Svi projekti, Ko nadzire nadzirače: Ka odgovornim službama bezbednosti na Zapadnom Balkanu\nVaša lokacija / Beogradski centar za bezbednosnu politiku / O NAMA / Projekti / Svi projekti / Ko nadzire nadzirače: Ka odgovornim službama ... /\nLjudi: Isidora Stakić, Predrag Petrović\nTeme: Nezavisni organi, Parlamentarna kontrola, Regionalni bezbednosni izazovi, Službe bezbednosti, Specijalne mere, Srbija i EU\nU sve tri partnerske zemlje - Severna Makedonija, Crna Gora i Srbija - službe bezbednosti su i dalje instrumentalizovane od strane vladajućih političkih elita i korišćene kao sredstvo za zadržavanje vlasti i ućutkivanje opozicije. Reforma nacionalnih službi bezbednosti i dalje je slepa tačka svih reformskih napora. Zbog antidemokratskog potencijala službi bezbednosti, opšti cilj projekta je da doprinese prevenciji i / ili preokretanju trendova zarobljavanja države kroz zagovaranje suštinskih reformi koje bi podsticale integritet i odgovornost obaveštajnog sektora. Specifični cilj projekta je identifikacija slepih tačaka u procesu pristupanja EU kada je reč o radu bezbednosnih agencija i izrada prelaznih merila za ovu oblast.\nOvi ciljevi će se postići kroz detaljno istraživanje nacionalnih sistema službi bezbednosti u tri zemlje sa dodatnom vrednošću komparativne, regionalne perspektive koja ima za cilj da identifikuje zajedničke izazove i predloži rešenja za njihovo rešavanje. Projekat predviđa objavljivanje tri nacionalna izveštaja i jednog regionalnog pregleda praktičnih politika koji će koristiti komparativni pristup i razviti zajedničke standarde. Ovi proizvodi će se koristiti kao osnova za održive napore zagovaranja tri partnerske organizacije sa opštim ciljem da se pojednostave predloženi standardi u politici proširenja EU.\nProjekat "Ko nadzire nadzirače: Ka odgovornim službama bezbednosti na Zapadnom Balkanu" zajednički sprovode Beogradski centar za bezbednosnu politiku iz Srbije, Centar za evropske strategije - EUROTHINK iz Severne Makedonije i Institut alternativa iz Crne Gore. Projekat je podržao Evropski Fond za Balkan u okviru svog regionalnog programa Think and Link.\nTagovi: službe bezbednosti, zarobljena država, Predrag Petrović, Isidora Stakić, Ko nadzire nadzirače


POZDRAV U STILU MAFIJE Kada su u Fudbalskom savezu Grčke otvorili pismo, nisu mogli da veruju šta se unutra nalazi\nZaposleni u Fudbalskom savezu Grčke (EPO) ostali su u šoku kad su otvorili jedno novogodišnje pismo.\nOno je bilo adresirano na predsednika Saveza Vangelisa Gamenosa, koji je prilikom otvaranja ove pošiljke bio van zgrade, a zaposleni u EPO-u su pored preteće poruke na tri stranice u pismu pronašli i jedan metak, kalibra tri milimetara.\nOdmah je obaveštena policija, čija su dva odeljenja, ono za ucene i drugo - anti-terorističko, otvorili istragu.\n"Fudbalski savez Grčke osuđuje ovaj neverovatan teroristički pokušaj uperen prema predsedniku Gramenosu. Nova upravao EPO-a neće biti zastrašena ovime, već će nastaviti da potpuno obnovi grčki fudbal, što bi neke osobe moglo da uznemiri", navodi se u saopštenju Saveza.\nPojedini grčki mediji javili su da je pismo bilo potpisano "od strane ljudi bliskih jednom velikom klubu", drugi su podsetili da su Gramenosu i ranije pretili "zbog veza sa pojedinim klubovima i tranutnim grčkim vlastima".\nA upravo su državne vlasti u Grčkoj donele odluku da očiste tamošnji fudbal od nameštanja rezultata i nasilja.


Dojče vele: AUKUS – razdor između zapadnih saveznika - Novi Standard\n23.09.2021. 16:25 23.09.2021.\nNe jenjava bes francuske vlade zbog ponašanja američkih vlasti u vezi s paktom AUKUS. Francuski ministar spoljnih poslova Žan-Iv le Drijan nedavno je dolio ulje na vatru\nNe jenjava bes francuske vlade zbog ponašanja američkih vlasti u vezi s paktom AUKUS (početna slova zemalja potpisnica: Australia, United Kingdom, United States). Francuski ministar spoljnih poslova Žan-Iv le Drijan ovog vikenda dolio je ulje na vatru. U televizijskom intervjuu govorio je o „suštinski izneverenom poverenju“ između transatlanskih partnera, pozivajući Evropljane da deluju jedinstveno.\n„Ako ne budu zajedno da brane svoje interese, njihova sudbina će biti sasvim drukčija“, rekao je francuski šef diplomatije i ujedno upozorio da bi države Evropske unije mogle da postanu beznačajne i tako budu moneta za potkusurivanje velikih sila.\nU međuvremenu je, posle nekoliko dana oklevanja, i politički vrh Evropske unije stao na stranu Francuske. Predsednica Evropske komisije Ursula fon der Lajen rekla je za Si-En-En: „Jedna od naših država-članica tretirana je na način koji nije prihvatljiv. Želimo da znamo šta se desilo i zašto.“\nFrancuska vlada odmah je oštro reagovala na planove saveznika tako što je povukla ambasadore iz Kanbere i Vašingtona. Sledeći protestni korak jeste otkazivanje planiranog susreta francuskog i britanskog ministra odbrane. To pokazuje koliko je Pariz ozlojeđen razvojem događaja, jer se procenjuje da Velika Britanija nema veliku ulogu u celoj priči. Komentari London nazivaju „američkom pudlicom“ i „petim točkom“ u projektu AUKUS.\nOsim toga, francuski ministar za evropske poslove Kleman Bon doveo je u pitanje nastavak razgovora o trgovini sa Australijom. To je podržao zamenik predsednika Odbora za trgovinu Evropskog parlamenta, nemački socijaldemokrata Bernd Lange: „Pored bezbednosno-političke orijentacije Australije, ovim dilom sa SAD su emitovani i industrijsko-politički signali protiv EU. Industrijsko-politička saradnja i transfer tehnologije, koji su deo indo-pacifičke strategije EU, sada su komplikovaniji. Spremnost na kompromis će na evropskoj strani biti manja.“\nPortparol Jelisejske palate u ponedeljak (21.9.) ukazao je na to da su pregovori o trgovini u nadležnosti Evropske komisije. On je dodao da će Francuska zastupati svoje interese kao što to uvek čini u evropskim trgovinskim pitanjima. Ipak, on smatra da je postalo neophodno da Evropljani „dalekosežno kolektivno razmisle“, pa je moguće da u takvoj pauzi za razmišljanje pregovori sa Australijom budu zamrznuti.\n„Ovo je udarac za strategiju Francuza u Južnom Pacifiku, koju su godinama razrađivali sa Australijom“, kaže Frederik Grar iz pariskog trusta mozgova ECFR. On podseća da su održavane zajedničke vojne vežbe na moru i da je Nova Kaledonija kao francuska teritorija u australijanskom susedstvu. Činjenicu da Pariz nije ni informisan o predstojećem savezu ni uključen u AUKUS on procenjuje kao slabljenje pozicije Pariza. Prema njemu se postavlja i pitanje šta SAD i Australija sada očekuju od partnerstva.\nAustralija je izjavila da je dogovor sa Francuskom o isporuci podmornica na dizel bio zaključen prekasno i da je bio problematičan. Grar smatra da je to skretanje pažnje, jer su dogovori o isporuci naoružanja i ranije raskidani, pa su se ipak našla komercijalna rešenja. U ovom slučaju, kaže, radi se o tome da je saveznička zemlja proigrala poverenje.\nFrederik Grar smatra da se ponašanje Vašingtona u najmanju ruku može označiti kao „nepoštovanje“. U proceni razloga koji su Vašington doveli do ovakvog scenarija on se koleba između „podmuklog napada i teške nekompetentnosti“. Dodaje i da su s one strane Atlantika u svakom slučaju potcenili moguću francusku reakciju.\nPariz sada zahteva objašnjenja Vašingtona o njegovim planovima za južnopacifičko područje. Prema Graru, ne radi se samo o vojnom aspektu problema, pošto je Kina, uprkos odličnom vojnom potencijalu Amerike, u velikoj meri proširila svoj uticaj. Osim toga, Grar podseća i na to da se sada postavlja pitanje perspektive odnosa Vašingtona i evropskih saveznika. On smatra da najavljeni telefonski razgovor između francuskog predsednika Emanuela Makrona i američkog Džozefa Bajdena svakako „neće biti baš prijatan“.\n„Francuska reakcija je na neki način preterana“, smatra Džudi Dempsi koja radi za evropski ogranak Fondacije Karnegi. Ona pre svega misli na opozivanje ambasadora. Kaže da se trenutno razmenjuje puno „teških reči“, ali da je Australija bila izložena velikom pritisku Kine dok Evropljani nisu ništa preduzimali protiv toga. I ona priznaje da su Amerikanci u kratkom vremenu posle Avganistana još jednom „izgubili iz vida pristojne, temeljne konsultacije sa saveznicima“.\nIpak, Dempsi ne smatra da je Vašington imao zlu nameru: „Radi se o nepromišljenosti i nedostatku profesionalnosti“. Ona podseća da Vašington tesno sarađuje sa Parizom u drugim kriznim područjima, kao što je Mali. Džudi Dempsi opominje da sada postoji opasnost od toga da Moskva i Peking profitiraju od sukoba i nedostatka poverenja među saveznicima. Ona smatra da će za izlazak iz krize biti potrebno „mnogo kreativnosti“.\nA Evropljani, prema njoj, moraju da se odluče kakav će stav zauzeti prema Kini. Ona smatra da u Evropskoj uniji, uprkos jakim zemljama kao što su Nemačka, Francuska ili Italija, nema lidera koji bi poveo Uniju. Osim toga, trebalo bi da se koriguje evropska slika o „dobrom predsedniku“ Bajdenu koji je došao posle četiri godine svađe sa Donaldom Trampom. Dempsi podseća da je, na kraju krajeva, „politika prljav posao“.\nNaslovna fotografija: Brendan Smialowski/AFP via Getty Images\nIzvor Dojče vele, 21. septembar 2021.\nPreporučujemoAUKUSAustralijaBarbara VezelVelika BritanijaDojče VeleEUSADFrancuska


ŠKODA Recall Actions\nŠKODA Servisne i pozivne akcije\nServisna akcija Diesel Engines EA189\nSigurno ste iz medija čuli da Volkswagen radi na implementaciji tehničkih mera koje će eliminisati devijacije u softveru dizel motora. ŠKODA je takođe ugrađivala motore tipa EA189 iz Volkswagen Grupe u ŠKODA automobile. Proverite da li se problem sa softverom odnosi i na Vaš automobil.\nViše o akciji Diesel Campaign\nDruge servisne akcije\nŽelimo da budemo sigurni da je Vaš ŠKODA automobil potpuno siguran i da ste zadovoljni njime. Kada su u pitanju pozivne servisne akcije, važno nam je da je problem na Vašem automobilu rešen i da ga koristite bez problema. Proverite da li postoji neka pozivna servisna akcija za Vaš automobil.


Američka federalna vlada dozvoljava domaćinstvima da sama prave struju\nPrema jednoj malo poznatoj stavki u zakonu o energiji, koji je Kongres doneo 2005. godine, od pojedinačnih država se traži da domaćinstvima i malih privrednim preduzećima dozvole da sami proizvode struju, i da višak prodaju lokalnim električnim centralama.\nZa sada, relativno mali broj Amerikanaca to čini, delimično zbog toga što je Kongres prevideo finansiranje takvih alternativnih energetskih inicijativa. Sve više Amerikanaca veruje da bi to moglo da im obezbedi sigurniji izvor energije i čistiju životnu sredinu.\nMesečni račun za struju stanovnika njujorškog predgradja Long ajlend, Gordijana Rekija, iznosi svega šest dolara, a odnosi se samo na čitanje strujomera. Table sa solarnim ćelijama, koje je postavio na svojoj kući, obezbedjuju mu svu potrebnu energiju. Država Njujork i još 34 država dozvoljava privatnicima kao što je Reki, koji proizvode sopstvenu struju, da višak šalju u mrežu i da te kilovate koriste tokom zime, kada su im potrebe veće.\n”Jednostavno, želeli smo da uštedimo novac. Za ugradnju smo postrošili dosta, ali kada smo napisali taj ček rekao sam supruzi: ovim smo zauvek završili plaćanje struje.“\nU ovoj novoj inicijativi prednjači država Nju Džersi. Kris Kuper, izvršni direktor privatne organizacije ”Mreža za nove energetske mogućnosti,“ kaže da interes za ovakve sisteme raste brže nego što su se državni funkcioneri nadali:\n”Energetska komisija ove države zatrpana je zahtevima za ugradjivanje solarnih instalacija. Tokom prvih devet meseci prošle godine ukupni kapacitet solarnih ćelija u Nju Džersiju više se nego udvostručio u odnosu na četiri prethodne godine. Morali su čak da privremeno obustave primanje zahteva kako bi mogli da obrade prethodno primljene.“\nMedjutim, nisu sve od pomenute 34 države pokazale tako dobre rezultate. Mnoge od njih postavile su razna ograničenja - na primer, neke ne predvidjaju mogućnost kasnijeg korišćenja količine struje koja je vraćena u mrežu, druge imaju preterano stroge zahteve u pogledu bezbednosti i druge. Autor studije, profesor Pravnog fakulteta u državi Vermont, Majkl Dvorkin, ističe da od privatne proizvodnje struje imaju koristi i proizvodjači i električna mreža, a jedna od najvećih je smanjenje oslobadjanja štetnog ugljendioksida u atmosferu:\n”Svetu je sasvim jasno, a u ovoj zemlji postaje jasnije, da je oslobadjanje ugljendioksida postalo kritično. Ako izgradimo deo sistema koji vodi računa o tome, onda je to dobro za sve nas.“\nDvorkin dodaje da pomenuti izveštaj sadrži i uporednu analizu iskustava u proizvodnji energije i izražava nadu da bi to moglo da ukaže na održive metode koje bi obezbedile pouzdanije izvore energije u budućnosti. U zaključku izveštaja preporučuje se da federalna vlada snažnije podrži programe za privatnu proizvodnju struje. Pristalice te ideje nadaju se da će promena sastava Kongresa, koju su doneli novembarski izbori, usredsrediti veću pažnju zakonodavaca na potrebu u alternativnim energetskim sistemima.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: "Božović u više navrata kršio dobre diplomatske prakse"\n30. 11. 2020. 20:00 >> 20:07 4\n"Božović u više navrata kršio dobre diplomatske prakse"\nPredsjednik Evropskog pokreta u Crnoj Gori Momčilo Radulović saopštio je, u Dnevniku2 na TVCG, da je Ministastvo vanjskih poslova Crne Gore imalo pravo da Vladimira Božovića proglasi personom non grata jer je u više navrata kršio dobre diplomatske prakse. Kaže i da je presedan da jedna zemlja prvo proglasi ambasadora personom non grata, pa da ubrzo takvu odluku povuče, kako je to uradila Srbija. On je istakao da se državne institucije moraju poštovati bez obzira na to koja je vlast na čelu Crne Gore.\nRadulović smatra da je sve teže objasniti postojanje dvostrukih standarda mnogih dvostrukih aršina zvaničnika EU.\n"Pa i sam Varhelji rekao je da nemamo problema ni sa jednom zemljom u regionu, Srbija sa druge strane ima problem sa svim zemljama u regionu, i mi sada slušamo to da CG mora da bude izjednačena sa takvom državom".\nOn smatra da bi izjava Varheljija morala da zvuči drugačije.\n"Moramo se voditi evropskim principima, i ako bi oni bili primijenjeni ta bi izjava trebalo da zvuči drugačije", naveo je on.\nOn smatra i da crnogorska diplomatija očigledno nije dovoljno dobro objasnila prestavnicima EU prave izvore problema".\nKako kaže važno je da se čuje svaka strana u problemu.\n"Kada jednom donesete takvu odluku da je ambasador persona non grata ona se ne povlači, neformalno sam saznao da ta odluka Beograda nije došla ni do naše Ambasade. To je presedan u diplomatskoj praksi. U slučaju CG sigurno je da ta odluka ne treba da bude povučena. S obzirom na to da je Brnabić izjavila i da cijela Vlada Srbije stoji iza djelovanja ambasadora Božovića. MVP je imalo pravo da Božovića proglasi personom non grata jer je on zaista u više navrata kršio dobre prakse diplomatije," naveo je Radulović.\nVlada u Beogradu, smatra Radulović, bi trebalo da ide ka normalizaciji odnosa sa svim svojim susjedima pa tako i sa Crnom Gorom.\n"Nije ovakvo ponašanje dobro ni za koga, moraju da znaju da Crna Gora ima svoje institucije, i bez obzira ko je na vlasti svi treba da štite dignitet institucija CG. Ja se nadam da ovakvih situacija neće više biti i da će doći i sa jedne i sa druge strane do razumijevanja i ne miješanja u unutrašnje stvari, što nažalost od strane zvaničnog Beograda nije bio slučaj", zaključio je Radulović.\nMomčilo Radulović Vladimir Božović


Evropska komisija povećala prognozu rasta Srbije na 5,3 odsto - Izazov\nRadio-televizija Srbije\t 12. maja 2021. 16:06\nU prethodnom jesenjem izveštaju, EK je prognozirala rast bruto domaćeg prozivoda Srbije od 4,8 procenata za 2021. godinu.\n"Predviđa se da će se srpska ekonomija snažno oporaviti 2021. godine i to iznad nivoa proizvodnje pre krize, vođena uglavnom investicijama i privatnom potrošnjom. Zbog obnovljenih mera fiskalne podrške i visokog rasta javnih investicija, očekuje se da će se deficit opšte države samo neznatno smanjiti u 2021, nako čega će značajno smanjenje uslediti 2022. godine", navodi se u prolećnim prognozama objavljeniasm na zvaničnoj internet stranici EK.\nSrbija je tako od EK dobila bolje projekcije privrednog rasta u 2021. godini u odnosu na EU, kojoj se predviđa rast od 4,2 posto, i u odnosu na evrozonu (4,4 odsto).\nU ekonomskoj prognozi EK, jedino Španija sa 5,9 odsto i Francuska sa 5,7 posto imaju bolje projekcije rasta BDP, i to zbog većeg pada koji su zabeležile u 2020.\nEK ističe da je srpska privreda imala "blagi pad" u 2020. godini od samo jedan odsto, zahvaljujći snažnom ekonomskom zamajcu pre krize, značajnim merama podrške, sektorskoj strukturi ekonomije i relativno ograničenim restriktivnim merama uvedenim za suzbijanje posledica kovida 19.\nIstovremeno, Evropska komisija navodi da je kriza kovid 19 uticala na pogoršanje deficita opšte države na 8,1 odsto BDP-a prošle godine, koji je bio "uravnotežen" 2019, pri čemu će u tekućoj godini imati tendenciju pada na sedam procenata BDP.\nKao razlog povećanja budžtskog deficita navodi se obiman paket mera fiskalne pomoći koji je država izdvojila kako za privredne sektore i kompanije, tako i za podršku građanima.\nPrema proceni EK, javni dug Srbije u 2021. godini iznosiće oko 60,7 odsto BDP-a, dok se u 2022. godini očekuje umereni pad na 60,4 procenta.\nKada je reč o tržištu rada u Srbiji, EK predviđa da će stopa nezaposlenosti u pasti sa 9,3 procenta u 2021. godini na 8,5 odsto u 2022.


Brnabić: Nema povećanog broja migranata, to su bile LAŽI\nPremijer Srbije Ana Brnabić izjavila je danas da u Srbiji nije povećan broj migranata i da je sutuacija pod kontrolom.\n- Nemamo dodatnih migranata, situacije je pod kontrolo osim što je bilo lažnih vesti o njihovom naseljavanju - rekla je Brnabićeva.\nOna je za Televizju "Prva" rekla da je za vreme vanrednog stanja zbog virusa korona bilo dosta laži o naseljavanju migranata. Brnabićeva je napomenula da su tokom vanrednog stanja migranti bili u prihvatnim centrima i da nisu mogli da ih napuštaju.\n- To smo morali da uradimo zbog zdrvstvene situacije i zbog njihove i bezbednosti svih građana - rekla je Brnabićeva.\nOna je podsetila da je na područje Šida, uz granicu Srbije sa Hrvatskom, poslata vojska da obezbeđuje migrantske centre jer je lokalno stanovištvo bilo uznemireno.\nBrnabićeva je rekla da će Srbija nastaviti da se humano i odgovorno ponaša prema migrantima, kao što je radila tokom 2015. i 2016. godine kada je migrantska kriza bila na vrhuncu.\nU tri prihvata centra u Šidu, prema ranije saopštenim podacima, nalazi se oko 1.900 migranata koje obezbeđuje 70 pripadnika vojske. U Srbiji je oko 8.000 migranata čiji cilj je da odu u neku od država EU.\nDrugi najmoćniji čovek Venecuele POZITIVAN NA KORONU, stigla podrška od Madura\nLider Venecuelanske socijalističke partije i drugi najmoćniji čovek Venecuele Diosdado Kabeljo (57) objavio je danas da je pozitivan na korona virus.


Moskva upozorava na sve agresivnije optužbe na račun Rusije: Udružena akcija Amerike i NATO-a - 14.11.2021, Sputnik Srbija\nMoskva upozorava na sve agresivnije optužbe na račun Rusije: Udružena akcija Amerike i NATO-a\nSjedinjene Američke Države i njihovi saveznici počeli su agresivnije da iznose optužbe na račun Rusije na temu hemijskog oružja, ponovo se pozivajući na „slučaj... 14.11.2021, Sputnik Srbija\nRuska strana naglašava da London i dalje izbegava da pruži bilo kakve dokaze koji bi potvrdili njihove optužbe, a Nemačka, Francuska i Švedska, kršeći Konvenciju o zabrani hemijskog oružja i međunarodne sporazume o pravnoj pomoći, odlučno odbijaju da sarađuju sa Moskvom na pronalaženju odgovora na pitanja gde je, kada i pod kojim okolnostima van teritorije Rusije u biološkom materijalu Navaljnog pronađena otrovna supstanca koju na Zapadu nazivaju „novičok“.Takođe se dodaje da u poslednje vreme Amerika na međunarodnim platformama i u medijskom prostoru sve aktivnije promoviše temu svoje „posvećenosti“ realizaciji obaveza prema Konvenciji o zabrani hemijskog oružja, pritom Vašington ne naglašava da je planirano da se bojni otrovi unište ne ranije septembra 2023. godine što više od 10 godina premašuje rokove, prvobitno određene Konvencijom.\nrusija, sad, navaljni, ozho, skripalj, rusija – politika\n08:40 14.11.2021 (Osveženo: 09:27 14.11.2021)\nSjedinjene Američke Države i njihovi saveznici počeli su agresivnije da iznose optužbe na račun Rusije na temu hemijskog oružja, ponovo se pozivajući na „slučaj Skripalj“ i trovanje blogera Alekseja Navaljnog, saopštilo je Ministarstvo spoljnih poslova Rusije.\n„U postupcima Amerike i njenih evroatlantskih saveznika primetili smo još jednu negativnu tendenciju. U Organizaciji za zabranu hemijskog oružja i u Savetu bezbednosti UN zemlje koje su 'povezane' evroatlantskom solidarnošću, kao i njihovi klijenti i sateliti, počeli su još agresivnije da iznose neosnovane optužbe protiv Rusije za navodno skrivanje dela bivšeg vojno-tehničkog programa SSSR-a. Ponovo se poteže 'slučaj Skripalj' i navodno trovanje Alekseja Navaljnog“, navodi se u saopštenju.\nRuska strana naglašava da London i dalje izbegava da pruži bilo kakve dokaze koji bi potvrdili njihove optužbe, a Nemačka, Francuska i Švedska, kršeći Konvenciju o zabrani hemijskog oružja i međunarodne sporazume o pravnoj pomoći, odlučno odbijaju da sarađuju sa Moskvom na pronalaženju odgovora na pitanja gde je, kada i pod kojim okolnostima van teritorije Rusije u biološkom materijalu Navaljnog pronađena otrovna supstanca koju na Zapadu nazivaju „novičok“.\n„Sa žaljenjem moramo da konstatujemo da se, nekada autoritativna nezavisna tehnička organizacija – OZHO pretvara u instrument za zadovoljavanje geopolitičkih interesa uske grupe država“, precizira ruski MIP.\nTakođe se dodaje da u poslednje vreme Amerika na međunarodnim platformama i u medijskom prostoru sve aktivnije promoviše temu svoje „posvećenosti“ realizaciji obaveza prema Konvenciji o zabrani hemijskog oružja, pritom Vašington ne naglašava da je planirano da se bojni otrovi unište ne ranije septembra 2023. godine što više od 10 godina premašuje rokove, prvobitno određene Konvencijom.\nRusija optužila Evropu da krije važne informacije u slučaju Navaljnog\n2 Novembar, 14:20


„Lastina“ noćna linija za razgledanje Beograda | Dečji sajt\n„Lastina“ noćna linija za razgledanje Beograda\nBeograd, 31. jul 2013. godine – Saobraćajno preduzeće „Lasta“ uvelo je u svoju ponudu noćno razgledanje grada otvorenim autobusom. Istom trasom kretanja, kao što imaju mogućnost prilikom dnevne vožnje sa „Open Top“ linijom, sugrađani će moći da razgledaju prestonicu i u večernjim satima, od četvrtka, 1. avgusta 2013. godine, i to četvrtkom, petkom, subotom i nedeljom, od 20 sati. Noćna vožnja će trajati isto kao i dnevna, 90 minuta, a cena karte će biti 300 dinara za decu i 500 za odrasle.\n„Po ugledu na velike svetske metropole „Lasta“ je u svoju turističku ponudu uvela i noćno razgledanje glavnog grada. Zbog visokih temperatura koje su tokom dana u Beogradu, odlučili smo da unapredimo svoje usluge i izađemo u susret svima onima koji žele da vide znamenitosti prestonice i u večernjim satima“, istakla je Ana Petrović, PR menadžer SP „Lasta“.\n„Lastin“ otvoreni autobus za razgledanje grada u večernjim satima, polaziće sa turističkog stajališta na Trgu Nikole Pašića. Putnicima u autobusu na raspolaganju će biti i audio vodič na osam svetskih jezika, koji raspolaže svim najzanimljivijim informacijama koje izdvajaju Beograd od drugih gradova.\nU slučaju kiše noćno razgledanje grada se neće realizovati. Karte za noćnu turu mogu se kupiti na licu mesta, pre polaska autobusa, kod hostese. Više informacija o „Lastinoj“ liniji možete dobiti na telefon 011/ 36 22 298, ili na e-mail: opentop@lasta.rs.


Nova privođenja u aferi "Agrobanka" - Klix.ba\n21.12.2012. u 09:38\nRadna grupa Uprave kriminalističke policije Srbije privela je člana Izvršnog odbora "Agrobanke" Branislava Pešića, bivšeg direktora čačanske filijale ove banke Velibora Lukića i vlasnika i direktora firme "Mediteran 92" Milenka Surudžića, saznaje RTS.\nOni se sumnjiče da su zloupotrebom službenog položaja oštetili "Agrobanku" za oko 16 miliona eura u korist Surudžića.\nOvo je još jedno proširenje istrage u slučaju "Agrobanke", u kojoj je od početka do danas 25 osoba osumnjičeno za zloupotrebe kredita te banke.\nPolicija i tužilaštvo sumnjaju da je od 2006. godine odobren veliki broj kredita mimo zakona, što je imalo za posljedicu da je više od 200 miliona eura kredita "Agrobanke" ostalo nenaplativo.\nZbog odobravanja kredita bez pokrića 8. augusta uhapšen je nekadašnji predsjednik Izvršnog odbora "Agrobanke" Dušan Antonić i još devet osumnjičenih.\nDvije sedmice kasnije, uhapšeno je još pet osumnjičenih, među kojima su vlasnik preduzeća "Habit farm" Radoslav Sekulić i njegov sin Duško Sekulić. Uhapšeni su bili odgovorna lica u preduzećima "Habitfarm", "Svis farmacija", "Svis intermedikal", "Produkt trade", "Western Style", "Luton" i "Novi dani".\nOni su bili korisnici bankarskih kredita u "Agrobanci", a visina njihovih neizmirenih obaveza prema toj banci je više od 5,5 milijardi dinara.\nTužilaštvo za organizovani kriminal donijelo je 26. oktobra naredbu o proširenju istrage protiv osumnjičenih odgovornih lica u "Agrobanci" Dušana Antonića, Slavoljuba Korićanca, Bojana Zarića, Bojana Labovića, Vahba Papića, zatim protiv vlasnika preduzeća "Asprom", "Agrartrade" i poljoprivrednog preduzeća "Porečje-Vučje" Stevana Alavanje, člana Izvršnog odbora "Agrobanke" Bojana Simonovića i direktora preduzeća "Agrartrade" Predraga Vučkovića.\nPolicija je 20. novembra privela Jožefa Kasu, Zorana Maleševića, Peđu Mališanovića i Miomira Paovicu, pod sumnjom da su zloupotrebom službenog položaja, na štetu "Agrobanke", pribavili Mališanoviću imovinsku korist od preko 13 miliona eura.\nDan kasnije uhapšen je i bivša direktorica šabačke filijale "Agrobanke" Branislava Vlahović, pod sumnjom da je zloupotrijebila službeni položaj i falsifikovala službene isprave.\nAna Bogdanović: Intera će mladima sa poslovnim idejama pomoći da ih realiziraju


Skupština odobrila da se nagrade zdravstveni radnici koji su direktno angažovani u borbi protiv COVID-19\nHome Novosti Biznis Skupština odobrila da se nagrade zdravstveni radnici koji su direktno angažovani u...\nPoslanici Skupštine Brčko distrikta BiH su po hitnom postupku usvojili Izmjene i dopune Poslovnika o radu Skupštine, čime su stvoreni uslovi za održavanje online sjednica, kada to posebne okolnosti zahtijevaju.\nRazmatrana je Informacija o aktivnostima Kriznog štaba u vezi s prevencijom zarazne bolesti virusa korona. Tokom diskusija poslanici su najviše insistirali na potrebi masovnog testiranju građana i preispitivanju naredbi o dužini trajanja karantina i samoizolacije.\nŠef Odjeljenja za zdravstvo i ostale usluge Akif Pezerović rekao je da masovno testiranje ne zavisi samo od broja testova nego i od kapaciteta laboratorije u UKC Tuzla gdje se rade analize uzoraka iz Brčko distrikta.\n„U postupku je nabavka uređaja za testiranje nakon čega ćemo biti u povoljnijoj situaciji nego sada i krenuti u masovno testiranje. Imali smo i sugestije da Krizni štab u konsultacijama sa strukom razmotri period karantina i samoizolacije od ukupno dvadeset osam dana koji je u entitetima četrnaest dana“, rekao je Pezerović.\nUz saglasnost na Odluku o rasporedu viška prihoda nad rashodima JZU „Zdravstveni centar Brčko“ Skupština je podržala i prijedlog Upravnog odbora ove ustanove da se nagrade svi radnici koji su direktno angažovani u borbi protiv virusa COVID-19.\n„Podržali smo prijedlog Upravnog odbora Javne zdravstvene ustanove, s tim da smo zaključili da oni nađu metod i način na koji će predložiti sve one zaposlene koji su dodatno angažovani i izloženi su opasnosti. Zdravstveni radnici zaslužuju dodatni stimulans, a u kom obliku će to biti, predložiće Upravni odbor“, rekao je potpredsjednik Skupštine Ivo Filipović.\nSaglasnost poslanika Skupštine dobila je i Odluka o određivanju cijene rada u JP „Luka Brčko“ kao i Pravilnik o platama i drugim naknadama zaposlenih u ovom preduzeću.\nUsvojen je Izvještaj o radu Policije Brčko distrikta za 2019. godinu, Izvještaj o ocjeni rada šefa Policije kao i Izvještaj o radu Nezavisnog odbora za izbor šefa i zamjenika šefa Policije u prošloj godini.\nPoslanici su dali saglasnost i na više akata JP „Radio Brčko“ i donijeli nekoliko odluka o utvrđivanju javnog interesa.\nPred poslanicima se našla i Informacija o isplati podsticaja u poljoprivredi za 2019. godinu.\nŠef Odjeljenja za poljoprivredu, šumarstvo i vodoprivredu Perica Burgić rekao je da nema sredstava za potpunu isplatu podsticaja.\n„Nedostajuća sredstva su 1,5 miliona KM. Stav Odjeljenja je da se taj iznos rebalansira iz podsticaja za 2020. godinu čime bi se obezbijedila potpuna isplata. Treba donijeti i odgovarajuću odluku o isplati 20 odsto sredstava korisnicima kojima je već isplaćeno 80 posto podsticaja kako bi korisnici što brže došli do novca“, rekao je Burgić.\nRazmatrana je i Informacija o načinu obračuna utroška električne energije za mart 2020. godine i mogućnosti korekcije računa. Pomoćnik direktora JP „Komunalno Brčko“ Majazudin Vehabović rekao je da će očitanje stvarnog stanja na terenu omogućiti da se izvrši poravnanje i otklone eventualne greške.\n„Zaključeno je da se poravnaju računi za treći i četvrti mjesec, nikako na štetu građana niti JP „Komunalno Brčko“. Građani koji su platili veće račune neće biti oštećeni jer će se sa računima u aprilu oni izravnati u skladu s potrošnjom električne energije“, rekao je potpredsjednik Skupštine Ivo Filipović.\nPrethodni postUkoliko građanin koji dolazi iz inostranstva nema uslova za kućnu samoizolaciju, ostaje u karantinu 14 dana\nSledeći postKrizni štab nastavlja sa popuštanjem mjera


Merkelova primila Vučića\nUvećaj sliku (© Bundesregierung. Bundesbildstelle, Berlin. Zahn, Felix)\nSrbija jeste i ostaće bliski partner\n„Impresionirani smo na koji način Srbija ide putem reformi“, izjavila je savezna kancelarka Merkel prilikom posete predsednika Vučića Berlinu, dodavši da savezna vlada ohrabruje Srbiju, da nastavi tim putem.\nNemačka podržava perspektivu članstva Srbije u Evropskoj uniji, poručila je savezna kancelarka Angela Merkel na zajedničkoj pres konferenciji sa predsednikom Aleksandrom Vučićem. Kancelarka je Vučića po prvi put primila u svom kabinetu nakon što je stupio na funkciju predsednika Srbije. Njih dvoje uspostavili su blisku saradnju otkad je Vučić postao predsednik vlade Srbije.\nNema članstva u Evropskoj uniji bez napretka u sprovođenju reformi\nPristupni pregovori mogu biti uspešni samo „ako se reforme nastave, posebno u oblasti vladavine prava i zaštite osnovnih prava“, naglasila je Merkelova.\nNemačka se zalaže za pomno praćenje neophodnih reformskih koraka. Ujedno nemačka vlada pomaže promene u Srbiji. Nemačka daje impulse modernizaciji društvenog, političkog i ekonomskog života Srbije, počevši od dualnog stručnog obrazovanja do digitalizacije infrastrukture.\nKomisija Evropske unije je početkom februara obnovila svoju privrženost perspektivi koju je otvorila zemljama Zapadnog Balkana (Albaniji, Bosni i Hercegovini, Kosovi, Bivšoj Jugoslovenskoj Republici Makedoniji, Crnoj Gori i Srbiji) za njihovo pridruživanje Evropskoj uniji.\nTema razgovora Merkelove sa Vučićem bila je i Kosovo, tačnije pitanje kako će Srbija tokom narednih godina postići pravni okvir ugovornog rešenja sa Kosovom. „Nadam se da će predstojeći samit u okviru Berlinskog procesa omogućiti napredak po tom pitanju“, izjavila je kancelarka. Dve zemlje nisu rešile svoje odnose nakon odvajanja Kosova od Srbije pre deset godina.\n„Znamo koliko su teški zadaci pred nama“, izjavio je Vučić dodavši da u to spadaju i odnosi Srbije sa Kosovom. Radićemo na tome, potvrdio je predsednik Srbije. „Moramo da budemo spremni na kompromis po kome obe strane nešto gube.“ Prema njegovim rečima je „važnije ljubiti zemlju svoje dece nego zemlju svojih predaka“.\nKancelarka Merkel pohvalila je predsednika Vučića za njegovo traganje za kompromisnim rešenjem. „Pružićemo podršku kad god se ona traži.“\nObe zemlje izrazile su želju za proširenjem međusobne saradnju.\nPredsednik Srbije zahvalio je kancelarki za njeno „iskreno zalaganje“. Bez njene podrške i podrške njene vlade države Zapadnog Balkana bi bile možda u znatno težoj situaciji nego što je današnja.\nKonferencija o Zapadnom Balkanu se od 2014. godine održava jednom godišnje u okviru Berlinskog procesa. Ova nemačka inicijativa je pokrenuta povodom 100. godišnjice početka Prvog svetskog rata sa ciljem da države Zapadnog Balkana približi Evropskoj uniji i da pruži podršku državama u regionu u jačanju i unapređivanuju međusobne saradnje.\nJaki trgovinski odnosi\nVučić je pohvalio ekonomske i trgovinske odnose dve zemlje. Oko 43.000 hiljade ljudi su zaposlene u nemačkim kompanijama u Srbiji što je kancelarka potvrdila rečima da „Nemačka i Srbija ostvaruju trgovinsku razmenu od četiri milijarde evra“, zaključivši da je time Nemačka trenutno najvažniji trgovinski partner Srbije.\nPrema njenim rečima su "odnosi sa Srbijom veoma dobri i bliski“. 400.000 Srba koji žive u Nemačkoj, predstavljaju most koji spaja dve zemlje.\nSporazum o ratnim memorijalima u znak pomirenja\nVest o postignutom Sporazumu o ratnim memorijalima kancelarka je ocenila pozitivnom i zahvalila na tome. Prema njenim rečima je to prekretnica u odnosima dve zemlje i - kako je Vučić potvrdno dodao – predstavlja doprinos političkom pomirenju“.


Finansijski plan SOJAPROTEIN - Verzija za štampu\n+--- Tema: Finansijski plan SOJAPROTEIN (/Thread-finansijski-plan-sojaprotein)\nFinansijski plan SOJAPROTEIN - Maja - 02-02-2012 02:02 PM\nFinansijski izveštaji predstavljaju temelj poslovnog odlučivanja jer se na osnovu podataka i iznosa prikazanih u njima ocenjuju ekonomske performanse i uspešnost poslovanja poslovnog subjekta. Finansijski izveštaji ne služe samo kao podloga za sastavljanje poreskog bilansa i obračuna poreza na dobit. Informacije sadržane u finansijskim izveštajima, za svoje potrebe može koristiti veliki broj korisnika.\nPutem fin.izveštaja uprava polaže račune pred osnivačima i vlasnicima kapitala, zaposlenima, kreditorima i ostalim zainterasovanim licima. Rukovodstvo putem godišnjih i periodičnih računovodstvenih iskaza ocenjuje finansijsko zdravlje privrednog subjekta, stanje poslovanja i pravac razvoja u kojem se kreće. Banke, razvojni fondovi ocenjuju kreditni bonitet zajmotražioca, procenjuju mogućnost servisiranja duga i na bazi toga donose odluku o plasiranju sredstava.\nU toku prvog kvartala 2009 god. na nivou Victoriagroup izvršeno je objedinjavanje poslovnih funkcija koje se obavljaju za potrebe više članica i to poslova ugovaranja proizvodnje i nabavke sirovina, transporta i skladištenja roba, kao i reorganizacija strukture proizvodnje i proizvodnih programa u društvima članicama grupe. U okviru izvršene reorganizacije, počev od 01. januara 2009. godine poslove ugovaranja proizvodnje i nabavke sirovina, koji su se obavljali u Društvu obavlja Victoria Logistic DOO Novi Sad.\nIz Sojaprotein izmeštena je proizvodnja hrane za ribe – Soprofish u zavisno društvo Veterinarski Zavod, Subotica, dok se u fabrici Sojaprotein, realizacijom novih investicija, povećavaju kapaciteti za proizvodnju proizvoda od soje viših faza prerade namenjenih prehrambenoj industriji i proizvodima za ljudsku ishranu, što predstavlja realizaciju razvojnih planova Društva.\n1.1\tBilans stanja - aktiva\t2\n1.2\tBilans stanja – pasiva\t3\n1.3\tBilans uspeha\t4\n1.4\tPoložaj na tržištu\t5\n1.5\tNajveća kapitalna ulaganja\t7\n1.6\tZalihe\t9\n1.7\tRacio analiza\t10\n1.8\tZ test\t11


Većina šefova misli da su im zaposleni bezvrijedni - INFORMACIJA JE KAPITAL - Capital.ba\nVećina šefova misli da su im zaposleni bezvrijedni\n13. mar. 2013. 07:10 Objavljeno u VIJESTI IZ SVIJETA\nNJUJORK, Ako pitate rukovodeće ljude u kompanijama u SAD, šta misle o svojim zaposlenima, većina će reći da su oni bezvrijedni.\nBarem je takve rezultate dalo istraživanje Američke asocijacije menadžera.\nPrema tom istraživanju američkim radnicima najviše fale osnovne radne osobine kao što su sposobnost za saradnju, komunikacija i kritičko mišljenje. Kako su saopštili iz AMA, čak 20 odsto zaposlenih nema kreativne vještine.\nU istraživanju su vodeći ljudi kompanija naveli da žele zaposlenog koji je sposoban da donosi odluke, piše i govori na način koji kolege mogu lako da razumiju, dobro sarađuje sa kolegama i koji „povuče“ kad svi ostali „koče“. Bizlife\nKljučne riječi: kompanije, rezultat, rukovodeci, sjedinjene americke drzave\nBritanski operater BT ostvario veći profit od očekivanog


HE Djerdap - Zaštita životne sredine\nPočetna>Poslovanje>Odgovorno poslovanje>Zaštita životne sredine\nDruštvena odgovornost⁞Zaštita životne sredine⁞\nIzgradnja hidroelektrana (HE) koje se nalaze u sastavu „HE Đerdap“ d.o.o. Kladovo (HE „Đerdap 1“, HE „Đerdap 2“, HE „Pirot“ i „Vlasinske HE“), neminovno je izazvala uticaje na životnu sredinu, koji su na najbolji mogući način kompenzovani. To se pre svega ogleda kroz promene vodenog ekosistema akumulacija i ekosistema priobalja, koje su trajnog karaktera i zahtevaju stalno praćenje i preduzimanje određenih mera zaštite. U akumulacijama HE odvijaju se procesi tokom kojih dolazi do značajne degradacije kvaliteta voda, a kojima najviše doprinose organske materije i otpad unešeni u akumulacije. Mogući uticaj HE u sastavu "HE Đerdap“ se prostire na oko 180.000 ha u priobalju. Za zaštitu ovih površina izrađeni su obimni sistemi drenažnih kanala i cevovoda, crpnih stanica i piezometara, koji zahtevaju velika materijalna ulaganja u cilju investicionog i tekućeg održavanja.\nProgram praćenja, merenja i analiza uticaja uspora na priobalje i životnu sredinu. Istraživanja zaštite priobalja se u „HE Đerdap“ kontinualno obavljaju kroz Program praćenja, merenja i analiza uticaja uspora na priobalje i životnu sredinu. U okviru ovog multidisciplinarnog programa vrše se merenja i analiza uticaja uspora na priobalje i životnu sredinu kroz:\n- Program I – Režim površinskih voda\n- Program II – Režim podzemnih voda koji se sastoji iz:\nProgram II/1 – Osmatranje i praćenje nivoa podzemnih voda\nProgram II/2 – Dopuna postojeće osmatračke mreže\nProgram II/3 – Praćenje uticaja uspora i režima rada postojećih drenažnih sistema\nProgram II/4 – Analiza hemijskog sastava podzemnih voda\nProgram II/5 – Analiza podataka osmatranja režima podzemnih voda i efekata drenažnih sistema\nProgram II/6 – Studija režima podzemnih voda i efekata postojećih drenažnih sistema\n- Program III – Praćenja i analiza režima nanosa\n- Program IV – Osmatranje, merenje i analiza režima leda\n- Program V – Osmatranje, merenje i analize vodno-sonog režima i uticaja na poljoprivredu\n- Program VI – Izučavanje uticaja uspora na šume u forlandu\n- Program VII – Određivanje uticaja uspora na stabilnost nasipa\n- Program VIII – Praćenja i analiza kvaliteta površinskih voda i ekosistema\n- Program IX – Praćenja i analiza stabilnosti padina i kosina\nNavedeni programi se realizuju godišnje, a na kraju osmotrenog perioda se rade godišnji izveštaji. Za realizaciju pojedinih programa zaduženi su nadležni specijalizovani zavodi Instituta za vodoprivredu "Jaroslav Černi". U skladu sa Vodoprivrednom dozvolom, "HE Đerdap" podnosi godišnji izveštaj o realizaciji Programa, odnosno, izvršenim aktivnostima sa interpretacijom rezultata nadležnom Ministarstvu za vodoprivredu i nadležnim vodoprivrednim preduzećima.\nPlaniranje i sprovođenje aktivnosti iz oblasti zaštite životne sredine u "HE Đerdap" vrši Centar za zaštitu radne i životne sredine, koji koordinira ove poslove u svim organizacionim delovima.


RTS :: Akcija srpske i holandske policije: Dvoje uhapšeno, zaplenjeni kokain i novac\nHronika Akcija srpske i holandske policije: Dvoje uhapšeno, zaplenjeni kokain i novac\npetak, 13. jul 2018, 18:19 -> 00:20\nZbog sumnje da su počinili krivična dela neovlašćena proizvodnja i stavljanje u promet opojnih droga i pranje novca, u Amsterdamu i Antverpenu su uhapšeni M. P. i V. B. Pronađena četiri kilograma kokaina, kao i 1.700.000 evra.\nAkciju su sproveli pripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srbije i policijski službenici Kraljevine Holandije, saopštio je MUP.\nU Amsterdamu je uhapšen M. P. (1983), dok je u belgijskom Antverpenu uhapšen V. B. (1973), zbog postojanja osnova sumnje da su izvršili krivična dela neovlašćena proizvodnja i stavljanje u promet opojnih droga i pranje novca.\nKako RTS nezvanično saznaje, dvojica uhapšenih su članovi kriminalne grupe Luke Bojovića.\nNakon hapšenja i pretresa više stanova i drugih prostorija u Holandiji i Belgiji, koje su koristili osumnjičeni, pronađena su četiri kilograma kokaina, kao i 1.700.000 evra za koje se sumnja da potiču od prodaje narkotika.


Vučić: Srbija na evropskom putu – NovostiDana.rs\nVučić: Srbija na evropskom putu\nSrbija je veoma zahvalna Evropskoj uniji (EU) na finansijskoj pomoći i svakoj drugoj vrsti solidarnosti u vreme pandemije korona virusa, izjavio je danas predsednik Aleksandar Vučić i ponovio da je nedvosmislen stav da se zemlja nalazi na evropskom putu.\nNakon sastanka sa svim ambasadorima zemalja EU u Srbiji i predstavnicima Evropske komisije, Vučić je na rekao da je sastanak bio veoma otvoren i dug i da se razgovaralo o svim važnim temama.\nOn je rekao da je EU Srbiji za potrebe borbe protiv korona virusa obezbedila 93 miliona evra, od čega 15 miliona za hitne medicinske potrebe a ostatak za pomoć održavanju ekonomske stabilnosti.\n„Srbija izuzetno ceni svaku vrstu pomoći EU i veoma smo zahvalni poreskim obveznicima EU i zemljama koje su donele odluke (o pomoći). To je velika stvar i to ćemo uvek poštovati“, rekao je Vučić.\nOn je rekao da je na sastanku nedvosmisleno potvrdjeno da je Srbija na evropskom putu.\n„Želimo da svoju zemlju uredjujemo u skladu sa evropskim pravilima i uzusima… Jedino gde smo imali različite stavove je po pitanju energetskih pitanja na Kosovu i Metohiji, i po pitanju nekih drugih stvari na Kosovu. Što se svega drugog tiče, imali smo izuzetan sastanak“, rekao je Vučić.\nPredsednik je rekao da će Srbija i ubuduće rado prihvatati i dobre reči i kritike iz EU, ali da će i sebi zadržati pravo da misli svojom glavom i da ima pravo da iznese svoj stav i mišljenje po svakom pitanju.\nOn je naveo da je Srbija ponudila bilo kojoj članici EU pomoć u vidu zaštitne opreme i respiratorima, jer postoji odredjeni višak tog materijala i opreme, i da je zvanični Beograd u stanju da to isporuči u roku od 12 sati onoj zemlji koja je zatraži.\nPrema njegovim rečima, saradnja Srbije sa EU je veoma važna jer je ukupna robna razmena dve strane 26 milijardi evra godišnje, dok je pre deset godina taj iznos bio 10 milijardi.\n„Mi smo zavisni od tržišta EU i zato smo srećni kada se naprave ambiciozni i dobri planovi za ulaganje u ekonomiju EU“, rekao je Vučić i ponovio da će Srbija nastaviti da pravi pakete subvencija potencijalnim stranim investitorima iz Unije u Srbiju, jer je nastavak priliva stranih investicija od izuzetnog značaja.\nZahvalnost zemljama EU koje su bile protiv otimanja prenosnog sistema Srbije na Kosovu\nPredsednik Srbije je zahvalio zemljama Evropske unije koje su bile protiv „otimanja prenosnog sistema“ Srbije na Kosovu i „njegove predaje Albaniji“ i dodao da o tome ne želi detaljno da govori, jer se o tome već mnogo puta govorilo.\nVučić je rekao da je zahvalan i Madjarskoj jer se uzdržala od glasanja i ponovio da Beograd po tom pitanju ima različit stav od većine zemalja EU.\n„O Zajednici srpskih opština nema ni govora u javnosti mnogih zemalja EU, a Unija je bila supotpisnik sporazuma iz 2013. godine“, rekao je Vučić.\nOn je naveo da se Srbija raduje najavi ukidanja taksi na robu prema Kosovu i recipročnih mera, kao i nastavku dijaloga.\n„Verujemo u dobru ulogu Miroslava Lajčaka. On predstavlja sve zemlje EU i naša je obaveza da to poštujemo. A šta ja lično mislim o Lajčaku mislim da je reč o inteligentnom i sposobnom čoveku“, rekao je on.\nMalu izmenu o isplati 100 evra uveli smo slušajući tajkune koji ne žele tu pomoć\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da je „mala izmena“ u vezi sa načinom isplate pomoći od 100 evra punoletnim gradjanima uvedena zbog, kako je rekao, primedbi brojnih tajkuna u politici i van nje da ne žele tu ponižavajuću pomoć.\nOn je posle sastanka sa šefom Delegacije EU u Srbiji Semom Fabricijem i ambasadorima članica Unije rekao da će svi penzioneri i gradjani koji primaju socijalnu pomoć automatski dobiti iznos od 100 evra a da će svi ostali punoletni gradjani morati „samo da se prijave“ na automatski broj telefona.\n„Moje obećanje biće ispunjeno. Svi penzioneri i oni koji primaju socijalnu pomoć dobiće pare na žiro račune, za ostale punoletne gradjane dovoljan je samo jedan poziv koji košta 10 ili 20 dinara na automatski telefonski broj“, kazao je Vučić.\nNavodeći da se neće prijaviti za tu pomoć, predsednik Srbije je pozvao one koji misle da im ta pomoć ne treba, da se takodje ne prijavljuju.


Saopćenje /SDP: I dalje smo protiv izgradnje malih hidroelektrana / Radio Sarajevo\nSaopćenje / SDP: I dalje smo protiv izgradnje malih hidroelektrana\n28. 04. 2021. u 10:43:00 Radiosarajevo.ba\nZastupnički dom Federalnog parlamenta jučer je usvojio nacrt zakona kojim treba urediti problematiku gradnje malih hidrocentrala na vodotocima u Federaciji Bosne i Hercegovine, ali ne u u hitnoj proceduri.\nPovodom ovoga se SDP BiH oglasio i njihovo saopćenje prenosimo u cijelosti.\n"SDP BiH je uvijek imao i dalje ima vrlo jasan stav protiv izgradnje malih hidroelektrana, zato smo glasali ZA nacrt zakona kojim se to spriječava.\nSDP kao ozbiljna partija smatra da dodatnih mjesec dana nakon godina čekanja ne znači ništa u činjenici da ćemo ispoštovati sve procedure i dobiti zakon koji će nesporno u primjeni zabraniti izgradnju malih hidroelektrana", navodi se u saopćenju.\nU međuvremenu se oglasio se Irfan Čengić, član SPD-a.\n"Praksa Ustavnog suda FBiH čijim je presudama stavljeno van snage mnogo zakona upravo zbog 'hitne procedure' koja to nije. Dakle da je danas usvojen zakon po hitnoj proceduri koji zapravo po poslovniku to nije, on bi bio oboren na Ustavnom sudu kao i mnogi drugi zakoni.\nMoj stav je jasan i kada dođe prijedlog zakona ponovo ću glasati ZA, kao što sam glasao i ZA nacrt", poručio je Čengić.\nTagovi: SDP BiH Irfan Čengić Male hidroelektrane hitna procedura izgradnja Parlament FBiH\n! / Federacija BiH pred potpunom zabranom izgradnje malih hidroelektrana\n! / Hidroelektrane na Kasindolskoj rijeci zabrinule građane Istočnog Sarajeva


- Tu smo da razgovaramo, da pronalazimo rešenja, ali da neko dovlači silu, da dovlači specijalne jedinice Rosu sa dugim cevima i oklopnim vozilima na sever KiM i tako stvara potpuno novu realnost na terenu koja treba da predstavlja osnov za nekakav razgovor koji Kurti nije hteo da vodi pre samo nekoliko nedelja, to je za nas apsolutno neprihvatljivo - istakao je Petković.\n- Da vas neko napada jer želite da sprovedete Briselski sporazum je nonsens - rekao je Petković.\nNaveo je da se bilbordi "Dobro došli u Zajednicu srpskih opština" nalaze u svih 10 opština u srpskim sredinama na KiM jer je, podseća, formiranje Zajednice srpskih opština ono što je dogovoreno, na šta su potpis stavili i Priština i Evropska unija i Beograd i na šta čekamo već 3.078 dana.\n- A sada Aljbin Kurti hapsi naše ljude samo zbog toga jer žele da poštuju Briselski sporazum. Šta to znači, da je ZSO zabranjena reč na KiM...Ppostavlja se pitanje da li će onda Kurti da hapsi i čelnike EU koji govore da je i dalje na snazi Briselski sporazum iz 2013. godine i da je neophodno doći do formiranja ZSO? - upitao je Petković.\nNaveo je da smo mi ti koji su sve vreme čekali, ispunjavali obaveze iz sporazuma i insistirali na dijalogu.\n- A to što sada Kurti govori Beogradu ''povucite vaše mere, pa ćemo mi da povučemo naše'' je pre svega apsolutno protivno sporazumu, jer to nigde ne piše. Drugo, on time hoće da natera Beograd da pristane na njegove mere reciprociteta, što bi značilo da mi priznajemo tzv. Kosovo - rekao je Petković i poručio:\n- Da razgovaramo da, ali da nam namećete rešenja, to tako ne može.\nPetković je rekao da sporazumi moraju da se poštuju i da moramo da dođemo do rešenja jer, kako je dodao, ne mogu Briselski i svi ostali sporazumi da služe Kurtiju tako da on iz tih sporazuma može da izvlači šta hoće i da se ponaša kako hoće.\n- Ili se sporazumi sprovode i poštuju, ili ih nema, nema tu sredine niti mnogo filozofije - naglasio je Petković.\n- Ne, ovo je pitanje direktno između Beograda i Prištine i samo u Briselu će se rešavati - istakao je Petković.\n- Sramota je da dok taj naš mučenički narod i po hladnim noćima stoji na Jarinju i Brnjaku, braneći pravo na svoj život, ovde iz toplih stanova deo opozicije napada Srpsku listu - rekao je Petković.\n- U kontaktu sam sa njima, dajemo im punu podršku i dok se ne reši ova situacija naš narod nema drugi izbor. Izbor i jedina alternativa je da se vratimo na period pre 20. septembra i onda da idemo u Brisel i razgovaramo, a da se naravno pre toga povuče Rosu, jer nema šta da traži u srpskim sredinama, pogotovo na severu KiM - rekao je Petković.\nDodao je da smo jučerašnjim oduzimanjem bilborda na kojima piše "Dobro došli u Zajednicu srpskih opština" i napadom na Srbina u Suvom Dolu došli do 100. incidenta od početka godina.\n- To vam je rezultat politike Aljbina Kurtija - zaključio je Petković.\nROSU Jarinje Petar Petković Aljbin Kurti briselski sporazum Brnjak


Delegacija Južnomoravske regije u poseti Skupštini Grada Novog Sada | Skupština Grada Novog Sada\nPredsednica Skupštine Grada Novog Sada MSc Jelena Marinković Radomirović primila je danas u gradskom parlamentu delegaciju Južnomoravske regije Češke, koja je jedna od samoupravnih regija u ovoj zemlji.\nDelegaciju je predvodio predsednik komiteta Južnomoravske regije za investicije Drago Sukalovski, potom direktor Euroregiona Pomoravi Vladimir Gašpar i odbornik Skupštine Južnomoravske regije František Novotni. Sastanku je prisustvovala i programska direktorica Fondacije „Novi Sad – Evropska prestonica kulture“ Sara Vuletić.\nTema razgovora bila je upoznavanje i ostvarivanje potencijalne saradnje sa Južnomoravskom regijom.\nPredsednica Skupštine Grada Novog Sada upoznala je goste sa radom i nadležnostima gradskog parlamenta. Ona je istakla da je Novi Sad kulturni, privredni, administrativni i univerzitetski centar i da je saradnja moguća u raznim oblastima.\n– Novi Sad je, pre svega zahvaljujući gradonačelniku Milošu Vučeviću, poslednjih deset godina doživeo veliki privredni razvoj, tokom kojeg je realizovano dosta investicija – poručila je MSc Jelena Marinković Radomirović.\nŠef delegacije Drago Sukalovski istakao je da Novi Sad i Brno, kao glavni grad regije, imaju dosta toga zajedničkog, da su oba grada kultruni, privredni i univerzitetski centri i da veruje da tema za razgovor i dodirnih tačaka ima mnogo.\nTokom razgovora, programska direktorica Fondacije „Novi Sad – Evropska prestonica kulture“ Sara Vuletić upoznala je goste sa aplikacijom i evaluacijom Novog Sada kao Evropske prestonice kulture. Ona je precizirala i objasnila kroz koje aktivnosti je prošao Novi Sad u procesu kandidovanja, kao i koji su projekti, programi i investicije istaknuti i realizovani u okviru kandidature za evropsku prestonicu kulture.\nKako je rečeno, Novi Sad je otvoren za sve vidove saradnje.


Novak jasan: "Sada je svaki poen važan" - Sportske.net\nNajbolji srpski teniser Novak Đoković rekao je da je atmosfera u ekipi odlična, što se vidi i po igrama na Dejvis kupu, i rekao da je sada od četvrtfinala bitan svaki poen.\nMaestralno! Novakova rutina za četvrtfinale!Novak pred najvećim izazovom u Madridu, otkrio prioritete za 2020. godinu!Koliko Ivanišević znači Novaku i hoće li sarađivati i naredne sezone?Novak juče stigao u Madrid, danas saopštio sjajne vesti!ATP - Novak bez trona na kraju godine, petorica Srba u top 100!\n"Rusi su jedan od najkvalitetnijih timova ovde što se tiče singlova, a imaju i uigran dubl. Sve je otvoreno, svaki poen je važan, nadamo se pozitivnom ishodu", rekao je Đoković u Madridu.\nSrbija se plasirala u četvrtfinale Dejvis kupa, pošto je ostvarila pobedu i protiv Francuske, pa je završila kao prva u grupi.\nRival sutra u četvrtfinalu biće Rusija.\nĐoković je istakao da mu je drago što se vratio u Dejvis kup tim Srbije.\n"Dejvis kup mi je uvek davao šansu da budem sa prijateljima i momcima koje volim. Volim da nastupam za svoju zemlju, jako mi je drago što sam ovde posle dve i po godine. Vlada izuzetna atmosfera u ekipi, što se i vidi po igrama", kazao je Đoković.\nSelektor srpskog tima Nenad Zimonjić rekao je da očekuje težak duel sa Rusijom.\n"Rusija je veoma jak tim, čak i bez Danila Medvedeva koji nije ovde. Biće teško, ali verujem da imamo dovoljno dobar tim da prođemo dalje. Sviđa mi se kako igramo, forma nam se podiže i igrači su veoma motivisani", rekao je Zimonjić.\nDuel sa Rusijom počeće u petak u 10.30.\nZimonjić je, upitan za rani termin, rekao da su takva pravila i da adaptacija srpskog tima neće toliko biti teška.


U prvom tromesečju ove godine trgovinski promet Šangaja 160 milijardi dolara | Biznis.rs\n20.4.2022 10:13 Autor: Redakcija Biznis.rs 0\nSpoljna trgovina u Šangaju dostigla je 1,01 bilion juana (oko 160 milijardi američkih dolara) u prvom kvartalu 2022. godine, saopštila je Kineska medijska grupa (CMG). Ta...\nSpoljna trgovina u Šangaju dostigla je 1,01 bilion juana (oko 160 milijardi američkih dolara) u prvom kvartalu 2022. godine, saopštila je Kineska medijska grupa (CMG).\nTa vrednost, po podacima Šangajske carine, predstavlja povećanje od 14,6 odsto u odnosu na isti period prošle godine.\nOd ukupnog obima trgovine, izvoz je porastao za 23,8 odsto, odnosno na godišnjem nivou na 413,5 milijardi juana, dok je uvoz povećan za 8,9 odsto, na 594,4 milijarde juana, prenosi Beta.\nMašinski i električni proizvodi su činili 68,7 odsto gradskog izvoza u tom periodu, dok je izvoz automobila, mobilnih telefona, litijum-jonskih baterija i radno intenzivnih proizvoda zabeležio rast.\nVisokotehnološki proizvodi su bili glavni uvozni proizvodi Šangaja tokom tog perioda.\nNajveći trgovinski partner grada od 27 miliona stanovnika i najveće luke na svetu u prvom kvartalu bila je Evropska unija, sa ukupnim obimom trgovine od 196,2 milijarde juana.\nKina preduzima mere za jačanje realne ekonomije\nTri kineska preduzeća najveći izvoznici iz Srbije\nMeđutim, najveći kineski grad psolednjih mesec dana suočava se sa novim zatvaranjem zbog pandemije korona virusa, zbog čega je u međuvremenu došlo do novih zastoja u isporukama.\nCOVID-19 KINA PANDEMIJA TRGOVINA\nGoogle-Alphabet ostvario zaradu od 55,3 milijarde dolara u prvom tromesečju ove…\nDobit NIS-a u prvom tromesečju 15,6 milijardi dinara\nTENCENT BELEŽI SKOK DOBITI OD 37 ODSTO Profit kineskog giganta 4,8 milijardi dolara u…


POČELA SEOBA SRBA NA GRČKO I CRNOGORSKO MORE: Gorivo PAPRENO, poskupele i PUTARINE, najdetaljniji CENOVNIK do sada\nOdmori i dugo očekivana letovanja već su počela, međutim, mnogi tek\nsada planiraju odlazak na more i opuštanje barem na desetak dana, dok trenutna svetska situacija i kriza o kojoj svi govore onima koji planiraju da\nna letovanje odu sopstvenim kolima nameće neophodno pitanje koliko će\nih u 2022. godini koštati putovanje do nekih od omiljenih destiinacija.\nPored cene goriva, ove godine poskupele su i same putarine koje je neophodno platiti, a evo kolike troškove puta naši sugrađani mogu da očekuju ukoliko ove godine letovanje požele da provedu u Grčkoj, Crnoj\nGori ili Hrvatskoj.\nKada je o Grčkoj reč, tamo će se najviše osetiti veliki skok cena koji se dogodio u proteklih par meseci, i u odnosu na prethodnu godinu, i to za 40 odsto, a najviše kada je gorivo u pitanju. Tako će oni koji se odluče da\nsvoje odmore provedu na grčkim plažama, na cene aranžmane koje su im već poznate, morati da dodaju još minimum 250 evra za gorivo i putarine.\nZa ovu zemlju će, naime, za odlazak i dolazak, do, na primer, Halkidikija,\nkoji je jedan od najpopularnijih među našim građanima, za gorivo i\nputarine u oba pravca biti potrebno da se odvoji minimum 250 evra.\nPored Halkidikija, oni koji se odluče za neke udaljenije destinacije moraće\nda izdvoje i više novca, te će tako, do Lefkade, koja je jedno od\nnajudaljenijih letovališta na mapi, morati da izdvoje mnogo više novca za gorivo. Tačnije, ukoliko sipaju benzin moraće da plate, sa sve putarinom,\noko 366 evra, dok će za one koji sipaju dizel ta cifra biti malo manja, odnosno, iznosiće 356 evra.\nI u ovoj zemlji osetila se svetska kriza i rat u Ukrajini, te su tamo u 2022.\ncene nešto skuplje, posebno kada je reč o gorivu. Tako će za one koji odluče da otputuju do Sutomora, odnosno za kilometražu koja iznosi 507 kilometara, biti potrebno da izdvoje ukupno 6.656 dinara, što znači da bi za putovanje u oba pravca moralo da se izdvoji blizu 113 evra, ako uzmemo u obzir da automobil prosečno troši 6,5 litara na 100 kilometara.\nTakođe, još neki od troškova čekaju one koji prolaze kroz tunel Sozina, za koji treba da izdvojite 2,5 evra, dok je za putnička vozila na delu puta\nMeljine-Trebinje (BiH) treba da izdvojite 3 evra.\nKada je o putovanju u Hrvatskoj reč, svi oni koji se tamo zapute trebalo bi\nda znaju kako se ekonomska kriza koja "drma" svet oseća i u ovoj zemlji,\ngde su na snazi nove cene goriva na benzinskim pumpama.\nTako je kod naših komšija litar benzina poskupeo za 46 lipa, pa je nova\ncena 13 kuna i 83 lipe, odnosno 215,65 dinara, dok vlasnici dizelaša,\nkako u Hrvatskoj, tako i oni koji iz Srbije žele na odmor u tu zemlju, mogu da odahnu.


Nedeljkov: Upućivane direktne pretnje posmatraču Crte - N1\nNedeljkov: Upućivane direktne pretnje posmatraču Crte\nVesti Autor:N1 Beograd, Nenad Nešić16. jan. 202220:142 komentara\nProgramski direktor organizacije CRTA Raša Nedeljkov izjavio je za N1 da su "posmatrači Crte tokom dana zabeležili različite pojedinačne slučajeve nepravilnosti". Posmatrači CRTE prijavili su i neuobičajenu pojavu povećanog prisustva neidentifikovanih ljudi na biračkim mestima. "Ono što je specifično jeste da su ti ljudi praktično upravljali radom biračkih odbora. Od nekih od tih ljudi upućivane su direktne pretnje našem posmatraču", rekao je Nedeljkov.\nPrema njegovim rečima, „jedna od glavnih stvari koja je specifična za ovaj referendum, a koja nas očekuje na izborima u aprilu jeste da veliku ulogu imaju lokalne izbone administracije u ovom procesu“.\n„Takođe, vrlo važna stvar je da se referendum održava na samom vrhuncu epidemija, pre svega kada govorimo o broju zaraženih, što je verovatno doprinelo činjenici da veliki broj ljudi u biračkim odborima u poslednjem trenutku otkazuju. Ujutru smo zabeležili da je oko 30 odsto biračkih mesta u Srbiji krenulo sa radom bez punog sastava“, kaže on.\nDodaje da su tokom celog dana zabeleženi brojni pojedinačni slučajevi nepravilnosti.\n"Na osam odsto biračkih mesta način na koji je organizovan proces glasanja, rezultati su ugroženi, imajući u vidu da na primer nisu proveravane lične karte, nije korišćen sprej, UV lampa... Druga stvar, po preseku u rano popodne imamo informaciju da su na 70 odsto biračkih mesta primenjivane mere za sprečavanje zaraze, dok je na 30 odsto sporadično to rađeno, očekujemo da će taj procenat da raste u korist neprimenjivanja mera", kaže on.\nPosmatrači CRTE prijavili su i neuobičajenu pojavu povećanog prisustva neidentifikovanih ljudi na biračkim mestima.\n"Ono što je specifično jeste da su ti ljudi praktično upravljali radom biračkih odbora. Od nekih od tih ljudi upućivane su direktne pretnje našem posmatraču. Naši posmatrači takođe beleže različite pojedinačne slučajeve nepravilnosti - višestruko glasanje, ubacivanje listića na biračka mesta, ali o razmerama tih nepravilnosti možemo da govorimo tek nakon poslednjeg izveštaja", kaže on.\nDodaje da referendum u Srbiji nije bila politička tema.\n"Niti što se tiče političkih elita, niti institucija, niti medija. Tema referenduma je bila poslednja od svih političkih tema", kaže on.


Film "Stado" treći dan na repertoaru Nikšićkog pozorišta - Nikšićko pozorište\nFilm "Stado" treći dan na repertoaru Nikšićkog pozorišta\nFilm „Stado“, Nikole Koja, nakon dvije predhodne noći biće prikazan i sjutra veče u Nikšićkom pozorištu, u terminima od 19 i 21 sat. Ulaznice po cijeni od 2,50 eura su u prodaji od 8 do 20 sati, na biletarnici Nikšićkog pozorišta. Potrebne informacije mogu se dobititelefonom na broj: 068/461-310.\n„Stado“ je prvo režisersko ostvarenje Nikole Koja, koji tumači jednu od glavnih uloga, a pored njega u filmu igraju: Zoran Cvijanović, Vesna Trivalić, Nataša Ninković, Nikola Đuričko, Goran Šušljik, Srđan Timarov, Bane Trifunović, … Scenario potpisuje Nebojša Romčević, a producenti su Nikola Kojo i Biljana Prvanović.\n"Stado" / fotografija iz filma\nRiječ je o urnebesnoj satiričnoj komediji o životu iza kamere, koja govori da često veća drama prethodi filmskoj ili televizijskoj priči koju gledamo. Neizlječivi entuzijasti, slijepi za objektivne okolnosti, stavljaju na kocku svoju egzistenciju u želji da naprave veliko umjetničko djelo. „Stado“ je univerzalna, jer do sjaja i blještavila crvenog tepiha na svečanoj premijeri ne dolazi se putem posutim ružama, već kompromisima, borbom, pa i paktom sa đavolom, ako je potrebno. Zbog toga se može zaključiti da je „Stado“ zasnovano na istinitoj priči, koja se možda u ovom trenutku odvija oko nekog sličnog projekta i sigurno će se odvijati dok postoje umjetnici I ambijent u kojem stvaraju.


Vreme 1004 - Srpska izvozna privreda u 2010.: Tudje hocemo, svoje nemamo\nU prostorijama Državne agencije za promociju izvoza (SIEPA) ništa ne odaje utisak da se opasno približavaju rokovi za pripremu nastupa na Svetskoj izložbi u Šangaju, čija se vrata na paviljonima postavljenim uz reku Huangpu otvaraju 1. maja. Uobičajeni radni dan, i po hodnicima nema žurbe, ali nadležni u Agenciji, koja je 2001. godine osnovana kako bi promovisala srpske proizvode u svetu, tvrde da svi daju sve od sebe kako bi sa skromnim budžetom od nepunih pola miliona evra, na najbolji način predstavili ono što zovu "najboljim iz Srbije".\n"Još se pitaju da li smo Serbia ili Siberia", kaže za BIRN Vesna Perić, direktorka SIEPA, slikovito objašnjavajući poziciju zemlje na svetskom tržištu.\nIpak, u godini koju su obeležile tmurne ekonomske prognoze u celom svetu, Beogradu je iz Brisela u decembru stigla dobra vest – više od godinu dana posle potpisivanja, Evropska unija deblokirala je Prelazni trgovinski sporazum koji je konačno stupio na snagu 1. februara. Time je i formalno Srbiji otvoreno jedno od najbogatijih svetskih tržišta koje čini 500 miliona bogatih, ali probirljivih potrošača.\nSrbija je sporazum jednostrano počela da primenjuje u januaru 2009, liberalizujući svoje tržište za robu iz EU pre stupanja na snagu sporazuma koji je više od godinu i po dana bio blokiran odlukom Brisela. Evropska unija, liberalizovala je svoje tržište za robu iz Srbije još krajem 2000. godine, ali ti autonomni preferencijali, bili su obnavljani svakih pet godina.\nPrema dogovoru Brisela i Beograda, pojedine kategorije proizvoda Srbija će nastaviti da štiti carinama sve do 2014, dok će, u međuvremenu, carinske stope postepeno padati do njihovog potpunog ukidanja.\nZato je glavna prednost Prelaznog trgovinskog sporazuma, tvrde eksperti i vladini zvaničnici, to što trgovinski aranžman između Srbije i EU postaje garantovan ugovorom, što omogućava i dugoročno planiranje. Svi se slažu da je ugovor podsticaj koji će uliti dodatno poverenje potencijalnim stranim investitorima koji sada mogu biti sigurni da roba koju proizvedu u Srbiji neće nailaziti na administrativne barijere u Evropskoj uniji. Ipak, srpski izvoznici moraće još mnogo da rade pre nego što osete neposrednu korist.\nNedovoljna cenovna konkurentnost, problem kvaliteta proizvoda, nedovoljna količina proizvoda za ispunjavanje kvota dobijenih od EU, neiskorišćeni potencijali, kao i nedovoljna ulaganja, čine značajne prepreke koje stoje između robe proizvedene u Srbiji i evropskih potrošača. S druge strane, činjenica da je EU otvorila tržište za Srbiju biće dobar adut vlastima u Beogradu u privlačenju stranih investicija, dok su dodatni podsticaji neophodni kako bi domaći proizvođači dostigli standard kvaliteta sa kojim će moći da uđu u tržišnu utakmicu na probirljivom tržištu Unije. Zbog toga, kažu mnogi sagovornici BIRN-a, Srbija u ovom trenutku bira da bude orijentisana na tržišta, pre svega, istoka Evrope, Azije i Afrike, gde srpska roba trenutno ima daleko povoljniju poziciju.\nŠTA SE NUDI: Godinu koju je obeležio termin Svetska ekonomska kriza, Srbija je završila sa izvozom u vrednosti od 5,9 milijardi evra, dok je uvezeno robe u vrednosti od 11,1 milijardu evra. U odnosu na prethodnu godinu, izvoz je bio manji za 20, a uvoz za 28 odsto.\nDok je u 2009. Srbija najviše uvozila naftu i njene derivate, vozila, prirodni gas, te mašine i aparate, na listi izvoznih proizvoda dominiraju gvožđe i čelik, žitarice, voće, povrće, odeća i obojeni metali. Pojedinačno, Srbija najviše uvozi iz Ruske Federacije, a slede Nemačka i Italija. Najviše robe Srbija je izvezla u susednu Bosnu i Hercegovinu, Nemačku i Crnu Goru. Više od polovine ukupne razmene čini ona sa zemljama EU, čime je Unija postala najznačajniji spoljnotrgovinski partner Srbije. U EU, izvezeno je robe u vrednosti od oko 3,1 milijardu evra, dok je na tržištu Srbije iz EU stigla roba u vrednosti od preko šest milijardi evra.\nVesna Perić kaže da je zbog krize teško uskočiti na to tržište, bez obzira na bescarinski režim, jer ljudi troše manje i za one proizvode koje poznaju. Državni sekretar u Ministarstvu poljoprivrede Miloš Milovanović navodi da su pristupačnija tržišta zemalja poput Belorusije, Turske i zemalja regiona okupljenih u zonu slobodne trgovine CEFTA, a da je, u međuvremenu, neophodno raditi na unapređivanju konkurentnosti proizvoda.\nEkonomski analitičar Milan Prokopijević zaključuje da primena Prelaznog sporazuma neće doprineti većem izvozu, jer Srbija "jednostavno nema šta da ponudi". "EU je davno obezbedila našoj zemlji bescarinski pristup evropskom tržištu. Mnoge proizvode smo do sada izvozili samo do oko 20 odsto od propisane kvote. Izvoz kakav je sada će se zadržati i neće biti promena", tvrdi on.\nPOLJOPRIVREDA, ISTINE I ZABLUDE: Ivan Filipović iz sela Živice kod Požarevca šeta kroz svoj zasad jabuka, tridesetak metara od kanala kojim se otpadne vode iz Požarevca izbacuju u Veliku Moravu.\n"Jabuke na stablima koja su najbliža kanalu dobile su tamne mrlje. U sezoni se nivo vode podigne i oseća se nepodnošljiv smrad. Pokušavao sam da razgovaram sa ljudima iz lokalne samouprave, ali bez uspeha", kaže Filipović, žaleći se da mu je kod kuće ostalo 1700 gajbica, svaka sa po 12 kilograma jabuka sa mrljama, sa kojima ne zna šta da radi. Ne može da ih poroda na pijaci, a ne razmišlja o izvozu.\nNedaleko odatle, Vladan Perić posmatra tri staklenika za proizvodnju povrća koje je sam napravio. Iako njegova porodica ima najveće registrovano gazdinstvo za proizvodnju povrća u okolini Požarevca, on tvrdi da jedva preživljava. "Sve što proizvodimo plasiramo na jednoj pijaci u Požarevcu, višak ide preprodavcima". Perić proizvodi kornišone, beli dulek, rotkvice, cveklu, paradajz, paprike, grašak i krompir, sve na skoro pet hektara zemlje. Svestan da je isuviše "mali" da bi sam nastupio na tržištu EU, kaže da je potrebno udruživanje proizvođača, kako bi imali dovoljno proizvoda za izvoz.\nFilipović i Perić su samo neki od proizvođača koji učestvuju u agrobiznisu, oblasti koja čini trećinu ukupnog poslovanja u Srbiji, ali se suočava sa brojnim problemima poput spornog kvaliteta, nedovoljne količine proizvoda i nedovoljnih ulaganja.\nSrbija važi za agrarnu zemlju u kojoj oko 40 odsto stanovnika živi na selu, a trećina zaposlenih radi u poljoprivredi. Iako se voće i povrće nalazi u samom vrhu na listi izvoznih proizvoda sa izvezenom robom vrednosti od 453 miliona dolara, procene su da potencijali ni blizu nisu iskorišćeni i da bi ukupan profit mogao da dostigne i nekoliko milijardi evra ukoliko bi se uložilo u znanje i tehnologiju.\nAgroekonomski analitičar Branislav Gulan tvrdi da vlasti u Srbiji neće da priznaju da je agrar strateška delatnost i da je najbolji dokaz to što je u 2009. bio najmanji agrarni budžet od njegovog osnivanja 1996. godine. Državni predstavnici tvrde suprotno. Ministar poljoprivrede Saša Dragin kaže da je "agrarni budžet u 2010. veći za 25 odsto nego u 2009. godini, što je priznanje da je poljoprivreda najperspektivnija privredna grana u Srbiji". Državni sekretar u Ministarstvu trgovine Nebojša Lazarević podseća da i sama EU ima neprofitabilnu poljoprivredu koju svaka zemlja štiti.\nDOLINA DŽINSA: Sandžak, privredno nerazvijeni region na jugozapadu Srbije, preživeo je devedesete godine proizvodeći džins i druge vrste tekstila, ali su proizvođači radili u sivoj zoni, kopirajući svetske brendove. Ulazak u legalne vode, posle 2000. godine, mnogi nisu preživeli. Tek 2005. potpisan je ugovor o tekstilu sa EU, a plasman proizvoda od sirovina uvezenih najviše iz Turske nije bio moguć.\nMeđutim, učešće četiri najveće novopazarske tekstilne kompanije na Sajmu mode u Diseldorfu u februaru, pokazalo je da u regionu duvaju neki novi vetrovi. Tekstilci u "dolini džinsa" šansu za izlazak iz krize vide u izvozu u zemlje EU, što je omogućilo odmrzavanje Prelaznog sporazuma.\n"Sada je otvoreno novo polje za proizvođače tekstila i proizvoda od džinsa iz Novog Pazara. Do sada nije bilo tako, jer su posebne takse, carine i propisi otežavali da se naši proizvodi, iako s kvalitetom mogu parirati i najpoznatijim svetskim brendovima, nađu na evropskom tržištu", kaže vlasnik dečje konfekcije Stig Tigrin Kačar.\nTekstil je na visokom drugom mestu po vrednosti izvezene robe, i stručnjaci očekuju da obuća i odeća iz Srbije nađu svoj put i do prodavnica u Evropi. Prema podacima lokalnih sindikalnih udruženja, trenutno u Sandžaku radi oko 200 tekstilnih preduzeća, a procenjuje se da je broj zaposlenih između sedam i devet hiljada. Koordinator Asocijacije tekstilaca Novog Pazara Asstex Seada Bogućanin ističe da proizvođači vide veliku šansu za oporavak sandžačke privrede u izvozu u zemlje EU.\nTEŠKA INDUSTRIJA OSTAJE NA ČELU: Proizvođači gvožđa, čelika i obojenih metala sa ukupno više od milijardu dolara vrednosti izvezene robe, čine okosnicu srpskog izvoza. U najvećim fabrikama kažu da su njihovi proizvodi odavno na tržištu EU, a da od Prelaznog sporazuma očekuju pre svega pojačano interesovanje investitora.\nV.d. generalnog direktora RTB-a Bor, Blagoje Spasovski, tvrdi da je RTB i do sada imao odličnu saradnju sa članicama EU kada je reč o izvozu, pa ne očekuju da će se primena SSP-a mnogo odraziti na to preduzeće.\nValjaonica bakra u Sevojnu izvozi 90 odsto proizvodnje, a čak 60 odsto namenjeno je EU. Milija Božović, komercijalni direktor Valjaonice, kaže da je fabrika sa ukidanjem sankcija dobila preferencijale, pa njihovi poluproizvodi nemaju zaštitne carine u zemljama EU, što se povoljno odrazilo na konkurentnost na tom tržištu. On ističe da Valjaonica poseduje potrebne proizvodne kapacitete i da je spremna za međunarodnu tržišnu utakmicu. "Svega deset odsto naših proizvoda ostaje u Srbiji, i kupci su najveći potrošači, prerađivači i izvoznici", dodaje Božović.\nKAKO BRENDIRATI SRBIJU: Prvog dana aprila, 28 novouspostavljenih ekonomskih diplomata kreće iz Beograda u gradove najrazvijenijih zemalja sveta kako bi tamo lobirali za srpsku ekonomiju i privukli što veći broj investicija. Oni će delovati kao službenici ambasada i konzulata Srbije i imaće zadatak da predstave prednosti i potencijale ulaganja u Srbiju.\nTo je jedan u nizu koraka vlade u Beogradu kako bi u svetu što bolje predstavila srpsku privredu, svesna da novac u ovom trenutku treba investirati u promociju i brendiranje. Međutim, stručnjaci i zvaničnici imaju različito mišljenje o tome da li u ovom trenutku brendiranje može da dâ željeni rezultat.\nEkonomski analitičar Prokopijević čvrst je u stavu da brendiranje ne bi poboljšalo plasman srpskih proizvoda u EU, i smatra da je potrebno iz korena menjati način na koji se posluje u Srbiji. "Rešenje vidim jedino u reformama koje bi dovele do poboljšanja poslovnog okruženja, čime bismo došli do toga da tri odsto ukupne proizvodnje ostaje na domaćem tržištu, a da ostalo bude namenjeno izvozu", tvrdi Prokopijević.\nDržavni sekretar u Ministarstvu trgovine Nebojša Lazarević kaže da se pokazalo da je ulaganje u marketing često preveliki zalogaj za domaće kompanije. Lazarević ističe da je dodatan problem za robu široke potrošnje to što je tržište EU zasićeno.\n"Lakše ćete prodati akumulatore, zakivke, poluproizvode, nego robu široke potrošnje", kaže on i dodaje da su za tu robu mnogo bolja tržišta takozvanog Trećeg sveta i Istoka, gde još postoji sećanje na Jugoslaviju i gde brend Made in Serbia i dalje nešto znači.


PALI ZBOG ZELENAŠENJA: Uhapšena trojica pripadnika kavačkog klana | Ekspres.net\nCrnogorska policija uhapsila je trojicu pripadnika kavačkog klana zbog sumnje da su davanjem para na kamatu zaradili pola miliona evra. Gotovo istovremeno ubijen je Pero Damjanović, pripadnik protivničkog, škaljarskog klana, najverovatnije u obračunu ove dve grupe\nCrnogorska policija uhapsila je u utorak trojicu saradnika kavačkog klana Šćepana Roganovića, Iliju Aleksića i Gorana Pantovića zbog sumnje da su počinili krivično delo zelenašenje. Prilikom njihovog privođenja, u okviru akcije „Boka” koja je usmerena na organizovane kriminalne grupe, oduzeti su im blindirano vozilo, novac, ugovori, sredstva plaćanja i komunikacije, pomoću kojih su osumnjičeni izvršavali zelenaške poslove.\nŠćepan Roganović je brat Duška Roganovića, takođe bliskog kavačkom klanu, koji je u eksploziji podmetnute bombe ove godine u Herceg Novom ostao bez obe noge. Prema sumnjama policije, uhapšeni Roganović, Aleksić i Pantović su davanjem novca na kamatu nezakonito zaradili gotovo pola miliona evra. Na taj način su oštetili najmanje 21 osobu, uglavnom iz Herceg Novog, navodi se u saopštenju crnogorskog MUP-a. Nakon hapšenja trojice osumnjičenih, policija je obavila pretres stanova i drugih objekata koje su koristili. Tom prilikom pronađen je veći broj ugovora o prometu nepokretnosti, za koje se sumnja da su bili pokriće za zelenaške poslove, 4.000 evra za koje se sumnja da su stečeni kriminalom, platne kartice crnogorskih poslovnih banaka vezane za račune na kojima se nalaze iznosi od više desetina hiljada evra, za koje se takođe sumnja da su nelegalno zarađeni. Inače, ovo je četvrta akcija koju je u prethodnom periodu sprovela crnogorska kriminalistička policija, tokom kojih su izvršeni pretresi na 64 lokacije za koje se sumnja da koriste organizovane kriminalne grupe. Veliki broj lica je priveden, a oduzeti su im oružje, municija, kao i skupoceni automobili i keš.\nUbijen i “škaljarac”\nSamo dva dana pre hapšenja trojice “kavčana” u subotu je pronađeno telo Pera Damjanovića (37), pripadnika protivničkog, škaljarskog klana, najverovatnije u obračunu ove dve mafijaške grupe u borbi za prevlast na narko-tržištu. Međutim, policija sumnja da nije ubijen na tom mestu.\nZakopan leš “škaljarca” Damjanovića pronađen je u naselju između Cetinja i Nikšića. Istragom je utvrđeno da je usmrćen sa pet hitaca ispaljenih u leđa, ali brojne povrede na glavi ukazuju da je prethodno mučen, a potom zakopan\nIstragom je utvrđeno da je usmrćen sa pet hitaca ispaljenih u leđa, ali brojne povrede na glavi ukazuju da je prethodno mučen, a potom zakopan. Inače, Damjanović je nestao 3. septembra u Nikšiću, a dan nakon toga “viđen” je na teritoriji BiH. Prema nezvaničnim saznanjima podgoričkih “Vijesti”, Damjanović je iz kuće izašao nakon telefonskog poziva, zbog čega se veruje da je otišao da se vidi sa nekim koga je dobro poznavao i kome je verovao. Tada mu se gubi svaki trag sve do subote kada su meštani Kobiljeg Dola pronašli muški leš u fazi raspadanja i o tome obavestili istražitelje. Već iste večeri Nikšićanina je prepoznao brat na osnovu visine, boje kose i garderobe u kojoj je poslednji put viđen.\n– Kao roditelj osećam da je to moj sin… Iz policije me nisu zvali da dam DNK radi utvrđivanja, ali nema tu što da se utvrđuje, znam da je moj sin – rekao je njegov otac Dragan Damjanović nakon što je objavljeno da je na granici Cetinja i Nikšića pronađeno telo. Dobro obavešteni sagovornici dodaju da je Damjanović, nakon izlaska iz zatvora, znajući da mu preti opasnost, retko boravio na teritoriji Crne Gore.\nROGANOVIĆI DOBRO POZNATI POLICIJI\nPodsetimo, Duško Roganović je osuđen na 12 godina zatvora zbog ubistva vođe navijača “delija” Marka P. Vesnića 2009. godine u Igalu, u kome je učestvovao i njegov brat od strica Vladimir Roganović. Odlukom Apelacionog suda, Dušku je smanjena zatvorska kazna na osam godina, dok je Vladimir oslobođen optužbi za ubistvo. Međutim, samo par dana nakon što je Dušku podmetnuta bomba, srpska policija uhapsila je Vladimira zbog sumnje da je falsifikovao dokumenta. Navodno je sa njim blisko sarađivao i nedavno uhapšeni Ilija Aleksić.\nTags akcija Bokacrna goracrnogorska policijaDuško RoganovićGoran Pantovićherceg noviIlija Aleksićkavački klanKavčaniPero DamjanovićŠćepan RoganovićŠljakarcišljakarski klanzelenašenje\nDUG U KRVI: Krvna osveta u Crnoj Gori više ne bira ni mesto ni vreme, ubija se usred dana na ulici OD ZVICEROVOG ROĐAKA TRAŽIO DA CINKARI “KAVAČE” “J… SRBE STOKO” U ĐENOVIĆIMA Lokalne vlasti: To nije naš stav “PRIZIVANJE OKUPACIJE CRNE GORE”: Krivična prijava protiv Vlada Georgieva


Press Online :: Svet :: Britanija na nogama: Sastanak "Kobre" zbog ruskog špijuna\nBritanija na nogama: Sastanak "Kobre" zbog ruskog špijuna\nZbog slučaja "misterioznog kolapsa" bivšeg ruskog špijuna, u Londonu sazvan hitan sastanak vladinog komiteta za vanredne situacije "Kobra".\nBritanski krizni komitet "Kobra" sastaće se u vreme kada policijske snage za borbu protiv terorizma istražuju, kako se sumnja, trovanje Sergeja Skripala (66) i njegove 33-godišnje kćerke Julije, koji su u nedelju pronađeni u nesvesnom stanju na klupi u u engleskom gradu Solsberiju, nakon što su imali kontakt s nepoznatom supstancom.\nIako iz policije navode da drže sve opcije na stolu, slučaj je podsetio Britaniju na trovanje bivšeg ruskog špijuna Aleksandera Litvinjenka, za koje Britanija okrivljuje Rusiju.\nSkripal i njegova kćerka Julija nalaze se u kritičnom stanju u bolnici. Njima je u nedelju pozlilo u Solsberiju, 145 kilometara zapadno od Londona, nakon što su, kako se sumnja, bili izloženi nepoznatoj supstanci.\nSkripal je bivši pukovnik ruske vojno-obaveštajne službe, penzionisan je 1999, a potom je radio u Ministarstvu spoljnih poslova do 2003, nakon čega se bavio biznisom. Godine 2006. osuđen je u Rusiji po optužbama da se bavio špijunažom u korist britanske obaveštajne službe MI6.


Sjekirom ubio majku, nanu i očuha – Budi informisan\nBiH / Izdvojeno / Magazin\nSjekirom ubio majku, nanu i očuha\nU sarajevskom Kantonalnom sudu uskoro će početi suđenje dvadesetogodišnjem Neziru Kamenici, mladiću koji je u maju ove godine u goraždanskom selu Bogoušići ubio svoju majku, nanu i očuha.\nKako nam je potvrđeno iz sarajevskog Kantonalnog tužilaštva, kojem je odlukom Vrhovnog suda FBiH ustupljen ovaj predmet i koje će zastupati optužbu, početak glavnog pretresa u ovom predmetu zakazan je za 24. oktobar.\nKamenica je, podsjećamo, pred sudijom za prethodni postupak u Kantonalnom sudu u Goraždu, negirao krivnju za trostruko ubistvo za koje ga je optužilo Tužilaštvo BPK.\nNakon toga je predmet delegiran sarajevskom Sudu, koji je najbliži, jer sud u Goraždu ne raspolaže dovoljnim brojem sudija.\nStravičan zločin koji se dvadesetogodišnjaku stavlja na teret dogodio se u porodičnoj kući u Bogušićima u noći sa 2. na 3. maj kada je sjekirom iskasapio svoju majku Zehru Kavazović, nanu Šemsu Džabija, te očuha Ifeta Kavazovića.\nNezir se trenutno nalazi u KPZ-u u Busovači, gdje se, nedugo nakon zločina pokušao ubiti žiletom. Od tada je u KPZ-u bio pod stalnim nadzorom i medicinskom terapijom zbog teškog psihičkog stanja u kojem se nalazio.\nZa ovakva krivična djela predviđena je maksimalna kazna od 21 do 45 godina zatvora, ali je Kamenica u momentu ubistva imao svega 20 godina zbog čega mu se može izreći najviše 20 godina robije.


Napredak odredio prioritet zimskog prelaznog roka - Sportske.net\nNapredak odredio prioritet zimskog prelaznog roka\nDosadašnji učinak FK Napredak nije zadovoljio čelnike kruševačkog superligaša a sportski direktor Nedeljko Ostojić otkriva da već sada postoje prioriteti kada je januarski prelazni rok u pitanju.\nPosle 12 takmičarskih kola u domaćem fudbalskom šampionatu FK Napredak zauzima 14. poziciju na tabeli sa 10 osvojenih bodova, odnosno dve pobede i četiri nerešena rezultata.\nTakav plasman i učinak ekipe nije nešto na šta se upravljačka struktura ponosi pa preostale utakmice do odlaska na zimsku pauzu sportski direktor Nedeljko Ostojić vidi kao priliku da se zbiju redovi i osvoji još koji bod.\n"Rezultati nisu onakvi kakve smo očekivali. Ali nema predavanja. Moramo da se zbijemo u redove i što bolje pripremimo za predstojeće tri utakmice u kojima realno možemo osvojiti nekoliko bodova" rekao je Ostojić.\nNapredak nakon reprezentativne pauze očekuju velika iskušenja imajući u vidu da se gostuje Partizanu i Radu a pod Bagdalu stiže ekipa Donjeg Srema.\n"Stručni štab mora da uradi detaljnu analizu do sada odigranih utakmica. Činjenica je da ne možemo zaboraviti dobre igre fudbalera Napretka, i da naši igrači imaju kvalitet. Ja verujem u njih" kazao je Ostojić.\nNeminovnost je, međutim, da će tokom zimskog prelaznog roka doći do promena u igračkom kadru a akcenat će biti stavljen na angažovanje kvalitetnog veznog fudbalera koji bi na sebe preuzeo kreaciju u igri ekipe Saše Štrbca.\n"Nama trebaju igrači koji su takmičari, a ono što nam je prioritet je jedan dobar plejmejker. Trebaju nam igrači koji svojim kvalitetom zaslužuju da budu deo porodice Napretka, i da nose grb ovog kluba" zaključak je sportskog direktora.\nJasno je, dakle, da će "Čarapani" u zimskoj pauzi pokušati da se pojačaju i da u prolećni deo sezone uđu sa ambicijom da napuste donji deo tabele i presele se u mirnu luku.


Dragoslav Todorović – Zajednički kandidat šest partija | Palelive.com\nPočetna Regija Vlasenica Dragoslav Todorović – Zajednički kandidat šest partija\nVLASENICA – Član Srpske demokratske stranke (SDS) Dragoslav Todorović zajednički je kandidat šest stranaka za načelnika opštine Vlasenica na predstojećim lokalnim izborima, koji će se održati u oktobru, na osnovu danas potpisanog koalicionog sporazuma.\nKoalicioni sporazum o zajedničkom kandidatu danas su u prostorijama vlaseničkog SDS-a potpisali čelnici opštinskih odbora SDS-a, PDP-a, Srpske radikalne stranke „Dr Vojislav Šešelj“, Srpske radikalne stranke Republike Srpske, Socijalističke partije Republike Srpske i Narodne demokratske stranke.\nKandidat Todorović rekao je novinarima da su se potpisnici ovog sporazuma obavezali da će nakon implementacije izbornih rezultata, shodno ostvarenim rezultatima i međustranačkim dogovorom, definisati učešće u zakonodavnoj i izršnoj vlasti.\n„Očekujem fer i korektnu kampanju, uvažavajući sve političke subjekte, pojedince i kandidate koje budu učestvovali na predstojećim lokalnim izborima“, rekao je Todorović.\nPrethodni članakSanji Tošić zlato na Evropa kupu\nNaredni članakPogledajte u čemu smo prvi na svijetu


Šljunčenje prilaza - Ozon Media\nSremska Mitrovica – Gradska uprava za socijalnu, zdravstvenu i zaštitu životne sredine u saradnji sa Centrom za socijalni rad “Sava” nastavlja sa ulaganjem u kvalitet života socijalno ugroženog stanovništva.\nZahvaljujući ovoj saradnji, stanari zgrade socijalnog stanovanja u naselju Kamenjar dobijaju novi prilaz zgradi. U toku je šljunčenje prostora ispred zgrade, koji će, prema rečima nadležnih, biti namenjen parkingu i nesmetanom prilazu stambenom objektu.\nPrema rečima vršioca dužnosti načelnika resorne Gradske uprave Željka Novakovića ovo je samo jedna od aktivnosti koje Gradska uprava za socijalnu zaštitu sporvodi, a u planu su i druge akcije kako bi se poboljšali uslovi za život socijalno ugroženih porodica.\nU zgradi socijalnog stanovanja u Kamenjaru trenutno živi 34 porodice, koje broje 96 članova. U objektu živi 58 izbeglih i prognanih lica, devet interno raseljenih lica, 29 korisnika iz lokalne zajednice, 40 korisnika novčane socijalne pomoći, sedam telesno-invalidnih lica, šest lica ometenih u psiho-fizičkom razvoju, 12 samohranih roditelja, 13 maloletnih lica, 17 osoba žrtava nasilja u porodici, 18 hronično obolelih osoba i 10 starih osoba.\nElektroenergetska siutacija stabilna


CRNA GORA – Bankar.me\nMay 20, 2022 BANKE, Članci, CRNA GORA, CRNA GORA, OGLASI ZA NASLOVNU, OGLASI ZA POSAO, SVE VIJESTI 0\nAko ste zainteresovani da svoju karijeru gradite u domaćoj i perspektivnoj Banci, posjedujete radni elan, spremni ste za radne izazove, prijavite se za posao u Lovćen banci.\nMay 18, 2022 CRNA GORA, M:TEL (komunikacije), SVE VIJESTI 0\nKompanija One predstavlja novi Total Data paket sa kojim interenet nikad ne staje. Od danas One korisnicima dostupni su i potpuno novi postpejd paketi Total+ i Play+ sa još više interneta i ostalih benefita.\nMay 18, 2022 BANKE, Članci, CRNA GORA, CRNA GORA, SVE VIJESTI 1\nHipotekarna banka, najbrže rastuća crnogorska banka, još jednom preuzima lidersku ulogu na crnogorskom bankarskom tržištu, ovoga puta u segmentu održivog poslovanja.\nMay 17, 2022 BANKE, CRNA GORA, CRNA GORA, SVE VIJESTI 0\nForum kreativnih industrija i medija CIM Forum (Creative Industries and Media Forum), biće održan od 26. do 29. maja u Kotoru. Ovaj jedinstveni festival organizuje se po prvi put i to pod generalnim pokroviteljstvom mobilnog novčanika NLB Pay, a u saradnji sa kompanijom Visa.\nMay 16, 2022 BANKE, CRNA GORA, CRNA GORA, SVE VIJESTI 0\nDanas je održana 58. sjednica Savjeta za finansijsku stabilnost, kojom je predsjedavao Radoje Žugić, guverner Centralne banke i predsjedavajući Savjeta. Sjednici su prisustvovali članovi Savjeta – Aleksandar Damjanović, ministar finansija, Uroš Andrijašević, predsjednik Savjeta Agencije za nadzor osiguranja i Zoran Đikanović, predsjednik Komisije za tržište kapitala. Po pozivu, sjednici Savjeta …\nMay 13, 2022 BANKE, Članci, CRNA GORA, SVE VIJESTI 0\nSpecijalno državno tužilaštvo (SDT) formiralo je predmet po osnovu prijave OTP banke protiv bivšeg izvršnog direktora CKB Pala Kovača, potvrđeno je Pobjedi u SDT-u.\nMay 12, 2022 BANKE, CRNA GORA, CRNA GORA, REGION, REGION, SVE VIJESTI 0\nNLB Grupa je u prvom tromjesečju ove godine ostvarila 231,5 miliona eura neto dobiti, što je približno 3,5 puta više nego u istom periodu prošle godine, kada je iznosila 64,6 miliona eura.\nPrva banka traži procjenu vrijednosti učešća EPCG u strukturi kapitala\nMay 12, 2022 BANKE, Članci, CRNA GORA, CRNA GORA, SVE VIJESTI 0\nPrva banka Crne Gore (PBCG) pokrenula je postupak izbora konsultanta – procjenjivača za procjenu vrijednosti akcija banke to jest, vrijednosti učešća Elektroprivrede Crne Gore (EPCG) u strukturi kapitala Prve banke.\nMay 10, 2022 BANKE, CRNA GORA, CRNA GORA, SVE VIJESTI 0\nNLB Banka je za klijente svih banaka u Crnoj Gori obezbijedila beskamatni* Kredit na licu mjesta koji se odobrava u prodavnici, u iznosu do 5.000 €, do 36 rata.\nMay 7, 2022 BANKE, Članci, CRNA GORA, FINANSIJE, SVE VIJESTI 1\nDirektne posljedice ukrajinske krize i sankcija protiv Rusije se mogu očekivati u sektoru turizma, u vidu manjeg broja turista sa ruskog i ukrajinskog tržišta. Takođe je realno očekivati pad investicija, posebno imajući u vidu činjenicu da je Rusija u prethodnoj godini bila najveći strani investitor u Crnoj Gori, kazao je …\nEPCG još ne može do svog novca u Prvoj banci\nMay 6, 2022 BANKE, CRNA GORA, CRNA GORA, SVE VIJESTI 0\nCentralna banka je u završnoj fazi postupka razmatranja zahtjeva Prve banke o prijevremenom povlačenju subordinisanog duga, saopštili su iz CBCG na pitanje da li su dali saglasnost za povlačenje subordinisanog kredita Elektroprivrede (EPCG) u Prvoj banci.\nKredite kod banaka ima skoro 150.000 građana\nMay 5, 2022 BANKE, Članci, CRNA GORA, CRNA GORA, SVE VIJESTI 0\nSkoro 150.000 građana Crne Gore kreditno je zaduženo kod banaka, a njihovi ukupni dugovi iznose skoro milijardu i po eura, pokazuju podaci sa kraja marta ove godine,\nPage 1 of 38312345 » 102030...Last »


Izjava visoke predstavnice/potpredsednice Federike Mogerini na predstavljanju paketa proširenja zajedno sa komesarom Johanesom Hanom\nVi ste ovde:Početna»Vesti»Izjava visoke predstavnice/potpredsednice Federike Mogerini na predstavljanju paketa proširenja zajedno sa komesarom Johanesom Hanom\nDozvolićete mi da počnem jednim neobičnim izvinjenjem. Komesar Han i ja smo planirali da pre ove pres konferencije u izveštaj uputimo Komitet za spoljne poslove. Međutim, usled kraćeg kašnjenja u Kolegijumu, ovo nije bilo moguće. Zato započinjem izjavu jednom vrstom institucionalnog izvinjenja Komitetu putem javnih i medijskih kanala. Hvala na razumevanju.\nKolegijum je danas usvojio godišnji paket proširenja koji sadrži sedam pojedinačnih izveštaja o partnerima sa Zapadnog Balkana i Turskoj. Paket predstavlja izuzetno detaljnu procenu sprovođenja politike proširenja Evropske unije. Paket još jednom potvrđuje da je politika proširenja Evropske unije jedna vrsta investicije, pre svega u mir, bezbednost, prosperitet i stabilnost Evrope.\nU našem je interesu da politika proširenja bude uspešna. Ona nudi veće ekonomske i trgovinske mogućnosti kako Evropskoj uniji tako i zemljama koje žele da joj se pridruže. Ona je takođe veoma važan pokretač transformacie u zemljama i društvima te povećava stabilnost i bezbednost u zemljama u kojima se sprovodi. Sam proces je baziran na krajnje jasno definisanim kriterijumima kao i na fer i rigoroznim uslovima. Zbog toga se sve zemlje procenjuju na osnovu sopstvenih zasluga kako bi se svakoj od njih dao podstrek po meri za dalje sprovođenje reformi.\nDetalje prepuštam komesaru Hanu, ali dozvolićete mi još nekoliko reči o Zapadnom Balkanu, budući da večeras putujem u region, u Tiranu, Skoplje, Podgoricu i Beograd i da ću tamo biti dva dana. Već sam mnogo puta rekla, zapravo već smo mnogo puta rekli: Zapadni Balkan je Evropa i biće deo budućnosti Evropske unije, snažnije, stabilne i ujedinjene Evropske unije. To je pitanje ostvarivanja zajedničkih interesa i podele odgovornosti sa zemljama regiona za dobrobit svih naših građana, unutar i izvan Unije.\nOvo je trenutak u kom prepoznajemo pozitivne promene nastale u cilju ostvarivanja nepovratnog napretka ka Evropskoj uniji. Pojačali smo angažman sa regionom: usvajanjem Strategije za Zapadni Balkan; veoma značajnom posetom predsednika Junkera regionu; kao i pripremanjem sofijskog Samita EU-Zapadni Balkan sa bugarskim predsedništvom, koji se neće ticati proširenja, ali će svejedno biti veoma važan događaj za region.\nNaša posvećenost i angažmna su jasni i nedvosmisleni. Želim da istaknem da su tokom prethodne i godina koje su iza nas partneri u regionu sproveli veoma važne reforme u svim sektorima i da su modernizovali svoje ekonomije. Od šest zemalja Zapadnog Balkana, dve (Crna Gora i Srbija) ostvaruju dobar napredak u pregovorima. Komisija danas preporučuje Savetu da otvori pregovore sa Albanijom i Bivšom jugoslovenskom Republikom Makedonijom. Osim toga, radimo i na izradi mišljenja o zahtevu Bosne i Hercegovine za članstvo, dok sa vlastima Kosova radimo na ostvarivanju daljeg napretka u pogledu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju. I naravno nastavljamo – ja lično nastavljam – da posredujemo dijalogu za normalizaciju odnosa između Beograda i Prištine, uključujući rad na postizanju pravno obavezujućeg sporazuma. Jasno je da se radi o procesu.\nDakle, nastavak i produbljivanje reformi moraju – a ja sam sigurna da hoće – biti nastavljeni u svim oblastima i u svim partnerskim zemljama, a naročito u osnovnim oblastima vladavine prava, ljudskih prava, demokratskih insititucija i reforme državne uprave, kao i u oblasti privrednog razvoja i konkurentnosti – odnosno u svim oblastima u kojima su utvrđeni strukturni nedostaci. Zemlje moraju – a ja sam sigurna da će tako i biti – da osiguraju propisno sprovođenje reformi i da ostvare održive i konkretne rezultate, ne zato što to traži Brisel, već zbog toga što to očekuju građani u regionu od svojih institucija i rukovodstava. A do sada smo u tom smislu svedočili odlučnim i posvećenim političkim rukovodstvima.\nNastavićemo da podržavamo njihov rad kroz pružanje političke i finansijske podrške. Moram da napomenem da smo u protekle tri godine videli rezultate koji su smatrani nemogućima na početku našeg mandata. Dakle, ovo nije momenat za štikliranje stavki koje smo postigli. Ne, ovo je trenutak da uložimo još više energije i odlučnosti u duboke reforme, hrabre reforme, koje građanima i regionu donose koristi. Jer, naročito kad govorimo o politici proširenja na Balkanu – mislim da smo već bili u prilici da ovome javno svedočimo – vraćamo se pravom značenju projekta Evropske unije, a to je omogućavanje instrumenata za pomirenje i mir na našem kontinentu.\nVerujem, dakle, da će meseci i godine pred nama biti podjednako intenzivni. Izazova će biti kao i do sad, kao i uvek u Evropi i na Balkanu. Ali, kao što je bio slučaj u prethodne tri i po godine, smatramo da će nam zajednička posvećenost, rešenost, energija i podrška naših građana pomoći da ostvarimo dalji napredak ka zajedničkom cilju. Hvala vam.


Mandarin Oriental će otvoriti svoj prvi hotel u Grčkoj 2023. godine\nOdmaralište sa 99 soba na plaži biće smešteno u luksuznom kompleksu u regionu Peloponeza.\nOni koji žele luksuzan odmor u Grčkoj često biraju nekoliko nedelja na Mikonosu ili Santoriniju. Kao rezultat toga, bekstvo na ta ostrva može izgledati manje kao beg, a više kao konvencija, u zavisnosti od toga kada rezervišete kartu. Međutim, sledećeg proleća ćete moći da proširite svoje vidike boravkom u novom luksuznom hotelu Mandarin Oriental koji se otvara na jugozapadnoj obali Peloponeza.\nOdmaralište na plaži biće prvo iz grupe hotela sa pet zvezdica koje će se otvoriti u Grčkoj. Na samo 45 minuta od međunarodnog aerodroma Kalamata u Costa Navarinu, nalaziće se luksuzni kompleks koji je dom više vrhunskih hotela, dva golf terena, spa centra, 20 restorana, rekreativnih objekata i još mnogo toga.\nSam Mandarin Oriental resort će imati ukupno 99 soba za goste, što uključuje 48 vila sa bazenom i svaka će imati svoju otvorenu terasu sa pogledom na more. Imaćete pristup velnes centru od 1620 kvadratnih metara sa zatvorenim i otvorenim bazenom, kao i pet restorana i barova. Gostima će biti na raspolaganju i aktivnosti koje se kreću od sportova na vodi do biciklizma i penjanja po stenama, ili ćete moći da se igrate na prepoznatljivim terenima za golf koji su dizajnirali nemački profesionalni golfer Bernhard Langer, Robert Trent Džouns II i Hoze Marija Olazabal.\n„Oduševljeni smo što otvaramo našu prvu nekretninu u Grčkoj u Costa Navarinu i radujemo se što ćemo ovu upečatljivu kombinaciju netaknutog pejzaža, maslinjaka, netaknutih plaža i autentične grčke kulture u regionu podeliti sa našim gostima“, kaže Džejms Rajli, izvršni direktor grupe Mandarin Oriental, u saopštenju. „Drago nam je što smo partneri sa Temes grupom koja je bila odgovorna za stvaranje Costa Navarina kao rastuće turističke destinacije“.\nZauzvrat, Ahil V. Konstantakopulos, predsednik Temes komapnije, napominje u izjavi da je „Mandarin Oriental poznat po pružanju primernih usluga i ekskluzivnih iskustava u svojim brojnim luksuznim nekretninama širom sveta, i ponosni su što će Costa Navarina postati vrhunska međunarodna destinacija za ljude koji posećuju ovo mesto ili ovde žive.”


Nikolić poručio "vređalicama": Ne dolazite više! | Sport | Fudbal\n18. September, 07:02\nNikolić poručio "vređalicama": Ne dolazite više! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nNikolić poručio "vređalicama": Ne dolazite više!\n27.10.2018. / 20:37\nStrelac jedinog gola za Partizan protiv Napretka istakao posle meča sa Kruševljanima da je nezadovoljan ponašanjem dela publike i da takvi navijači nisu potrebni Partizanu.\nRemi sa Napretkom u 13. kolu Superlige Srbije teško je pao Nemanji Nikoliću. Strelac jedinog gola za crno-bele, koji je na početku drugog poluvremena imao priliku da obezbedi mirnu završnicu za "parni valjak", osuo je paljbu po delu publike koji je kritikovao i vređao igrače tokom i po završetku meča.\n"Sam fudbalski klub Partizan nosi veliki pritisak, a još kada kasnite... I kad većina navijača dolazi ovde da se naslađuje ovim lošim rezultatima Partizana", počeo je Nikolić, otvorivši front iz kojeg u prošlosti nikada nijedan igrač nije izašao kao pobednik.\nFudbaler Partizana očigledno nije mogao da izdrži kritike nezadovoljne publike, pa je na kraju utakmice u izjavi datoj portparolu crno-belih, Biljani Obradović, predložio radikalne poteze.\n"Mislim da nema potrebe da dolaze ti koji ne veruju u Partizan, već samo da dolaze oni koji nas podržavaju, naši verni navijači. Ove koje bih nazvao vređalice mislim da ne treba puštati na stadion", rekao je Nikolić.\nNa pitanje da li ih to ometa, da li čuju na terenu povike sa tribina, on je kazao da sve kritike čuju.\n"Čujemo, jer trenutno dolazi jako mali broj navijača i onda sve te kritike čujete. I ovako su složena vremena i onda još oni počinju da nam stvaraju određeni pritisak... Nije baš prijatna atmosfera za ovako veliki klub. I kada padamo i kada smo gore mislim da treba da veruju u nas. Ništa ne mogu da promene za 90 minuta", ocenio je Nikolić.\nVukanović potezom sezone "ubio" Partizan!\nKosanović: Videla je Zvezda u Liverpulu kako je nama...\nMirković: Bilo je dobro, ali ne i rezultat\nMajstorija Alekse Vukanovića u Humskoj - gol petom!\nDan u kojem je "parni valjak" ostao bez još dva boda, okarakterisao je kao "katastrofalan".\n"Katastrofalan dan. Iz ove pozicije na tabeli svaka utakmica gde ne osvojimo tri boda je kao poraz. Kasnimo za večitim rivalom, a sad smo se i dodatno udaljili nažalost."\nPartizan je treći na tabeli sa 26 bodova i ima osam bodova manje, ali i utakmicu više od prvoplasirane Crvene zvezde.\n"Moj rani gol je otvorio utakmicu, ali ostaje žal što nismo postigli još koji. Možemo žaliti, i ja sam u drugom poluvremenu imao jednu jako dobru situaciju, ali nisam pogodio. I onda, kako to u fudbalu biva, ako ga ne date, primićete gol iz jedne jedine ozbiljne šanse koju je Napredak stvorio", rekao je Nikolić.\n"To je tako u fudbalu. Moramo da podignemo glave, ustati iz poraza i nastavimo dalje. Mislim da je to jedini pravi put ka dobrim rezultatima kojih će nadam se biti u budućnosti", dodao je napadač.\nCrno-beli su u 73. minutu današnjeg meča ostali sa desetoricom igrača, pošto je drugi žuti karton dobio Armin Djerlek.\n"Jako je teško igrati sa igračem manje protiv jedne jake i dobro organizovane ekipe kao što je Napredak... Možda je i taj crveni karton s jedne strane presudio, ali opet moram reći da smo mogli i ranije da postignemo gol i da privedemo utakmicu kraju".\nNikolić je istakao da se nada da će crno-beli uskoro vratiti na pobednički kolosek koji su imali do derbija sa Crvenom zvezdom.\n"I dan danas smo uvereni da smo u derbiju ostali bez tri boda zbog jedne sudijske greške... Posle toga je krenuo negativni niz, nadam se da će se zaustaviti. Daleko od toga da iko u Partizanu misli da je trka završena. Za one koji odustaju nema mesta u ovom sportu", podvukao je Nikolić.