Stvaramo bolji svet“, a koja predstavlja bitan deo celokupne nove poslovne „Evergreen“ strategije uravnoteženog rasta kompanije.\n„Nastavićemo da smanjujemo emisiju štetnih gasova kroz energetsku efikasnost i ubrzaćemo prelazak na obnovljive izvore energije“, naveo je predsednik Izvršnog odbora i generalni direktor kompanije Dolf Van Den Brink.\n„Svesni smo da Hajneken može da napreduje samo ako i naša planeta i zajednice u kojima poslujemo napreduju zajedno“, rekao je Dolf Van Den Brink.\nNadovezujući se na uspešne rezultate tokom poslednje decenije strategije održivosti „Stvaramo bolji svet“ započete 2008. godine, Hajneken je smanjio emisiju ugljen-dioksida po hektolitru u svojim pivarama za 51 odsto.


Cam Gibson No team video, povijest transfera i statistike - SofaScore\nDodaj informacije o Cam Gibson na svoju web stranicu!\nCam Gibson aktualne statistike, statistike za cijelu karijeru i video sažeci mogu biti dostupni na SofaScore za neke utakmice tima No team u kojima igra Cam Gibson. Cam Gibson je igrao prethodnu utakmicu za No team protiv New York Yankees u MLB, Preseason, i utakmica je završila s rezultatom 15 - 11. (Detroit Tigers je pobijedio/la utakmicu ).\nSofaScore rezultati uživo rezultati uživo dostupni su kao iPhone i iPad aplikacija, Windows phone aplikacija i Android aplikacija na Google Play trgovini. Ukoliko u tražilicu upišete "SofaScore", lako ćete nas pronaći u trgovinama svih mobilnih platformi. Instalirajte SofaScore aplikaciju i pratite sve Cam Gibson mečeve uživo na Vašem mobilnom uređaju!


KLS: Đorđević postigao 35 poena, FMP na +46\nB92\t15.05.2019 20:42\nKošarkaši FMP-a ubedljivo su savladali Zlatibor 96:50, u šestom kolu Grupe A Superlige Srbije.\n"Panteri" su Zlatibor za petu pobedu u prvenstvu "slomili" u drugoj četvrtini koju su dobili 32:15.\nNajefikasniji igrač domaćeg tima pred oko 250 gledalaca u Železniku bio je Stefan Đorđević sa 35 poena (16/20 iz igre) uz 12 skokova.\nDabl-dabl je ostvario i Radoš Šešlija sa 11 poena i 10 skokova, a Stefan Pot je ubacio 10 poena.\nZlatibor je predvodio Petar Vorkapić koji je sa 18 poena bio jedini dvocifren igrač u timu iz Čajetine.\nU sledećem kolu FMP gostuje Borcu, dok Zlatibor ide kod Crvene zvezde.\nKLS, Grupa A, 6. kolo:\nFMP – Zlatibor 96:50 (14:11, 32:15, 26:10, 24:14)\n19.00 Borac – OKK Beograd\n20.00 KK Dunav – Crvena zvezda


January 9th - Day of Republic of Srpska - TRB\nPET “DESPOTA” U SVEČANOM DEFILEU POVODOM DANA REPUBLIKE\nјануар 13, 2020 by trb\nCentralna manifestacija proslave Svečani defile održan je četvrtu godinu za redom pod motom “Za sva vremena”, a šesti ešalon činila su borbena vozila Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srpske, među kojima je bilo i pet specijalizovanih oklopnih vozila “Despot” koje je proizveo Tehnički remont Bratunac (TRB).\nGlavnom banjalučkom ulicom prodefilovalo je 2.400 pripadnika policije u ešalonima, i civilnog sektora, a prema ocjeni medija, reagovanju građana i zvaničnika despoti su bili “kraljevi” defilea jer su i ove godine izazvali najviše pažnje.\n“Despota” je prvi put javnost vidjela prije godinu dana u Banjaluci, a na ovogodišnjem defileu u čast Dana Republike Srpske predstavljeno je pet oklopnjaka.\nSada su potpuno opremljeni i savremenim termovizijskim kamerama i uređajima za posmatranje u krugu od 360 stepeni, opremom za prepoznavanje lica i vozila, kao i za forenzičku pretragu.\nDužinom većom od šest metara i visinom od 2,7 metara, „despot“ je i ovaj put bio zvijezda svečanog defilea, pred očima javnosti, političkog vrha Srpske, funkcionera Srbije i ostalih zvanica.\nGeneralni direktor TRB-a Slavenko Ristić najavio je na ovogodišnem defileu da će do kraja 2020. godine MUP-u Srspke biti isporučeno ukupno osam ovih oklopnih vozila.\n"Prošle godine na defileu u Banjaluci, povodom obilježavanja Dana Republike, predstavili smo prototip `despota` i obećali da će 9. januara naredne godine biti gotovo pet serijskih vozila za potrebe MUP-a i evo uspjeli smo i da ispunimo obećanje", rekao je Ristić medijima.\nOn je istakao da TRB svako novo vozilo koje napravi usavršava, od instalacija, sitnih dijelova, konzole koja je sada od polimera, a ne od aluminijuma, kao i druge opreme prema potrebama MUP-a.


Pala jedna od najvećih platformi dečje pornografije na svetu: Razbijena mreža od 400.000 članova - 03.05.2021, Sputnik Srbija\nPala jedna od najvećih platformi dečje pornografije na svetu: Razbijena mreža od 400.000 članova\nNemačka policija saopštila je danas da je zaustavila rad "jedne od najvećih darknet platformi za dečju pornografiju na svetu" i uhapsila četvoricu... 03.05.2021, Sputnik Srbija\nPlatforma, nazvana "Boystown", postojala je od 2019. godine, imala je preko 400 000 članova i "postavljena je za svetsku razmenu dječje pornografije", navodi se u saopštenju savezne policije.Troje muškaraca starih od 40 do 64 godine uhapšeno je u sedam racija u Nemačkoj, dok je još jedan osumnjičeni zadržan u Paragvaju na zahtev nemačkih vlasti, prenosi France24.Osumnjičeni iz Paragvaja, takođe nemački državljanin, trebalo bi da bude izručen Nemačkoj na osnovu međunarodne poternice koju je izdao sud u Frankfurtu.Nemačka policija je navela da je višemesečnu akciju koordinisao Europol, a podržala policija iz Holandije, Švedske, Sjedinjenih Država i Kanade. I "Boystown" i druge platforme za čet isključene su nakon napada.Pročitajte još:\nHilari i Bil, jesu li učesnici?\nhapšenje, deca, pornografija, vesti\n© Depositphotos / GorodenkoffDarknet\nNemačka policija saopštila je danas da je zaustavila rad "jedne od najvećih darknet platformi za dečju pornografiju na svetu" i uhapsila četvoricu administratora.\nPlatforma, nazvana "Boystown", postojala je od 2019. godine, imala je preko 400 000 članova i "postavljena je za svetsku razmenu dječje pornografije", navodi se u saopštenju savezne policije.\nDarknet forum omogućio je korisnicima da komuniciraju s drugima i dele slike, fotografije i video sadržaje koji uključuju "ozbiljno seksualno zlostavljanje dece", navodi se u saopštenju.\nTroje muškaraca starih od 40 do 64 godine uhapšeno je u sedam racija u Nemačkoj, dok je još jedan osumnjičeni zadržan u Paragvaju na zahtev nemačkih vlasti, prenosi France24.\nOsumnjičeni iz Paragvaja, takođe nemački državljanin, trebalo bi da bude izručen Nemačkoj na osnovu međunarodne poternice koju je izdao sud u Frankfurtu.\nTrojica muškaraca optuženi su da su upravljali platformom kao administratori, pružajući tehničku podršku i savete članovima kako da izbegnu da ih vlasti otkriju, dok je drugi bio "jedan od najaktivnijih korisnika platforme", navela je policija.\nNemačka policija je navela da je višemesečnu akciju koordinisao Europol, a podržala policija iz Holandije, Švedske, Sjedinjenih Država i Kanade. I "Boystown" i druge platforme za čet isključene su nakon napada.\nTužba protiv Tvitera otkriva jeziv odnos prema dečjoj pornografiji\nVelika akcija u Španiji: 24 uhapšenih zbog dečje pornografije\n3 Maj, 20:38


source.ba | Ekspanzija sarajevskog repa: "Pravila nema ba, nemoj bit' lud"\nKada govorimo o balkanskom repu, prekretnicu su definitivno napravili oni poput Juicea, Tram 11, Generala Woo, Ede Maajke i sličnih, zbog kojih smo i zavoljeli ovaj muzički pravac. Rep je vrlo često nedovoljno shvaćen i pogrešno protumačen, pa su tako mnogi rekli da je cilj tog muzičkog pravca da podstiče na nasilje, ubistva, prostituciju i ostala nemoralna djela. Međutim, ako uši načulimo na ispravan način, shvatit ćemo da nam rep samo predstavlja realnost u kojoj živimo i ukazuje nam na mnoge stvari koje se dešavaju oko nas, ali ih često ne vidimo golim okom.\n"Za raju, za klubove, za mahalu, za blokove, za sve moje drugove od Vratnika do Dobrinje..."\nU ovom tekstu fokus ćemo staviti na sarajevsku rep scenu, koja je zadnjih godina toliko u ekspanziji da glasove sa sarajevskog asfalta možemo čuti čak i u velikim evropskim metropolama. Neki će reći da to više ne liči na izvorni hip-hop, vjerovatno su upravu, ali u svemu stvari moramo postaviti u kontekst vremena. Nije realno porediti Messija i Maradonu, Luku Dončića i Michaela Jordana, Michaela Schumera i Lewisa Hamilotna, pa tako ne možemo očekivati da pravimo poređenje između današnjeg i nekadašnjeg hip-hopa.\nKada spominjemo sarajevski rep, mnogima će prvi sinonim biti čuveni 3C (Capital City Crew), koji je generacijama rođenim 90-tih godina vjerovatno obilježio dobar dio djetinjstva te ostavio veliki trag na sarajevskom, a posebno na starogradskom asfaltu. Štela, Gojzer, Nake, Gugo samo su neki od imena koje nažalost sve manje imamo priliku slušati, ali nema sumnje da su od onih koji su ostavili neizbrisiv trag kada je u pitanju sarajevska rep scena.\n"Znam što postojim u vremenu koje dolazi, rođen u Sarajevu pa me ne furaju dolari"\nOno što posebno krasi sarajevski rep je svakako autentičnost. Riječi koje čujemo u tekstovima sarajevskih repera veoma slikovito opisuju sve ono što je "sarajevsko", pa je po tome vrlo prepoznatljiv. To je stvar koju posebno treba isticati, da je sarajevski rep originalan i da nije nikakva kopija "komšija" ili onih "preko bare". Jedina razlika u generacijama sarajevskog repa koje su smjenile posljednih godina je što se koriste različitim sredstvima, a cilj je ostao isti; prikazati "drugu" stranu Sarajeva. Novi i moderniji bitovi, ritmovi i spotovi je ono što je nova generacija unijela u sarajevski rep i to je ono što smo maloprije spomenuli kao "sredstvo", međutim, ono najbitnije je da je konačni cilj ostao isti.\nNajveću pažnju na sarajevskoj rep sceni izazvao je svima poznati "Cunami" i za veoma kratak period uspio je pokupiti simpatije cijelog regiona. Sarajevski žargoni u kombinaciji sa nekim tradicionalnim stvarima, jelima i mjestima koje koristi u svojim tekstovima, Cunamijeve pjesme se definitivno izdvajaju od drugih.\nOpet ćemo ponoviti, hip-hop nije muzički pravac koji poziva na pogrešne i nemoralne stvari, hip-hop nam slikovito nudi realnost "druge strane" i često nam daje priliku da saslušamo probleme mladih generacija.\nTagovi: CunamiSarajevski repHip HopCCC


FoNet portal :: Pretraga / tagId=29303 / position=0\nBlumberg počeo da radi\nBlumberg Adria (Bloomberg Adria), prva panregionalna multiplatformska mreža za poslovne vesti u jugoistočnoj Evropi zvanično je danas počela da radi i sadržaj će prvo biti dostupan na digitalnoj platformi, dok će emitovanje na televiziji početi naredne nedelje.\nBITEF posvećen radu\nBeogradski internacionalni teatarski festival – Bitef biće održan od 23. septembra do 2. oktobra pod sloganom "Mi – junaci rada svog", najavili su danas organizatori u Skupštini grada Beograda, prenosi Beoinfo.\nRadiću na poboljšanju\nGradonačelnik Beograda Aleksandar Šapić izjavio je danas da će vreme pokazati koliko će trajati gradska vlast, da je predsednik Srbije Aleksandar Vučić o tome rekao svoje mišljenje i da on neće neće da stvara kakofoniju svojim izjavama o tome, već da će uraditi sve da poboljša stvari u vremenu koje je ispred njega.\nPojačane kontrole uoći odmora\nPolicija je, uoči turističke sezone i letnjih odmora, pojačala mere i aktivnosti na odmorištima u sklopu benzinskih stanica i ugostiteljskih objekata, na parkiralištima i naplatnim stanicama na Koridoru 10, a intenzivirane su i granične provere na graničnim prelazima, poručio je danas ministar unutrašnjih poslova Aleksandar Vulin.\nSberbanka: Radiimo kao i obično\nSberbanka posluje kao i obično, a isključenje iz međunarodnog međubankarskog sistema za prenos informacija i plaćanja SWIFT ne menja trenutnu situaciju sa međunarodnim transkacijama, javlja ruska agencija RIA Novosti pozivajući se na saopštenje služba za medije te banke.\nMinistarka za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Srbije Darija Kisić dodelila je danas u Požarevcu ugovore poslodavcima za zapošljavanje osoba iz kategorije teže zapošljivih i za stručnu praksu u 2022. za šta je u pet opština Braničevskog okruga izdvojeno 30 miliona dinara.\nPosledice mogu biti i gore\nNacionalni koordinator Međunarodne organizacije rada za Srbiju (MOR) Jovan Protić ocenio je da porast cena hrane i energije, izazvan krizom i posledicma rata u Ukrajini, već evidentno pogađa Srbiju, ali da to može biti i mnogo drastičnije.\nInflacija duplo veća od 2021.\nGodišnja stopa inflacije širom sveta, merena indeksom potrošačkih cena, ubrzala je rast i popela se na 9,2 odsto u martu ove godine, sa 7,5 odsto u februaru, dok je u januaru 2022. bila 6,8 odsto, pokazala je najnovija analiza Međunarodne organizacije rada (MOR).


Kako do autentičnog smještaja u ruralnim sredinama? - Seoski turizam | Agroklub.ba\nKako do autentičnog smještaja u ruralnim sredinama?\nProgram obuke namijenjen je svim pružaocima usluga kao i onim koji planiraju u budućnosti krenuti s pružanjem smještaja i iskustava u ruralnim područjima\nProjekt USAID-a, Razvoj održivog turizma u BiH u partnerstvu s federalnim ministarstvima za turizam i poljoprivredu organizira radionice na temu upravljanja, promocije i prodaje autentičnog smještaja u ruralnim sredinama.\nOvaj program obuke namijenjen je svim postojećim pružaocima usluga kao i onim koji planiraju u budućnosti krenuti s pružanjem smještaja i iskustava u ruralnim područjima. Na radionici će biti predstavljene najbolje prakse u upravljanju, promociji i prodaji autentičnih i uspješnih ruralnih iskustava.\nBiće predstavljene najbolje međunarodne prakse za produženje boravka gostiju (Foto: Depositphotos/marcinmichalczyk)\nFokus će biti na kapacitetima za unapređenje poslovnog upravljanja, pozicioniranje na tržištu, prodaju i dizajn proizvoda, uzimajući u obzir potrebe i motivaciju post Covid-19 posjetitelja.\nObuka na više lokacija\nO turističkim strategijama i pristupima će predavati regionalno priznati turistički stručnjak, Nedo Pinezić. S druge strane, najbolje marketinške prakse predstavit će stručnjak za marketing, Harun Bavčić koristeći svoje dugogodišnje iskustvo na mnogim uspješnim projektima koje ima iza sebe.\nU Lipovcu kraj rijeke Jadar niče etno selo - s vodenicom i ergelom\nObuka će se održavati na više lokacija širom zemlje u periodu od 17. do 27. maja, 2022. godine ii to u gradovima Bihać, Jajce, Travnik, Tuzla, Sarajevo, Konjic, Mostar, Ljubuški i Livno. Shodno tome organizatori savjetuju zainteresirane da se prijave za učešće na najbližoj lokaciji.\nRegistrirati prisustvo možete putem linka: registracija, a potom će prijavljenima biti saopćena tačna lokacija održavanja radionice. Za više informacija o samoj obuci i planu rada pogledajte detaljni plan obuke u dokumentu ispod teksta.\nDetaljni plan obuke ruralni turizam\nRuralni turizam Obuka Radionice USAID\nKatunska naselja postaju sve atraktivnije turističke destinacije\nBh selo sa 150 domaćinstva u užem izboru za BiH Green Awards


Haos u Beloj kući: Haradinaj traži odbijanje sporazuma, Amerikanci mu prete? - Kuckaj\n12:40, 25. 06. 2021\nPočetna/Svet/Haos u Beloj kući: Haradinaj traži odbijanje sporazuma, Amerikanci mu prete?\nPriština -- Nekoliko sati pre potpisivanja sporazuma Beograda i Prištine u Beloj kući tenzije pravi Ramuš Haradinaj koji traži odbijanje sporazuma, piše Gazeta ekspres.\nPriština — Nekoliko sati pre potpisivanja sporazuma Beograda i Prištine u Beloj kući tenzije pravi Ramuš Haradinaj koji traži odbijanje sporazuma, piše Gazeta ekspres.\nOčekuje se da će danas biti potpisan sporazum između Prištine i Beograda u Beloj kući, pod nadzorom američkog predsednika Donalda Trampa.\nPreostalo je oko tri sata do Trampovog sastanka sa kosovskim premijerom Hotijem i predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem, postoji napetost unutar kosovske delegacije u Vašingtonu, koju predvodi premijer Abdulah Hoti.\nGazeta ekspres saznaje da lider AAK-a Ramuš Haradinaj, koji je deo vladine koalicije, vrši pritisak na Hotija da ne potpiše sporazum.\nPrema Haradinaju, sporazum, o kojem su se strane već dogovorile, ne bi trebalo da bude potpisan.\nAlijansa za budućnost Kosova (AAK) Ramuša Haradinaja saopštila je danas da se ne slaže sa jednom tačkom sporazuma koji treba da danas u Vašingtonu potpišu delegacije Beograda i Prištine u prisustvu američkog predsednika Donalda Trampa.\nGazmend Silja, iz Alijanse nije precizirao o kojoj je tački reč i šta ona predviđa, ali je za porištinsku Kohu rekao da ta partija „neće dozvoliti da bilo ko drugi upravlja delom teritorije Kosova”.l\nOn je tako donekle pojasnio vest “Gazete ekspres” da Haradinaj vrši pritisak na kosovskog premijera Avdulaha Hotija da ne potpiše sporazum.\n“Ni na koga ne vršimo pritisak. Zalažemo se za odbranu ustavnosti Kosova”, poručio je Silja.\nU međuvremenu, Hoti je spreman da potpiše sporazum, koji je dogovoren u jučerašnjim razgovorima, koji su takođe održani u Beloj kući.\nHaradinaj rekao koji deo sporazuma je sporan: Neću podržati ni po cenu sankcija\nBivši kosovski premijer Ramuš Haradinaj traži od aktuelnog premijera Avdulaha Hotija da ne potpisuje danas po podne sporazum sa Srbijom.\nHaradinaj ukazuje da u predlogu sporazuma u Vašingtonu postoje i druge problematične tačke, kao što je „mini-Šengen”, te i moratorijum na članstvo Kosova u međunarodnim organizacijama na godinu dana.\n„Postoji još mnogo tačaka, ali jedina prepreka je pitanje Gazivoda, za koje ne razumem zašto bi bilo deo sporazuma sa Srbijom”, kazao je on.\n„To bi imalo teške posledice po sve političke odnose, jer AAK nije spremna na saradnju u vladi i u postizanju sporazuma kojim Srbija, čak i indirektno, dobija pristup kosovskim resursima”, poručio je on.\nAmerikanci, zbog nastalih tenzija, prete da će svako ko se usprotivi sporazumu imati SAD protiv sebe.\nHaradinaj Kosovo Priština Srbija USA


TEKVONDISTI ODLIČNI\nIzvor: Kurir.rs,Lokalne novine | Obrenovac, 30.10.2018.\nSrbija osvojila četiri medalje na jakom turniru u Beogradu\nPoslednjeg takmičarskog dana na turniru "17. Galeb Belgrade Trophy - Serbia Open 2018", koji se održao proteklog vikenda u hali "Aleksandar Nikolić", naši takmičari su osvojili četiri medalje.\nTokom dva dana turnira, učestvovalo je oko 1000 boraca iz 54 zemlje među kojima je bilo brojnih olimpijskih, svetskih, evropskih, azijskih osvajača medalja.\nZlatne medalje za Srbiju u seniorskoj konkurenciji osvojili su Milica Mandić (do 73 kg), Nađa Savković (do 63 kg) i Dmitrij Nagaev (do 58kg), dok je Iris Jović Vujaković (do 67kg) došla do bronzanog odličja.\n- Izuzetno mi je drago što sam posle dve godine pauze na Galebovom trofeju uspela da osvojim zlatnu medalju. Iako mi je žao što se nisam borila u finalu, dobro sam se osećala. Zadovoljna sam svojim borbama, mislim da je dobar pokazatelj za Gran pri finale koji je za mesec dana u Fudzairi. Želela bih da se zahvalim svima koji su došli da gledaju, posebno predsedniku OKS-a, kao i svima iz Olimpijskog komiteta. Svi gledaoci su bili sjajna podrška, i naravno sve čestitke Nagaevu, Iris i Nađi - rekla je Milica Mandić.\nZlatna je bila i Nađa Savković, srpska reprezentativka do 63 kilograma, inače bronzana sa juniorskog Svetskog prvenstva i bronzana sa seniorskog šampionata Evrope.\n- Srećna sam zbog osvojenog zlata, to je drugi takav rezultat u dve nedelje posle pobede u Grčkoj. Nemamo priliku da se često takmičimo pred domaćom publikom i drago mi je što sam baš ovde osvojila zlato. Bilo mi je teško, ali izazovno, uspela sam zajedno sa trenerom da pronađem pobedničku strategiju za svaku ptovnicu. Sledeći turnir je za dve nedelje u Hrvatskoj - istakla je Savkovićeva.\nDmitrij Nagaev potvrdio je kvalitet pobedivši u finalu aktuelnog evropskog šampiona, a ovo je druga zlatna medalja za njega u nizu, pošto je odličje istog sjaja osvojio i u Grčkoj, dok je Iris posle povrede uspela da se vrati na tatami sjajnim borbama.\nDragan Jović, direktor turnira, se osvrnuo na organizaciju.\n- Zadovoljan sam što smo ispunili očekivanja i ove godine povodom organizacije G1 turnira. Odziv boraca je bio na najvišem nivou, iako je ovaj period godine vrlo naporan. Dobra organizacija je i dobra najava za Evropsko prvenstvo 2020. godine koje se organizuje u Beogradu. Dobro je što smo osvojili ovoliko medalja jer je to pokazatelj da imamo šansu i na evropskom prvenstvu, ali i za kvalifikacije za Olimpijske igre u Tokiju. Cilj nam da kvalifikujemo najbolje borce za Olimpijske igre i tamo nastavimo tradiciju osvajanja velikih medalja - rekao je Dragan Jović, direktor turnira.\n"Galeb Belgrade Trophy - Serbia Open" posetili su Božidar Maljković, predsednik Olimpijskog komiteta Srbije, Žarko Zečević, potpredsednik OKS-a, Dragan Tomašević, predsednik Sportskog saveza Beograda, Đorđe Višacki, generalni sekretar OKS-a, Damir Štajner, direktor OKS-a, ali i Hjonsu Jun, otpremnik poslova Republike Koreje.\nPodršku je pružila i Andrea Arsović, uspešna i nagrađivana reprezentativka u streljaštvu, a među počasnim gostima našao se i Bratislav Đorđević, bivši proslavljeni košarkaški trener, otac legendardnog Saše Đorđevića.


Han: EU će obezbediti 150 miliona evra za Zapadni Balkan | OZNA - Informativni portal Republike Srpske\nHome / Region / Han: EU će obezbediti 150 miliona evra za Zapadni Balkan\nEvropski komesar za politiku susedstva i pregovore o proširenju Johanes Hahn je saopštio da je dogovorena zajednička koordinaciona grupa EU i Kosova koja će se baviti stvaranjem ambijenta za ekonomski razvoj zemlje. Han je na zajedničkoj konferenciji za novinare sa premijerom Kosova Isom Mustafom istakao neophodnost snažne vladavine prava kako bi se privukli strani investitori ( Erkin Keçi - Anadolu Agency )\nHan je na poslovnom samitu o Zapadnom Balkanu u Parizu ocenio da, uprkos očiglednim koristima, “ima dosta mesta za poboljšanje” u reformama u transportnom i energetskom sektoru o kojima je postignut dogovor na prethodnom samitu u Beču, saopštila je Evropska komisija.\nOdlučili smo da obezbedimo 96 miliona evra za tri železnička infrastrukturna projekta u Srbiji, Albaniji i Kosovu. Takođe ćemo obezbediti 50 miliona evra za mere kao što su energetska efikasnost u stambenim zgradama i mali hidro projekti”, rekao je Han i dodao da to pokazuje ozbiljnost u nameri EU da uloži do milijaradu evra u saobraćajne i energetske infrastrukture u zemljama zapadnog Balkana u okviru Plana povezivanja do 2020. godine.\nHan je rekao da proces pristupanja nije samo usklađivanje nacionalnih zakona s tekovinama EU, nego da je sve veći naglasak na unapređenju ekonomskog razvoja i jačanje konkurentnosti.\nProblemi s kojima se suočava zapadni Balkan\nPredhodni Stefan Mitrović neće biti kandidat za gradonačelnika Bijeljine\nNaredni Novi problem Merkelove — Junker\nNove ruske specijalne jedince na Krimu i Pacifiku


Milion eura EBRD granta za rješavanje problema zagrijavanja bolnice u Zenici  - Akta.ba\n05.05.2018. 08:59 / Izvor: Akta.ba\nVijeće ministara BiH utvrdilo je Prijedlog ugovora o grantu (Projekt poboljšanja energetske efikasnosti u bolnici Zenica) između Bosne i Hercegovine i Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD) koji se odnosi na investicijski grant iz Regionalnog programa za energetsku efikasnost za Zapadni Balkan.\nRadi se o grantu EBRD-a u iznosu milion eura koji je osiguran putem Investicionog okvira za Zapadni Balkan (WBIF) iz sredstava Fonda Regionalnog programa za energetsku efikasnost za Zapadni Balkan (REEP Plus).\nProjekt, kojim se osigurava utopljavanje bolnice u Zenici, ušteda energije i smanjenje zagađenosti, bit će finansiran zajmom EBRD-a vrijednim 10 miliona eura s rokom otplate od 15 godina i grejs periodom od tri godine uz garanciju BiH.\nOvim projektom planirana je i nadogradnja jedne etaže i dogradnja jednog objekta, što će doprinijeti povećanju bolničkih kapaciteta i osigurati bolji smještaj pacijentima.\nPrijedlog ugovora o grantu bit će dostavljen Predsjedništvu BiH u daljnju proceduru, a za bh. potpisnika predložen je ministar finansija i trezora.\n#bolnica u Zenici


Vanredna situacija u Vrbasu, onlajn nastava do prvog decembra | Ekspres.net\nŠtab za vanredne situacije opštine Vrbas saopštio je da je meru prelaska škola na onlajn nastavu doneo u cilju zaštite zdravlja učenika i zaposlenih u obrazovnim ustanovama, navedeno je u zakljucku Štaba objavljenom na sajtu opštine.\nPovezane vesti – NOVI REKORD: U Srbiji 4.994 novoobolelih od koronavirusa\nTakođe, doneta je odluka da predškolsku ustanovu ”Boško Buha” pohađaju samo deca čija su oba roditelja zaposlena i u čijoj užoj porodici nema lica pozitivnih na virus korona, kao ni onih koji su u samoizolaciji zbog kontakata sa zaraženim osobama.\nKomandant Štaba za vanredne situacije u Vrbasu Predrag Rojević saopštio je da je u poslednja tri dana izvršeno više od 160 pregleda na Covid-19 od kojih je pozitivan rezultat potvrđen kod 104 pacijenta.\nPovezane vesti – TIODOROVIĆ: Efekat donetih mera očekivati početkom decembra\nŠtab za vanredne situacije opštine Vrbas propisao je da ugostiteljski objekti, objekti za posebnu namenu poput kladionica ili svadbenih salona, mogu raditi do 21 čas, kao i da shranama može da prisustvuje najviše 15 osoba.\n”Zaposleni u javnim ustanovama i preduzećima, čiji je osnivač lokalna samouprava, sa decom mlađom od sedam godina, upućuju se na rad od kuće kako bi se smanjio broj dece u vrtićima”, rekao je Rojević posle sednice Štaba.\nTags covid-19đacikoroanvirusonlajn nastavaškolaVrbas\nŠARČEVIĆ: Od početka nastave oko 60 đaka pozitivno na koronavirus “NADZOR FUNKCIONIŠE” Kon: Nema prenošenja zaraze u školi TIODOROVIĆ: Ne postavlja se pitanje zatvaranja škola i vrtića RUŽIĆ: Za sada bez zatvaranja škola


Školski portal ‐ Novosti ‐ Direktori na obuci za dobijanje licence\nDirektori na obuci za dobijanje licence\nNajbolji direktori osnovnih i srednjih škola, kao i predškolskih ustanova, dva dana su pohađali obuku koja je priprema za polaganje ispita za dobijanje licence.\nNajbolji direktori osnovnih i srednjih škola, kao i predškolskih ustanova, dva dana su pohađali obuku koja je priprema za polaganje ispita za dobijanje licence. Još od 2003. godine prosvetni zakoni predviđaju da na čelu ustanova budu ljudi sa licencom, ali je ovaj posao odlagan više puta. Posle 15 godina čekanja, očekuje se da u martu sledeće godine prvi direktori dobiju "sertifikat" za rad.\nPrvo će morati da bude usvojen pravilnik o licencama, a da bi već od marta mogli da polažu, rukovodioci su u obavezi da pripreme istraživački rad koji će braniti pred komisijom.\nJasmina Đelić iz Ministarstva prosvete objašnjava da je ukupno 250 direktora u Srbiji proteklih godina ocenjeno najvišom ocenom. Na obuci tokom prethodna dva dana bilo ih je 83. Svi su na spoljašnjem vrednovanju dobili četvorke, što je najviša moguća ocena.\n- Za njih smo organizovali dvodnevne obuke, dok će lošije ocenjeni direktori imati obuku u trajanju od 13 dana. Četiri dana biće interaktivna predavanja, a preostalih devet onlajn obuka - objašnjava Jasmina Đelić i dodaje da tokom obuke direktori treba da steknu znanja i veštine potrebne za rukovođenje školom ili predškolskom ustanovom.\nNaša sagovornica objašnjava da će do oktobra 2019. godine svi direktori morati da imaju licencu. Zakon predviđa da i nastavnici koji ispunjavaju uslove da budu direktori mogu da polažu za licencu za direktora.\nPrema rečima Miomira Dragaša, direktora OŠ "Ivan Goran Kovačić" i jednog od učesnika obuke, za direktore je izuzetno važno da budu dobri menadžeri, pa je deo obuke posvećen i predavanjima iz ove oblasti.\n- Na seminaru su bila 83 direktora, od kojih je više od 30 njih iz Beograda. Svi su spoljašnjim vrednovanjem dobili najvišu ocenu za svoj rad - kaže Đurađ Banjac, direktor Elektrotehničke škole "Zemun" i ističe da su kriterijumi za ocenjivanje mnogobrojni, a među njima su i opremljenost škole, stručnost predavača za određene predmete, saradnja sa učenicima i roditeljima...\nPOSLE dvodnevnog seminara u Beogradu, obuke će biti organizovane u Kragujevcu i Zrenjaninu. Ove obuke organizuje Ministarstvo prosvete, a za direktore koji su dobili manje od četvorke, obuku će organizovati Zavod za vrednovanje kvaliteta obrazovanja.


Nasilje nad ženama najistrajniji vid kršenja ljudskih prava | ZR KLIK\nPolitika- Povodom dana borbe protiv nasilja nad ženama, 25. novembra, Srpska demokratska stranka u Zrenjaninu , podseća da je nasilje nad ženama najistrajniji vid kršenja ljudskih prava.\nImamo saznanja, u AP Vojvodini su u prethodnoj godini policijske uprave zabeležile 8.133 zahteva za pružanje policijske intervencije radi zaštite od nasilja u porodici, što je za 1035 više u odnosu na broj zahteva evidentiran tokom 2014. godine. Trend povećanja broja prijavljenih slučajeva nasilja nadležnim institucijama govori o većoj informisanosti žena o mogućnostima zaštite i podrške.\nZavod za ravnopravnost polova će u periodu od 25. novembra do 5. decembra u 7 gradova/opština Vojvodine sprovesti lokalnu kampanju „NASILjE JE ZLOČIN– PRIJAVI GA!“ sa ciljem informisanja žena o načinima zaštite od nasilja, kao i jačanja lokalnih kapaciteta za pružanje adekvatnije podrške ženama koje trpe nasilje.\nSrpska demokratska stranka se pridružuje ovoj kampanji i moli sve građane da uzmu učešća.\nČlanovi i funkcioneri SDS u Zrenjaninu i srednjebantskom okrugu su povodom dana borbe protiv nasilja nad ženama , lepšoj polovini koje su ujedno članovi naše stranke , uručili skromne poklone , kao znak pažnje i podrške.\nUjedno, želimo još jednom da apelujemo na sve nadležne u državi, da se omogući generalu Ratku Mladiću,koji je zatočen u antisrpskom haškom tribunalu , da mu se obezbedi medicinski tretman, pošto mu je zdravstveno stanje ugroženo, da mu se omogući lečenje dostojno jednom srpskom heroju- rekao je Srđan Blagojević predsednik gradskog odbora Srpske demokratske stranke u Zrenjaninu.


Radionica o prevenciji nasilja u porodici\nU sklopu projekta posvećenog prevenciji i suzbijanju nasilja u porodici, kojeg realizira Centar za socijalni rad u Sanskom Mostu, danas je organizirana radionica na kojoj se govorilo o krivičnom zakonodavstvu kojim se tretira ova oblast. Podsjećamo da je nedavno u sklopu ovoga projekta upriličeno potpisivanje Protokola o međusobnoj saradnji i radu na prevenciji i zaštiti žrtava nasilja u porodici za Općinu Sanski Most. Učesnici i partneri projekta danas su se mogli upoznati s krivično pravnim odredbama koje tretiraju nasilje u porodici, a slične radionice poput današnje organiziraće se i u narednom periodu. Nasilje u porodici je negativna društvena pojava prisutna u velikoj mjeri i na području Općine Sanski Most.\nCentar za socijalni rad u Sanskom Mostu nosilac je projekta u skopu kojeg je formiran multisektorski tim čiji je prvi zadatak bio izrada pomenutog protokola. Ovaj tim čine predstavnici više lokalnih institucija od kojih je svaka na svoj način involvirana u ovu oblast. Protokolom se definišu postupci i procedure koje svaka od nadležnih institucija treba da čini kada se radi o sprečavanju ili sankcionisanju nasilja u porodici. Inače, treba istaći kako su sve ove aktivnosti podržane kroz projekat „Jačanje kapaciteta institucija za rješavanje rodnozasnovanog nasilja u Bosni i Hercegovini“, koji se realizuje u okviru sporazuma Džender centra Federacije BiH i Agencije za ravnopravnost polova Bosne i Hercegovine, Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice BiH uz finansijsku podršku USAID-a.\nBroj slučajeva nasilja u porodici na području Unsko sanskog kantona kontinuirano raste u poslednjoj deceniji. Sigurno je da se radi o problematici gdje je potrebna bolja koordinacija i sinergija više društvenih faktora u cilju prevencije i suzbijanja ovih pojava. Uzroci povećanja broja slučajeva nasilja u porodici su sve teža ekonomska situacija te stanje opšte besperspektivnosti koje danas vlada u društvu.\nKreirano: 15 Decembar 2020


Derbi u Beogradu: Zvezda za nadu, Partizan za titulu - Televizija K3\nVječiti fudbalski derbi između Crvene zvezde i Partizana uvijek je poseban dan u Beogradu, Srbiji i regionu, a današnji 148. duel "crveno-bijelih" i "crno-bijelih" imaće dodatnu draž, jer bi mogao da bude presudan u šampionskoj trci.\nZvezda je domaćin, prvi put otkad stadion nosi ime legendarnog Rajka Mitića, a pobjeda se nameće kao imperativ zbog činjenice da Partizan ima pet bodova prednosti i u slučaju pobjede, pa čak i neriješenog rezultata “crno-bijeli” bi jednu ruku stavili na pehar.\nIgrači trenera Nenada Lalatovića prethodnih dana otvoreno su pričali “da je pobjeda jedina opcija”, a osim prednosti domaćeg trerena, na ruku “crveno-bijelima” ide i činjenice da su u posljednje vrijeme uglavnom slavili protiv komšija na svom terenu.\n“Očekuje nas praznik fudbala u Srbiji, jer se sastaju dva najbolja tima, moramo u meč da uđemo mirne glave, da ne srljamo, da čekamo šansu i da damo sve od sebe kako bismo došli do povoljnog rezultata, a to je jedino pobeda”, rekao je Lalatović na konferenciji za medije uoči meča.\nSa druge strane, iskusniji tim “crno-bijelih” zna kako se igraju utakmice za titulu, često su izlazili kao pobjednici, istina, uglavnom u Humskoj, a trener-debitant Zoran Milinković uvjeren je da baš to može da bude prednost.\n“Puno bi nam značila pobeda, ali posle toga ima još šest utakmica, ništa manje važnih. Nije Hamletovsko ‘biti ili ne biti’, ali do kraja ima još 21 bod i nezahvalno je bilo šta prognozirati. Ipak, verujem da imamo snage i znanja da iznesemo trku do kraja”, rekao je Milinković.\nKao i prethodnih osam derbija Milorad Mažić će dijeliti pravdu, što je naravno potpuno logično, jer se najbolji srpski arbitar sjajnim izdanjima na evropskoj sceni nameće kao logično i najbolje rješenje.\nUtakmica između Crvene zvezde i Partizna počinje od 18 sati na stadionu “Rajko Mitić”.\nStefanović: Ne očekujemo incidente\nMinistar unutrašnjih poslova Srbije Nebojša Stefanović izjavio je da ne očekuje incidente tokom fudbalskog derbija u Beogradu.\nStefanović je rekao da je policija spremna da obezbijedi sigurnost svim njenim građanima i da niko ne mora da se boji za svoju bezbjednost.


APV | Vesti | Radojević i Jun o jačanju saradnje srpskih i kineskih poljoprivrednika\nPokrajinski sekretar za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo mr Vuk Radojević primio je danas delegaciju iz Narodne Republike Kine, na čijem čelu je Cui Jun, zamenik generalnog direktora Kineske akademije za poljoprivredni inženjering.\nU razgovoru su razmatrane mogućnosti za intenziviranje saradnje u oblasti poljoprivrede, pre svega, u segmentu prerade poljoprivrednih proizvoda. Akcenat je stavljen na obnavljanje i jačanje saradnje kada je u pitanju izvoz domaćih poljoprivredno-prehrambenih proizvoda u Kinu, i to kroz zajedničko ulaganje u Srbiji koje će stvoriti dodatnu vrednost proizvoda sa kojima može da se izađe na treće tržište.\nRadojević je izrazio zadovoljstvo zbog posete visoke nacionalne delegacije iz Kine, istakavši da je nakon posete kineskog ministra poljoprivrede Srbiji u januaru ove godine, stvorena mogućnost za dalje razgovore i uspostavljanje čvršće saradnje u oblasti poljoprivrednog sektora sa partnerima iz Kine.\nResorni pokrajinski sekretar je gostima iz Kine, među kojima su bili predstavnici kineskog ministarstva poljoprivrede, stručnjaci iz oblasti poljoprivrede i predstavnici poljoprivrednih preduzeća, predstavio mere podrške resornog pokrajinskog sekretarijata, pre svega, u razvoju intenzivne poljoprivredne proizvodnje, kao i potencijale poljoprivredno-prehrambenog sektora.\nRadojević je naglasio da Pokrajinski sekretarijat za poljoprivredu svoje mere podrške usmerava u pravcu intenzivne poljoprivredne proizvodnje u želji da osnaži poljoprivrednike da budu konkurentni na domaćem i stranom tržištu.\n„Verujem da će mnogi od njih naći svoju priliku i šansu u saradnji sa kineskim partnerima“, kazao je sekretar Radojević i naveo podatak da je ukupan izvoz iz Srbije u Kinu u iznosu od 10 miliona dolara, od čega se 1,5 milion dolara odnosi na poljoprivredne proizvode.\nCui Jun je izrazio zadovoljstvo zbog prve posete Srbiji i Vojvodini, istakavši da je u fokusu dalje jačanje saradnje u oblasti trgovine i prerade poljoprivrednih proizvoda kineskih i srpskih partnera.\nOn je istakao da je u četiri sfere postignut konsenzus o jačanju saradnje. To je najpre uspostavljanje redovne komunikacije i izrada srednjoročnog plana za saradnju.\nKao posebno značajnu, Jun je istakao zajedničku saradnju u oblasti prerade poljoprivrednih proizvoda, kroz zajedničko ulaganje koje će stvoriti dodatnu vrednost proizvoda sa kojima može da se izađe na treće tržište. Jun je naglasio da je saradnju moguće uspostaviti i u oblasti logistike, kroz osnivanje zajedničkih centara za logistiku u važnim regionima u Srbiji, među kojima je AP Vojvodina.\nPrema Junovim rečima mogućnost za saradnju postoji u oblasti istraživanja i to pre svega kada je reč o preradi poljoprivrednih proizvoda, staklenicima i korišćenju otpada od poljoprivredne proizvodnje.\nPrijemu u Pokrajinskoj vladi prisustvovali su predstavnici Ministarstva poljoprivrede i zaštite životne sredine Republike Srbije, Privredne komore Vojvodine, Instituta za ratarstvo i povrtarstvo, Instituta BioSens, Instituta za nizijsko šumarstvo i topolarstvo, novosadskog Poljoprivrednog fakulteta i Instituta za prehrambene tehnologije.\nSusret je realizovan je u okviru posete delegacije Narodne Republike Kine Republici Srbiji, u organizaciji Ambasade Narodne Republike Kine u Beogradu i Ministarstva poljoprivrede i zaštite životne sredine Republike Srbije.