irak – Bankar.me\nIrak i Saudijska Arabija otvorile granični prelaz nakon tri decenije\nNovember 19, 2020 AZIJA, SVE VIJESTI 0\nIrak i Saudijska Arabija ponovo su danas, poslije tri decenije, otvorili granični prelaz Arar za trgovinu između ove dvije zemlje, saopštile su iračke vlasti.\nSaudijski kralj Salman u Iraku gradi najveći stadion na svijetu\nMarch 12, 2018 PLANETA, SPORT, SVE VIJESTI 0\nSaudijski kralj Salman bin Abdulaziz Al Saud obećao je kako će u Bagdadu, iračkoj prijestolnici, izgraditi nogometni stadion koji može primiti 135.000 ljudi, što će ga učiniti najvećim stadionom na svijetu.\nPutnički avion Flydubaia pogođen mecima\nJanuary 27, 2015 AVIO SAOBRAĆAJ, SVE VIJESTI 0\nPutnički avion niskotarifne avio kompanije Dubai Aviation, poznate kao Flydubai, pogođen je mecima iz vatrenog oružja dok je slijetao u bagdadsku zračnu luku, saopštili su u utorak zvaničnici. Zvaničnicisu rekli za Reuters da su dva putnika lakše ranjena kada su tri ili četiri metka pogodila avion u ponedjeljak naveče, ali nisu mogli odrediti izvor …\nOdobreni zračni udari na Irak srušili evropske indekse\nAugust 8, 2014 BERZA, SVE VIJESTI, SVIJET 0\nNa evropskim berzama najvažniji indeksi danas su oštro pali, zabilježivši gubitak u 7 od zadnjih 8 trgovinskih dana, nakon što je američki predsjednik Barack Obama odobrio zračne udare na Irak.\nJune 17, 2014 Ekonomija, ENERGETIKA, SVE VIJESTI 0\nObnovljeni sukobi između regularne vojske i militantnih islamskih ekstremista grupe ISIS u Iraku su sve oštriji. Sunitski ekstremisti su preuzeli kontrolu nad većinom šiitskih gradova na sjeveru Iraka, a u dosadašnjim sukobima je na desetine civila i boraca ubijeno. SAD su objavile da će u ovu zemlju poslati 275 vojnika …\nJune 26, 2013 BANKE, SVE VIJESTI, SVIJET 0\nSitigrupa će biti prva američka banka koja će stupiti na iračko tržište, saopštila je ta finansijska institucija. Kancelariju, za čije otvaranje je dobila preliminarnu saglasnost iračke centralne banke, će otvoriti u prijestonici Bagdadu, prenio je Blumberg.\nBagdad poziva strane graditelje: Potrebno 750.000 stanova\nJuly 22, 2012 NEKRETNINE 0\nBagdadu je potrebno 750.000 novih stanova, izjavio je danas predsjednik iračke Komisije za investicije Sami Al-Arađi i pozvao inostrana preduzeća da učestvuju u izgradnji. “Bagdadu je potrebno još 750.000 stanova”, rekao je on novinarima. Irak, posebno glavni grad, ima veliki manjak stambenog prostora poslije čitave decenija rata i propadanja privrede.


Odgovornijim pristupom centara za socijalni rad i policije smanjiti femicid – SLOBODNA VOJVODINA\nNovi Sad, 18. maja 2021 – Osamnaestog maja, na Nacionalni dan sećanja na žene žrtve nasilja u porodici, Liga socijaldemokrata Vojvodine poziva nadležne institucije, pre svega policiju i centre za socijalni rad, da ulože napor kako bi se smanjio broj ubijenih žena u porodičnom nasilju.\nJučerašnji slučaj, još jedne ubijene žene u Valjavu, koja je nasilje bivšeg partnera prijavljivala policiji, pokazuje da je potrebna bolja koordinacija između centara za socijalni rad i policije.\nOd početka 2021. godine, prema evidenciji Mreže Žene protiv nasilja, u porodičnom partnerskom nasilju ubijeno je šest žena i bilo je pet pokušaja ubistava.\nVreme je da radnici u centrima za socijalni rad sa većom ozbiljnošću i odgovornošću pristupaju temi porodičnog nasilja, koje se često završava femicidom. Policija mora uspostaviti takav sistem rada, da se ne dozvoli da prijavljeni nasilnici ostvare svoje pretnje i bez obzira na saznanja o ugroženosti žrtve koje imaju ove dve institucije do ubistva žene ipak dođe.\nLiga socijaldemokrata Vojvodine podseća sve relevantne društvene faktore, počevši od medija, preko javnih ličnosti, do poličara koji javno istupaju, da je femicid posledica više faktora ali da je jedan od važnih stvaranje atmosfere u kojoj se formira slika o tome da je nasilje prihvaćena pojava, koju ne treba osuđivati.\nNasilje u javnom govoru, nasilje koje svakodnevno izbija sa ekrana u rijaliti programima, nasilje u obraćanjima najviših političkih predstavnika u Narodnoj skupštini i pokrajinskom parlamentu, sve su to uzroci koji doprinose nasilju u porodici.\nZato Liga socijaldemokrata Vojvodine traži da se uspostavi efikasniji sistem koordinacije institucija i zaštite žene žrtve nasilja, kako ne bi postale još jedna stavka u statistici o femicidu. Odgovornost je na svima nama, a pre svega na pomenutim institucijama.\nIzrael, Palestina i Srbija: „Posle korone smo se vratili u normalu – u bombardovanje”


Veselinović: "Voždovac ima ekipu kadru da pobedi najbolje protivnike" - Sportske.net\nVeselinović: "Voždovac ima ekipu kadru da pobedi najbolje protivnike"\nTrener fudbalera Voždovca Miloš Veselinović rekao je da ga raduje što će njegov tim u 30. kolu Super lige odmeriti snage sa Čukaričkim i istakao da njegova ekipa može da pobedi najkvalitetnije klubove u ligi.\nSL - Delegirane sudije, Mažić u Kruševcu, Majo u Beogradu!Sad znamo ko će u plej-of, a ko u plej-aut, ali kako će se rasporediti na tabeli?Voždovac slavio na BanjiciVoždovac se nada prekidu negativnog niza u malom gradskom derbijuVeselinović zadovoljan: "Zaslužena pobeda"\nJedna od najzanimljivijih utakmica 30. kola Super lige Srbije trebalo bi da bude i ona koju će u četvrtak od 17 časova odigrati ekipe Voždovca i Čukaričkog.\nStrateg "Zmajeva" Miloš Veselinović rekao je pred mali gradski derbi da će duel sa Čukaričkim pomoći njegovoj ekipi da vidi u kakvoj formi dočekuje plej-of.\n"Mislim da nas čeka vrlo neizvesna i vrlo dobra i kvalitetna utakmica. Sastaju se dva protivnika koja su obezbedila učešće u plej-ofu. Drago nam je što je protivnik Čukrički, jer se radi o jednoj stvarno dobroj ekipi. Biće nam pravi reper da vidimo koliko smo uspeli da unapredimo neke elemente u igri od početka prvenstva", kazao je Veselinović.\nVoždovac je nakon dve vezane pobede uhvatio priključak za ekipama koje se bore za izlazak u Evropu, a ukoliko u četvrtak savlada Čukarički na startu plej-ofa stajao bi uz rame Radničkom i "Brđanima" koji trenutno dele treće mesto na tabeli.\n"Raspoloženje je odlično, jer smo dve utakmice pobedili, rezultati pokazuju da se nalazimo u dobroj formi. Vrlo dobra igra protiv Niša, zatim jedan pravi takmičarski meč protiv Rada, gde smo pokazali da možemo da igramo na rezultat. Imamo ekipu koja je kadra da pobedi najbolje protivnike. Sa nestrpljenjem očekujemo utakmicu protiv Čukaričkog i naravno očekujemo dobar rezultat", dodao je Veselinović.\nStrateg Voždovca nema kadrovskih problema pred duel sa Čukaričkim i najverovatnije će svi igrači konkurisati za mesto u timu.


Suroi: Nedopustivo je da se Crna Gora drži kao talac nerešenog statusa Kosova\nGovoreći na međunarodnom seminaru posvećenom budućnosti Kosova u Budvi, koji je okupio parlamentarce NATO-a, Evropske unije i Jugoistočne Evrope, politički analitičar iz Prištine Veton Suroi istakao je kako je nedopustivo da se Crna Gora i ubuduće drži kao talac neriješenog statusa Kosova na paradoksalan, neproduktivan i bizaran način. Crna Gora više ne smije biti talac neriješenog statusa Kosova i odnosa Beograda i Prištine, jer je to gubljenje vremena, ocijenio je Suroi.\nOn je istakao da je »čekanje da Srbija riješi problem gubljenje vremena i to je shvatila i međunarodna zajednica. Jasno je da se ne mogu držati kao taoci ni Kosovo ni Crna Gora, a ni Crna Gora od Kosova, već da se mora ići prirodnim putem«, rekao je on. Navodeći da je to put determinacije onoga što je realno, Suroi je ocijenio da su realni odnosi takvi da Srbija i Crna Gora imaju mnogo manje zajedničkog nego Belgija i Grčka.\nMinistar za lokalnu samoupravu Kosova Ljutvi Haziri rekao je da Albanci na Kosovu prihvataju činjenicu da većina mora snositi odgovornost za sigurnost manjina i istakao da se Srbi vraćaju na Kosovo, a Vlada u Prištini čini sve da im se omogući normalan život.\nPredstavnik Skupštine državne zajednice Milorad Todorović ustvrdio je da nema ni elementarnih uslova za povratak Srba na Kosovo i istakao da im je bezbjednost ugrožena, kretanje ograničeno, a imovina uništena ili otuđena.\n»U slučaju nezavisnosti, srpska zajednica neće moći da projektuje svoj opstanak na Kosovu. To će biti definitivna pobjeda ekstremnih ideja i pokreta«, ocijenio je Todorović.\nOsvrćući se na pominjanje termina ‘’Metohija’’ uz Kosovo, predsjednik Demokratske unije Albanaca Ferhat Dinoša naveo je da predstavnici Srba i dalje govore vokabularom Slobodana Miloševića. »Glavni problem je u tome što još ne postoji spremnost Srba, kao jedne od bitnih manjina na Kosovu, da dođu u situaciju da budu partneri vlastima na Kosovu«, istakao je Dinoša.


Tanjug 20. februara 2021. 11:41\nBEOGRAD/TASOS – Turističke agencije u Srbiji za predstojeću letnju sezonu uglavnom nude aranžmane u Turskoj i Egiptu, koji su dostupni našim turistima, jer je za ulazak u te zemlje neophodan samo negativan PCR test, dok samo retki organizatori putovanja na svojim sajtovima imaju ponudu i za grčka letovališta.\nVlasnici apartmana i hotela u Grčkoj, narocito na severu te zemlje počeli su da primaju predrezervacije za narednu turističku sezonu bez naplaćivanja avansa, u očekivanju da Vlada Grčke donese odluku o uslovima ulaska turista u zemlju, izjavila je za Tanjug vlasnica turističke agencije „Nikana Travel“ u Grčkoj Ana Nikolić.\n„Za sada postoje samo najave grčkog ministra turizma i premijera Micotakisa da će sezone biti, i da neće biti ograničenja za ulazak turista. Zvaničnici su do sada više puta ponovili da vakcina neće biti uslov za ulazak u Grčku, ali će biti oklakšica. Međutim, nema još konktretnih informacija o tome pod kojim uslovima će moći da se uđe u zemlju“, dodala je Nikolićeva.\n„Što se tiče Srbije i Severne Makedonije, nema nikakvih informacija, niti se to pominje. Zato smo u neizvesnosti i ne znamo šta da očekujemo“, reklaje Nikolićeva.


Subotica, april 2019.\nPočetkom aprila meseca IS ATB Sever je bio domaćin predstavnicima Radničkih veća Kine i Nemačke.\nATB SEVER doo, posetio je suvlasnik Wolong grupe, gospodin Wang. Sa gospodinom Wangom ATB SEVER su takođe posetili i sadašnji i prethodni predsednici Radničkog saveta u Nanyangu, takođe članice WOLONG grupe.\nPrvi dan posete održan je veliki sastanak sa zaposlenima, na kome su predstavnici poslovodstva upoznali zaposlene sa istorijom, organizacijom i proizvodima WOLONG grupe. ATB SEVER doo iz Subotice i ATB FOD iz Bora su takođe članice WOLONG grupe. WOLONG grupa je kineska kompanija koja trenutno zapošljava 18.000 ljudi u više država.\nU toku drugog dana posete sastali su se predsednici Radničkog saveta iz Nanyanga i predsednici reprezentativnih sindikata u ATB SEVER-u. ATB SEVER ima dva reprezentativna sindikata od kojih je jedan Industrijski sindikat Srbije“ATB SEVER“ sa predsednicom Svetlanom Čulinom.\nNa sastanku se razgovaralo o ulogama i ciljevima Radničkog saveta i sindikata, radničkim pravima, načinom obrazovanja i informisanja zaposlenih, pravu za sticanje penzije, zaradama, uslovima rada i sl.\nNakon završenog sastanka zaključeno je da su obe strane zainteresovane za dalju saradnju.\nPredsednici reprezentativnih sindikata dobili su poziv od strane predsednika Radničkog saveta da posete Nanyang.\nTakođe i predstavnici IGM članovi Radničkog veća Severne Vestfalije su imali priliku da se upoznaju sa radom IS ATB Sever i kolegama iz Samostalnog sindikata metalaca Srbije ATB Sever.\nIGM je predstavio projekat „ Prijateljstvo dobar posao“ a predsednica IS ATB Sever Svetlana Čulina je govorla o nastojanjima ISS da Radnička veća zažive u Srbiji kroz zakonsku regulativu.


May 7, 2015 beograd, dr Srđan Verbić, naučno-tehnološki park\nMinistar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja dr Srđan Verbić, gradonačelnik Beograda Siniša Mali i rektor Univerziteta u Beogradu prof. dr Vladimir Bumbaširević, potpisali su danas Ugovor o osnivanju „Naučno-tehnološkog parka Beograd“, koji bi trebalo da okupi inovativne, tehnološki razvojne kompanije i zaposli mlade naučnike, a time i ubrza tehnološki razvoj zemlje.\nOsnivanjem Naučno tehnološkog parka, prema rečima ministra Verbića, stvorili su se uslovi za ubrzan razvoj preduzeća u sektoru visokih tehnologija, a samim tim i uslovi za zapošljavanje mladih visokoobrazovanih kadrova.\nMinistar Verbić je još dodao da je reč o istinski velikom projektu čija se veličina ne ogleda toliko u novcu, koliko u posvećenosti da postoji park koji će omogućiti višestruko vraćanje uloženog truda i znanja.\n„Naučno-tehnološki park mora da bude mesto gde velike kompanije žele da uđu, jer imaju stimulativno okruženje i druge kompanije sa kojima mogu da razmenjuju resurse i ideje”, rekao je ministar Verbić.\nGradonačelnik Beograda podsetio je da je izgradnja Naučno-tehnološkog parka počela pre 26 godina, ali da će tek sada biti priveden nameni, odnosno zaposliti mlade koji se bave inovativnim tehnologijama, a što će sprečiti i odliv mozgova iz zemlje.\nRektor Univerziteta u Beogradu prof. dr Vladimir Bumbaširević je naveo da NTP „Beograd” treba da pruži podršku inovacionoj delatnosti na Univerzitetu i da omogući komercijalizacijuinovacija.\nKako je rečeno nakon potpisivanja ugovora, za tri do četiri godine u kompleksu na Zvezdari trebalo bi da posluje oko 100 tehnološki razvojnih kompanija sa oko 1.000 zaposlenih inženjera.\nIinovacije su prepoznate kao ključni faktor konkurentnosti ekonomije, a kako je Srbija ocenjena kao zemlja sa velikim istraživačkim potencijalom, neopohodno je razvijati instrumente koji će ubrzati transfer znanja i tehnologija u privredu i značajnije pospešiti komercijalizaciju inovacija\nIstovremeno, NTP „Beograd” treba da stvori uslove za osnivanje i razvoj većeg broja start-up preduzeća koristeći metodologiju koja je već razvijena na tehničkim fakultetima u Beogradu. Zadatak NTP „Beograd” je da upravlja izgrađenim kompleksom na Zvezdari na način da privuče inovativne, tehnološki razvojne kompanije (domaće i strane) i stvori uslove za komercijalizaciju inovacija i razvoj ekonomije zasnovane na znanju, što će ojačati izvozi konkuretnsku poziciju naše privrede.


Stvaramo platformu koja unapređuje prekograničnu naplatu | Kolega\nDamir Šite - generalni sekretar Balkanske inicijative\nStvaramo platformu koja unapređuje prekograničnu naplatu\nKada je pre godinu dana organizovan prvi susret javnih izvršitelja Srbije, Crne Gore, Makedonije i Albanije sa predstavnicima ministarstava tih država, bilo je jasno da je neophodno stvoriti platformu u okviru koje bi izvršitelji Zapadnog Balkana razmenjivali iskustva i razgovarali o zajedničkim problemima.\nOrganizacija susreta bila je poverena Damiru Šiteu, povereniku za međunarodne odnose Komore Javnih izvršitelja Srbije i prvom generalnom sekretaru Balkanske inicijative, a sve u dogovoru sa Aleksandrom Trešnjev, predsednicom Komore javnih izvršitelja Srbije, i Vidakom Latkovićem, predsednikom Komore javnih izvršitelja Crne Gore.\nUbrzo je održan prvi sastanak u Pržnu, a prema rečima Damira Šitea, cilj je bio da izvršiteljske komore Zapadnog Balkana kroz dijalog dođu do zajedničkih rešenja.\nU važnost ove vrste organizovanja uverili su se već učesnici prvog međukomorskog susreta, među kojima su bili predstavnici Izvršnog odbora makedonske Komore izvršitelja, Radica Lazarevska iz Ministarstva pravde Makedonije, Tedi Malaveci, predsednik Komore privatnih izvršitelja Albanije, kao i predsednici komora Srbije i Crne Gore.\nVeć na prvom sastanku su sve članice Balkanske inicijative nedvosmisleno potvrdile potrebu naše saradnje. Prihvatili smo obavezu da više komuniciramo i razmenjujemo iskustva, kao i da u tom cilju u početku održimo nekoliko češćih susreta. Tako je vrlo brzo održan i naš naredni sastanak u Tirani na kome je prisustvovao i predsednik Komore izvršitelja Makedonije, kolega Zoran Dimov. Na ovaj način su obrisi buduće saradnje postajali sve jasniji, pa smo se ubrzo usaglasili da je neophodno da sastavimo i jedan zajednički dokument – Memorandum o saradnji. Osim toga, na samom početku smo se usaglasili da je u cilju unapređenja saradnje preko 500 izvršitelja Zapadnog Balkana neophodno organizovati i redovnu godišnju balkansku konferenciju, koja bi pored izvršitelja bila otvorena i za sve one kojima su od značaja teme vezane za prekograničnu naplatu potraživanja u privredi, na šta smo se u prvom redu fokusirali – kaže Damir Šite.\nVeć na narednom sastanku u Ohridu članice Balkanske inicijative su utvrdile tekst Memoranduma o saradnji, dalje korake rada, kao i svoje organe, a to su: Savet Balkanske inicijative, koji čine predsednici svih komora, i njen generalni sekretar.\nTema kojoj pre svega posvećujemo pažnju je problem prekogranične naplate potraživanja u privredi. Radi se o regionu koji obuhvata više od 12,5 miliona stanovnika koji čine države čije su ekonomije donekle povezane pošto su sve potpisnice CEFTA sporazuma. Međutim, naše nacionalne ekonomije i dalje deluje prilično ušančeno, što je između ostalog rezultat činjenice da CEFTA sporazum ne nudi jasan mehanizam šta činiti u situaciji kada poslovni partner iz druge države ne plati obavezu na vreme, u kom slučaju postoji potreba priznanja inostrane izvršne isprave. Evropska unija je odavno primetila ovaj problem, pa je u svojim naporima da kroz odgovarajuće pravne mehanizme podupre svoje čuvene „četiri evropske slobode”, kao što su sloboda kretanje ljudi, roba ili kapitala, i uopšte mogućnost da trgovina na celom području EU funkcioniše apsolutno slobodno, još na samom početku formirala posebnu vrstu pravnog instrumenta poznatijeg kao Evropska izvršna isprava. Ova isprava u mnogome pomaže da se prevaziđu nacionalne barijere u prekograničnim naplatama potraživanja i da se kroz vrlo efikasan postupak i bez većih problema sprovede izvršenje. Članice Balkanske inicijative su kroz unutrašnji dijalog formulisale jasnu ideju o potrebi za stvaranjem nečega što možemo nazvati Balkanska izvršna isprava – objašnjava Damir Šite.\nČlanovi Balkanske inicijative svesni su da je pre više od jedne decenije postojala slična, tzv. Sarajevska inicijativa do čije realizacije, na žalost, nije došlo.\nSmatramo da je neophodno da se ta priča ponovo aktivira. U komunikaciji smo sa Međunarodnom unijom izvršitelja (UIHJ) čije je sedište u Parizu i imamo jaku podršku njenih organa, kao i lično predsednika UIHJ, g. Marka Šmita. Kada smo nedavno u Beogradu potpisali Memorandum o saradnji, na tada održani Okrugli sto su se odazvale sve relevantne institucije u Srbiji, čime su one nedvosmisleno podržale ovu ideju i smatraju je bitnom. Članice Balkanske inicijative su nedavno održale sastanak na kome je dogovoreno da se 19. oktobra u Pržnu organizuje još jedan Okrugli sto na koji ćemo pozvati predstavnike nacionalnih ministarstava pravde, ekonomije, finansija, sudova i privrednih komora kako bismo kroz međusobni dijalog otkrili koje nam mogućnosti stoje na raspolaganju kako bismo došli do olakšane procedure prekogranične naplate potraživanja, prevashodno u privredi. Izvršitelji Zapadnog Balkana su kao struka posvećeni doprinosu unapređenja ekonomske razmene u regionu i želji da ta aktivnost bude živa i oslobođena svih veštačkih prepreka – poručuje Damir Šite.\nBalkanska inicijativa je od početka rada oformila dve radne grupe, od koje je jednoj jednoj dato u zadatak da pripremi priručnik u kome će se na jednom mestu na jezicima svih članica moći pronaći podaci kako da se ostvare potraživanja u drugoj zemlji.\nKrenuli smo sa tim da smo u početku to zvali uporednom analizom, ali smo posle shvatili da nam nije potrebna još jedna pravna studija ili elaborat, već da je mnogo celishodnije stvoriti priručnik koji privreda može da koristi – zaključio je Damir Šite.\nMemorandum o saradnji komora izvršitelja Balkanske inicijative\nKomora javnih izvršitelja Srbije organizovala je u Palati pravde u Beogradu okrugli sto „Prekogranična naplata potraživanja u privredi regiona zapadnog Balkana”, a predsednici komora izvršitelja članica Balkanske inicijative potpisali su Memorandum o saradnji. Memorandum su potpisali Vidak Latković, predsednik Komore javnih izvršitelja Crne Gore, Zoran Dimov, predsednik Komore izvršitelja Makedonije, Tedi Malaveci, predsednik Komore privatnih izvršitelja Albanije, i Aleksandra Trešnjev, predsednica Komore javnih izvršitelja Srbije.\nU uvodnom delu govorili su gore pomenuta Aleksandra Trešnjev, Jelena Deretić, pomoćnica ministra pravde Srbije, i Ljubica Milutinović, zamenica predsednika Vrhovnog kasacionog suda u Srbiji.\nPotpisnici Memoranduma dolaze iz jurisdikcija koje, iako nisu članice EU, a možda baš zbog toga, stvaraju interaktivno poslovno okruženje. Jedan od osnovnih razloga zašto se sadašnji nivo trgovine u regionu smatra nerazvijenim, iako obuhvata populaciju od preko 12 miliona stanovnika, može se otkriti u zahtevnim i dugotrajnim procedurama za naplatu prekograničnih potraživanja – rekla je Aleksandra Trešnjev.\nOsim javnih izvršitelja, potpisnika Memoranduma o saradnji, učestvovali su i predstavnici Privrednog apelacionog suda, NALED-a, USAID Projekta Vladavina prava, Advokatske komore Srbije, Privredne komore Srbije, Udruženja banaka, Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija, Stalne konferencije gradova i opština, kao i mnogi drugi.


Dijagnoza siromaštva: Račune nema ko da plaća?\nU Srbiji je od početka svetske krize oko pola miliona ljudi ostalo bez posla, a 650.000 građana neredovno prima zarade. Život u siromaštvu za mnoge je borba za puko preživaljavanje. Plaćanje računa je glavobolja za oko tri miliona ljudi.\nDržava pooštrava mere u disiplinovanju neredovnih platiša uvođenjem privatnih izvršitelja koji bez sudske presude, po kratkom postupku mogu da stave administrativnu zabranu na dve trećine plate, oduzmu nameštaj ili stan.\nOvakva praksa u javnosti je ocenjena kao licemerna, s obzirom na podatak da sama država duguje više od pola miliona evra za komunalije.\nSocijalnom zaštitom je obuhvaćeno 500.000 građana. Ipak, stručna javnost ukazuje da bi država bila u prilici da adekvatnije pomogne stanovništvu kada bi postojale socijalne karte, kao dijagnoza za materijalno ugrožene kategorije stanovništva.\nMinistarka energetike Zorana Milanović najavila je uvođenje prakse naplaćivanja struje na osnovu socjilanih karata do marta naredne godine.\n- Struju danas najmanje plaćaju bogati i oni koji to sebi mogu da priušte – kategorična je Milanović – Bez socijalnih karata nema ni tržišne ekonomije, neophodno je da znamo koji građani realno ne mogu da izmire obaveze.\nSagovornici različito tumače mogućnost prezadužene države da pomogne građanima. Sa jedne strane je stav da bez socijalnih karata nema sistematskog pristupa socijalnoj politici, a sa druge da u državi sa praznim budžetom socijalne karte nikome i nista ne znače.\nProfesor Fakulteta političkih nauka Miroslav Brkić kaže da je pitanje da li Srbija može sebi da priušti sistematizovanje socijalnih davanja.\nDok se uvođenje socijalnih karata samo razmatra, država ipak ne troši vreme na saosećanje sa svojim građanima. Računi moraju da se plaćaju, kažu nadležni i sležu ramenima, kada se postavi pitanje da li su građani Srbije u mogućnosti da izmiruju sve obaveze na vreme.\n- Država šalje privatne izvršitelje u naplatu i ulazi u začarani krug. Ako ljudi ostanu bez većeg dela primanja, bez stana ili kuće zbog neplaćenih računa, oni opet ulaze u sistem socijalnih davanja – upozorava Brkić.\n- Kada ljudi ne primaju zarade, država ne može da zahteva prinudnu naplatu. Vrlo je važno uvesti red da u vreme krize oni koji nemaju primanja dobiju olakšice ili odloženo plaćanje. Prinudnu naplatu bi trebalo sprovoditi kod onih koji su bogati, a duguju milione – zaključuje Savić.\nSocijalna slika Srbije, bilo da je država prepoznaje ili ne, takva je da postoji 500 hiljada penzionera koji imaju manje od 15 hiljada dinara primanja. Staračka seoska domaćinstva niko ne vidi kada se pominju siromašni, a to su ljudi koji imaju plodnu zemlju koju nema ko da obrađuje. Postoje ljudi koji imaju invalidnu decu. Majke napuštaju posao da bi mogle da im se posvete, a zakon im nije omogućio da imaju prava na bilo kakva primanja.


Vučić u Skupštini nije izneo ništa novo o dijalogu Srbije i Kosova – DnevniZurnal\nVučić u Skupštini nije izneo ništa novo o dijalogu Srbije i Kosova\nPolicija pronašla kradljivca muzičkih uređaja sa Egzita\nNarodni poslanik Šaip Kamberi izjavio je da dijalog u Briselu treba da donese suočavanje sa prošlošću za obe strane, a da predsednik Aleksandar Vučić nije izneo ništa novo o pregovorima na sednici Skupštine.\nKamberi, šef poslaničke grupe „Ujedinjena dolina – SDA Sandžak“, kaže za N1 da Vučić nije rekao šta Srbija hoće i šta nudi.\n“Mora se doći do kompromisa, a kakvog kompromisa – ne znamo. Koja je ponuda Srbije u tom dijalogu – ni to ne znamo”, rekao je on.\nNa pitanje da li je realno suočavanje sa prošlošću ako se na sednici Skupštine broje žrtve jedne i druge strane, Kamberi kaže da je “upravo to ono što je realno, jer Srbija treba da zna šta je urađeno”.\n“Mislim da deo Srbije i ne zna šta se događalo na Kosovu devedesetih godina. Ljudi bi trebalo da znaju koja je pozicija Srbije u ovom trenutku u tom dijalogu i da li Srbija ima moralni kredibilitet da traži da se Kosovo vrati pod njenu ingerenciju”, rekao je on.\nKamberi smatra da svaki zločin treba da se razjasni i podseća da je kosovski parlament izglasao osnivanje specijalnog suda, a da su nekadašnji najviši zvaničnici Kosova i OVK danas u Hagu.\n“Oni su se dobrovoljno predali upravo zbog te politike suočavanja sa prošlošću”, rekao je on i dodao da se brine jer Srbija ne sme zarboraviti masovne grobnice otkrivene u Batajnici, Petrovom selu, tela izvađena iz jezera Perućac, masakr u Račku i druge zločine.\nOcenio je da Srbija ne može ići u razgovore sa predstavnicima Kosova “na osnovu predrasuda i mitova koji su stvoreni u srednjem veku”.\nPominje primer Preševske doline i 60.000 Albanaca koji tamo žive i, kako kaže, nisu uspeli da budu integrisani iako se oko toga vodi dijalog sa Beogradom 20 godina.\nKaže da sadašnje vlasti Srbije “ne mogu da trpe jednog albanskog poslanika u Skupštini”.\n“Kako će trpeti 50 njih, ako Kosovo bude deo Srbije”, upitao je Kamberi.\nSmatra da Srbija treba da sa Albancima “razgovara na osnovu realnosti koja je tamo stvorena”.\n“Ja apsolutno razumem da Srbija ima interesa da zaštiti srpski narod na Kosovu, ali ne može se srpski narod zaštititi ovakvom politikom preko koje se Albanci tretiraju negativno, kriminalizuju se i smatraju teroristima sa kojima na žalost moramo da razgovaramo”, rekao je on.\nSamo Amerika može da nametne rešenje\nKamberi smatra da nije bilo očekivano da vać na prvom sastanku Vučića i kosovskog premijera Aljbina Kurtija bude napravljen pomak.\n“Ja verujem da će do uspeha doći tek ako se administracija predsednika (SAD Džozefa) Bajdena umeša u ovaj dijalog”, rekao je on.\nPrema njegovim rečima, EU nema snagu da nametne rešenje, a SAD su jedina sila koja može da doprinese da dijalog bude okončan.\nOčekuje da će Zajednica srpskih opština biti tema razgovora i podsetio da je Ustavni sud Kosova odlučio da je osnivanje ZSO neustavno, kao što je Ustavni sud Srbije odlučio da je neustavan briselski sporazum u delu o katastru i priznavanju diploma.\n“Imamo neke sporazume, ali su domaću ustavni sudovi to proglasili neustavnim. Zato posrednik treba da ima veću političku moć da nametne rešenje”, smatra Kamberi.\nKamberi smatra da Kosovo neće prihvatiti ništa osim nezavisnosti, i dodaje da ne može da kaže kako doći do kompromisa, ali da je interes Albanaca u Srbiji da se život normalizuje.


VIDOVIĆ: Treba raditi na tome da se ponovo vrate ljudi koji su ostali bez posla | Banjaluka.net\n“Virus korona izazvao je mnoge probleme, kako privredi i budžetu Republike Srpske, tako i njenim građanima, ali je Vlada na vrijeme preduzela određene mjere. Mi smo među prvima u regionu shvatili da moramo pomoći privrednicima kako bi se održala radna mjesta”, rekla je Vidovićeva novinarima na Jahorini gdje je učestvovala u radu okruglog stola “Kako održati poslovanje u otežanim uslovima izazvanim virusom korona”.\n“Sigurni smo da će se banke, uz garanciju države od 70 odsto, uključiti u ovaj projekat i već imamo njihov veliki odziv, što će predstavljati značajnu pomoć privredi”, rekla je Vidovićeva.\n“Spremamo se za neki naredni talas virusa korona, a prije svega sa zalihama u zdravstvu, kao i sa određenim mjerama koje će se preduzimati u privredi”, istakla je Vidovićeva, te pojasnila da će te mjere biti usmjerene na oblasti koje budu najviše pogođene, kao što su turizam, ugostiteljstvo, saobraćaj, ali se mora voditi računa i o prerađivačkoj industriji.\n“Na taj način ćemo pomoći našim prerađivačima da otkupe, prerade i da koristimo naše proizvode, kako bi se što više smanjio uvoz”, rekla je Vidovićeva, te dodala da će Vlada do kraja godine donijeti i druge mjere koje se odnose na fiskalna i nefiskalna rasterećenja.\n“Svakako treba raditi na tome da se ponovo vrate ljudi koji su ostali bez posla. Mi radimo na tome i biće sigurno obezbijeđeno da oni prime naknadu koja im pripada iz Zavoda za zapošljavanje Republike Srpske”, rekla je Vidovićeva.


Vozačka dozvola od 700 do 1.100 KM – Центар за културу, спорт и информисање Котор Варош\nZa dobijanje vozačke dozvole za „B“ kategoriju budući vozači moraju da izdvoje od 700 do 1. 100 maraka u zavisnosti od opštine u kojoj polažu ispit.\nNajmanje novca treba da izdvoje kandidati u Banjaluci, Trebinju, Bijeljini i Prijedoru, dok stanovnici Dervente, Foče i Višegrada i okolnih mjesta treba da imaju najdublji džep.\nCijene obuke u Banjaluci kreću od 450 do 550 KM, a njome su obuhvaćene sve usluge auto-škole od teoretskog do praktičnog dijela, a uz to je potrebno platiti još 250 KM ostalih troškova.\nRazlike u cijenama, koje auto-škole slobodno formiraju, u Udruženju za unapređenje bezbjednosti saobraćaja Banjaluke objašnjavaju različitim uslovima koji se nude kandidatima.\n„Pojedine auto-škole imaju minimalne troškove, jer ne izdvajaju novac za predavače, odnosno to rade vlasnici koji su inženjeri saobraćaja i imaju licencu. Osim toga, neki imaju i vlastite poslovne prostore, pa ne moraju da plaćaju zakup prostora. Sve to znatno smanjuje troškove“, rekao je predsjednik Udruženja Milenko Jaćimović.\nIz auto-škole „Gavrilović“ u Bijeljini ističu da cijene u ovom gradu variraju za oko 50 maraka.\n„Obuka za ‘B’ kategoriju košta 750 KM, a u tu cijenu je uključeno sve osim ljekarskog uvjerenja i izlazaka na ispit. Kandidat nema nikakvih dodatnih troškova“, rekao je Miroslav Gavrilović iz ove auto-škole.\nDa se do vozačke dozvole može doći za 780 maraka kažu i u auto-školi „Saša“ iz Prijedora. Vlasnik auto-škole „Peta brzina“ u Doboju Srećko Tešić kaže da su na području ovog grada kod svih cijene otprilike iste.\n„Obuka za vozački „B“ kategorije je 600 KM, a za sve troškove kandidat treba da izdvoji 850 KM“, kazao je Tešić.\nIz derventske auto-škole „Dumonjić“ dobili smo informaciju da se u ovoj opštini do vozačke može doći za 1.100 maraka, a u ovoj cijeni časovi vožnje imaju udio sa 700, dok su ostali troškovi teoretska nastava, prva pomoć, ljekarsko uvjerenje i drugi.\nNa području Višegrada i okolnim opštinama za vozačku dozvolu je takođe potrebno izdvojiti oko 1.100 KM.\n„Obuka za vožnju je 700 maraka i kada se dodaju ostali troškovi kandidat treba da plati oko 1.100 KM“, rekao je iz auto-škole „Golub“ Rudo-Višegrad Dragan Golubović.\nU odnosu na nekoliko godina ranije u auto-školama ističu da imaju manje posla, a kao razlog uglavnom navode platežnu moć stanovništva.\nU prilog toj činjenici govori i Milenko Jaćimović, koji kaže da se broj ispitnih dana u Banjaluci znatno smanjio.\n„Ranije je ovdje bilo pet ispitnih dana, a po potrebi i jedan dodatni, dok sada imamo dva ispitna dana i u prosjeku 22 kandidata koji polažu vozački ispit“, rekao je Jaćimović.\nKotor Varoš: Sanacijom objekta Doma zdravlja biće riješeni neki od najvećih problema u ovoj ustanovi\nVrijeme danas – oblačno, ali bez padavina


Tužilaštvo BiH provodi istragu o neredima u Sarajevu\nU toku je ispitivanje većeg broja lica i prikupljanje dokaza s ciljem utvrđivanja identiteta počinilaca krivičnih djela tokom jučerašnjih protesta u Sarajevu, u kojima su grubo napadnute institucije BiH, i njihovog sankcionisanja, saopšteno je iz Tužilaštva BiH.\nU Tužilaštvu BiH ističu da će se odlučno suprotstaviti svim oblicima ugrožavanja institucija BiH, kao i Arhiva BiH koji sadrži važno istorijsko nasljeđe BiH.\nU saopštenju se naglašava da će svi počinioci napada na institucije BiH biti intenzivno otkrivani i procesuirani.\nPo nalogu glavnog tužioca, dva tužioca i stručni saradnik Tužilaštva BiH od ranih jutarnjih časova koordinišu aktivnosti pripadnika Federalne uprave policije, MUP-a Kantona Sarajevo i Direkcije za koordinaciju policijskih tijela BiH na uviđaju o ugrožavanju i napadu na institucije BiH tokom jučerašnjih protesta u Sarajevu.\nS obzirom na to da su tokom napada evidentirana i ugrožavanja kapaciteta i objekata Predsjedništva BiH, Ministarstva inostranih poslova, Ustavnog suda BiH i Arhiva BiH, tužioci su izašli na teren, gdje koordinišu aktivnosti na vršenju uviđaja, te otkrivanju počinilaca nasilnih napada na institucije BiH.


Predsednik Arsić: Ponos Medveđe je multietičnost i prijateljski odnosi Srba, Albanaca, Crnogoraca i Roma - JuGmedia\nPonos Medveđe je pre svega multietičnost i prijateljski odnosi Srba, Albanaca, Crnogoraca i Roma. Tu slogu i harmoniju moramo ostaviti generacijama u nasleđe i amanet, izjavio je danas predsednik opštine Medveđa Nebojša Arsić na proslavi Dana opštine, koji se obeležava 20. maja, kao sećanje na dan kada je 1944. godine formirana Prva srpska divizija.\nOve godine obeležavanje se odvija u dva dana, zbog zabrane okupljanja velikog broja građana i epidemioloških mera koje su još uvek na snazi.\n„Politički se možda nećemo uvek složiti, imaćemo i različita mišljenja o pravcima razvoja i prioritetu realizacije projekata, ali svima nama mora biti na prvom mestu zajednički interes a to je razvoj Medveđe. Na tom putu svi moramo dati svoj puni doprinos, a lične i političke interese moramo podrediti interesima opštine i njenih stanovnika“, dodao je Arsić.\nPrvi čovek Medveđe, govoreći o radu pod koronom, kazao, između ostalog, da su pred lokalnom samoupravom brojni infrastrukturni projekti, rad na poboljšanju uslova života građana, uspesi dece kroz takmičenja i sportska nadmetanja…\n„Uprkos lošoj godini, kada nas je sve omela epidemiološka situacija sa Kovid virusom, umanjenim sredstvima iz budžeta i Koordinacionog tela, trudili smo se da našim građanima izađemo u susret. Obnavljani su putevi, mostovi, sanirane štete od elementarnih nepogoda, rekonstruisani su sportski tereni, konstantno se radi na stvaranju povoljne klime za nova ulaganja i otvaranje novih pogona kako bi uposlili sve mlade na teritoriji opštine Medveđa“, kazao je.\nUspeh dolazi onima koji imaju snage i volje da stalno rade i daju celog sebe zarad uspeha naše Medveđe, ocenio je i obećao da će sa svojim timom raditi još više i još bolje kako bi ostvarili zajednički ciljevi.\nDan opštine su prvo obeležili odbornici juče svečanom sednicom Skupštine, dok je danas bio prijem gostiju kod predsednika opštine, i to direktora javnih i republičkih ustanova i organa sa teritorije opštine Medveđa.\nNakon prijema u kabinetu predsednika, delegacije lokalne samouprave opštine Medveđa, Skupštine opštine Medveđa i udruženja boraca NOR-a položili su vence palim borcima i oslobodiocima Medveđe na spomeniku slobode na Vidikovcu.\nZa kraj obeležavanja, zaposleni u lokalnoj samouprave i članovi Opštinskog veća su u holu zgrade opštine skromno obeležili dan opštine, gde im se obratio predsednik Arsić.\nIzložba “Tu mač” i koncert muzičkog sastav “Duo moderato” sutra u LKC-u\nZamenik predsednika Skupštine grada Leskovca Oliver Antanasijević prekinuo je posle 13 sati sednicu na 20 minuta jer odbornik opozicione GG „Za Leskovac-zajedno“…


"BRATSKA CENA": Ruski raketni sistemi na štapu dogom od par stotina miliona evra(VIDEO) | Vestinet.rs\nPočetna AKTUELNO\t„BRATSKA CENA“: Ruski raketni sistemi na štapu dogom od par stotina miliona evra(VIDEO)\nMinistar spoljnih poslova Ivica Dačić kaže da Srbija ima dobru vojnu saradnju sa Rusijom, ali da „ako nemamo para da platimo“ ne možemo da očekujemo da od Moskve dobijemo raketne sisteme S-300 ili S-400.\nDačić navodi da se dobra saradnja sa Rusijom „ne odnosi samo na vojno-tehničku saradnju, u smislu naoružanja i opreme, nego i na saradnju ministarstava odbrane i naših vojski“.\n– Tim povodom su potpisani i sporazumi između Rusije i Srbije u oblasti saradnje odbrane, ali i vojno-tehničke saradnje. Paralelno sa tim, odvija se i naša saradnja sa drugim državama i to veoma transparentno.\nOna se odvija u sklopu naše politike vojne neutralnosti i to su čisti odnosi, nema tu nikakve tajne niti tajnovitosti – kazao je on u intervjuu za „Sputnjik“.\nNa pitanje koju isporuku bi Srbija mogla u skorije vreme da očekuje sa spiska potrebnog naoružanja koji je predala ruskoj strani, šef srpske diplomatije odgovara da će se „specijalna komisija za vojno-tehničku saradnju Srbije i Rusije sastati u aprilu u Beogradu i analizirati sve činjenice“.\n– Prvo treba videti šta je od svega toga realno nabaviti. Taj spisak svih potreba koje mi imamo ne znači da će on biti u potpunosti ispunjen, jer mnogo toga zavisi od finansijske konstrukcije – navodi Dačić.\nU vezi sa nabavkom ruskih raketnih sistema, Dačić tvrdi da „ne možemo očekivati tako nešto ako nemamo para da to platimo“.\n– Verovatno danas imate u svetu države koje bi vam isporučile razne vrste naoružanja i tehnike, ali za to je neophodno videti da li postoje finansijska sredstva, i još je pitanje da li postoji potreba za tako nečim.\nAli to nije stvar nas kao političara, to je stvar te Komisije za vojno-tehničku saradnju, koja treba da vidi šta je od svega toga neophodno.\nTo pre svega govorim zbog toga što je naša vojska dugi niz godina trpela sve posledice događaja na nivou bivše Jugoslavije – nije bilo sredstava, niti je bilo moguće obnavljati i zanavljati te vojne potencijale i upravo zbog toga treba videti sad šta nam sve nedostaje – zaključio je Dačić.\nBlaženo obaveštajno slepilo


LSV | Sve stranke da zajednički podrže izgradnju Kovid bolnice\nNovi Sad, 13. april 2021 - Gradski odbor Lige socijaldemokrata Vojvodine Novi Sad poziva sve političke stranke na području grada da podrže izgradnju Kovid bolnice koja je osnov dugo očekivane i više nego potrebne nove bolnice u gradu.\nNesporno je da će izgradnjom Kovid bolnice građanima i građankama Novog Sada biti omogućeni adekvatni uslovi za lečenje tokom pandemije.\nIsto tako, nesporno je i da će biti značajno rasterećen rad Kliničkog centra Vojvodine, ali i da ćemo dobiti objekat koji će ostati u zdravstvenom sistemu ovog grada i imati mogućnost proširenja kapaciteta i namene.\nUvereni smo da je oko ovako važne teme, kao što je izgradnja bolnice, moguće postići konsenzus svih političkih faktora i da tu nema mesta za političke podele i natezanja.\nTim pre, jer je lokacija na Mišeluku zaista pažljivo i dobro izabrana, u odnosu na neke druge moguće lokacije.\nNa tom mestu omogućen je dovoljan prostor za izgradnju bolnice sa 600 kreveta, uz adekvatan broj parking mesta.\nIstovremeno, u pitanju je većinom gradsko zemljište, a postoji i mogućnost proširenja ovog prostora u trenutku kada jednog dana Kovid bolnica bude prerastala u veću, opštu bolnicu.\nKao što je poznato, izgradnja takve bolnice u Novom Sadu je jedan od programskih prioriteta na kojima Liga socijaldemokrata Vojvodine instistira već duže od decenije.\nŽao nam je jedino zbog toga što u nekim ranijim godinama nije bilo više sluha za naše apele da se izgradi još jedna bolnica i na taj način rasterete Klinički centar Vojvodine i instituti u Sremskoj Kamenici.


Zdravstveni sistem Srbije pred bankrotom\nAutor Danas\tKategorija: Zdravstvo & Farmacija\t"Prihodi Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje (RFZO) znatno su umanjeni, te će prava nekih grupa pacijenata biti smanjena. Štednja i racionalno trošenje svakog dinara nameće se kao imperativ kako se ne bi urušio čitav sistem", rekao je direktor RFZO Aleksandar Vuksanović.\nFond raspolaže sa 400 miliona evra manje nego 2008. godine. Takođe, te godine je 2,1 milion ljudi u Srbiji bilo prijavljeno na zdravstveno osiguranje kao zaposleno, i poslodavci su za većinu plaćali zdravstveno osiguranje. Danas je zaposlenih 1,6 miliona, a za veliki broj njih poslodavci ne uplaćuju zdravstveno, što dramatično utiče na prihod Fonda, koji se finansira od doprinosa koje mi kao osiguranici sami uplatimo.\nS druge strane, svedoci smo i da postoji nejednakost u ostvarivanju prava između različitih grupa pacijenata. Naime, pojedine grupe pacijenata koje su bolje organizovane, podržane od strane struke i javnosti imaju prava na terapije, pomagala, i uopšte lečenje u skladu sa najsavremenijim trendovima svetske medicine, što mi svakako podržavamo, ali isto tako, neke druge, slabo organizovane grupe pacijenata nemaju ni približno takav nivo kvaliteta zdravstvene zaštite. To dovodi do nejednakosti između osiguranika koji bi po nekim moralnim, ali i zakonskim načelima trebalo da imaju jednak ili približno jednak obim prava.


Predsednik Vlade Republike Srpske Radovan Višković rekao je večeras u Zrenjaninu da je interes Republike Srpske da investitori iz Srbije što više ulažu u Srpsku kako bi ona povećavala broj zaposlenih, ali i da privrednici iz Srbije imaju profit i korist od toga.\nOn je naglasio da Srpska u ovom momentu ima najveći broj zaposlenih od kako se taj pokazatelj meri u Srpskoj, ali da time nije zadovoljna, jer treba da taj broj bude još veći, što je jedan od večerašnje posete Zrenjaninu.\n– Republika Srpska imala bi korist od te saradnje u povećanju zaposlenosti, ostanku i opstanku naših ljudi na vekovnim ognjištima, a privrednici iz Srbije još veću dobit u svojim kompanijama – rekao je Višković.\nOn je dodao da će delegacija Republike Srpske u Zrenjaninu imati i tradicionalno druženje pod simboličnim nazivom “Da li je Drina reka koja nas spaja ili razdvaja”.\n– Reći ću da Drina treba da bude samo reka i da donese dobro narodu koji živi i sa jedne i sa druge strane. Mi smo već sa Srbijom krenuli u određene zajedničke energetske projekte na Drini. Imamo nameru da to radimo i dalje, a isto tako da kroz infrastrukturne objekte premostimo tu rijeku – rekao je Višković.\nPremijer Srpske naglasio je da sav savremeni svet briše granice i da on smatra da će se vrlo brzo doći u poziciju da Drina više ne bude granica, nego samo reka.\nVišković je dodao da u Zrenjaninu ima mnogi ljudi koji su poreklom sa prostora Srpske i BiH, što je dodatno značajno za privrednu saradnju.\n– Razgovarali smo o iskustvima koja Zrenjanin već ima i koja mogu poslužiti Srpskoj u nekom daljem ekonomskom razvoju, pre svega o poslovnim zonama, o privlačenju stranih investicija i svemu onome što je pozitivno – rekao je Višković.\n– U Zrenjaninu se gradi mnogo, što je znak da je grad živ, da se razvija, da ima perspektivu a u narednom periodu očekuje se i povezivanje auto-puta od Beograda prema Novom Sadu što će još više pomoći njegovom razvoju - zaključio je Višković.\nGradonačelnik Zrenjanina Čedomir Janjić izrazio je zadovoljstvo što je ugostio predsednika Vlade Republike Srpske i što su zajedno sa privrednicima imali veoma sadržajan sastanak i razmenili informacije.\n– Interes nam je da naši privrednici nađu razlog da rade u Srpskoj, a siguran sam da i ljudima iz Srpske to znači. Mnogo je ljudi na našoj teritoriji koji su poreklom iz Srpske i BiH i naravno da koristimo i te porodične veze da bi ta saradnja bila što bolja – rekao je on.\nJanjić je podsetio da su Trebinje, Bijeljina i Laktaši u Republici Srpskoj bratski gradovi Zrenjanina, ističući da je saradnja sa tim gradovima na najboljem nivou.


Press Online :: Hronika :: FOTOGRAFIJA SMRSKANOG AUTOMOBILA Poslanik Milićević operisan PET SATI, povrede jako teške, lekari razmatraju prebacivanje u Beograd\nNarodni poslanik SPS Đorđe Milićević (41) zadobio je teške telesne povrede u saobraćajnoj nesreći koja se dogodila rano jutros u selu Bajevac, na putu Slovac-Ub. On je operisan gotovo pet sati zbog višestrukih povreda unutrašnjih organa i unutrašnjeg krvarenja, saznaje "Blic". Kako saznajemo, doktori razmatraju da ga prebace u Beograd na dalje lečenje.\nKako saznajemo lekari su operacijom uspeli da zaustave veliko krvarenje Milićevićevih unutrašnjih organa, a u operativnom zahvatu učestovao je tim hirurga valjevske bolnice.\n- Operacija je uspešno obavljena uprkos teškim povredama unutrašnjih organa - kaže izvor "Blic" iz valjevske bolnice.\nU delu operacije, učestvovao je i Milićevićev prijatelj i partijski kolega, beogradski hirurg Vladimir Đukić.\nKako saznajemo, doktori sada razmatraju da Milićevića prebace u bolnicu u Beogradu na dalje lečenje, ali je trenutno proritet da se stabilizuje njegovo opšte stanje koje je trenutno jako loše i zahteva konstantni reanimacioni kapacitet.\n- Valjevska bolnica poseduje sve kapacitete. Čeka se još da se uradi opšta dijagnostika kada mu se stanje stabilizuje - kaže izvor "Blica" iz bolnice.\nU teškoj saobraćajnoj nesreći povređen je i poslanikov vozač Dejan Jakovljević, koji je operisan.\n- Oba muškarca zadobila su višestruke telesne povrede, politraume i krvarenje. Za sada ne možemo da dajemo prognoze, lekari rade svoj posao - rekli su za "Blic" iz Urgentnog centra valjevske bolnice.\nFoto: Patak.co / Privatna arhiva\nNesreća se dogodila na putu Slovac-Ub, u selu Bajevac, kada je vozilo „škoda oktavia“, za čijim volanom je bio Dejan Jakovljević (34) iz Valjeva, iz za sada neutvrđenih razloga, sletelo sa puta.\nKako saznajemo ni su automobilom sleteli sa puta i udarili u betonski propust. Fotografiju smrskanog automobila objavio je portal Patak.\nKako saznajemo, u bolnicu u kojoj je Milićević stigli su i državni sekretar Ministarstva zdravlja hirurg dr Vladimir Đukić, poslanik SPS Dejan Radenković, visoki funkcioner te stranke Žarko Obradović, predsednik Skupštine Beograda Nikola Nikodijević i lokalni funkcioneri SPS.


Pilsel: Đukanović Zakonom igra na kartu nacionalnih sukoba - 20.01.2020, Sputnik Srbija\nPoznati hrvatski novinar, teolog i publicista Drago Pilsel poručuje da Zakon o slobodi veroispovesti u Crnoj Gori ima diskriminatorski karakter, da je... 20.01.2020, Sputnik Srbija\nvesti, svet, drago pilsel, region\n10:34 20.01.2020 (Osveženo: 03:56 26.08.2021)\nZa Pilsela je ključno da Đukanović to radi da bi mobilisao svoje biračko telo, jačao svoju poziciju (ugroženu strahovitom korupcijom) i obezbedio što bolji plasman na predstojećim parlamentarnim izborima, preneo je Tanjug.\n„Meni se ovo čini ključnim: očigledno je da je Milo Đukanović i ovoga puta filigranski procenio kada treba da usvoji zakon. Crnogorski predsednik Zakonom izaziva nove duboke podele u Crnoj Gori i igra na kartu nacionalističkih sukoba ne bi li mobilisao svoje biračko telo, jačao svoju poziciju (ugroženu strahovitom korupcijom) i obezbedio što bolji plasman na parlamentarnim izborima“, kaže Pilsel za „P portal“, veb-stranicu Srpskog privrednog društva u Hrvatskoj.\nPilsel ističe da Đukanović zapravo ne shvata da Sveta stolica gaji ozbiljne odnose sa Srpskom pravoslavnom crkvom, a posebno sa carigradskom patrijaršijom, i da je patrijarh Vartolomej jasno rekao da neće priznati, kako kaže, „družinu raščinjenog i ekskomuniciranog Dedeića, glavara tzv. Crnogorske pravoslavne crkve“.\nHrvatski teolog, novinar i publicista ističe da usvojeni crnogorski Zakon o slobodi veroispovesti ima diskriminatorski karakter, neustavan je, narušava pojedinačna i kolektivna prava, kako Srpske pravoslavne crkve tako i građana Crne Gore.\n„Kao takav, ovaj čin manipulacije religijskim osećanjima ima ogroman destabilizacioni potencijal, naročito u etnički mešovitim sredinama, kakve su gotovo sve države na Balkanu. Stoga smatram da ovaj presedan, potencijalno primenjiv i u drugim državama, preti da postane stalni izvor tenzija i konflikata (isti crnogorski scenario preti i SPC na Kosovu)“, naveo je Pilsel.\nU tekstu za „P portal“, Pilsel ističe da je analizirao pomenuti zakon koji, prema njegovim rečima, defakto i de jure kreira pravni okvir za nacionalizaciju imovine (tradicionalnih) verskih zajednica, koja je nastala zajedničkim ulaganjem građana Crne Gore, pre 1. decembra 1918. godine.\nA način na koji su ove odredbe formulisane, kaže Pilsel, ukazuje na nameru da se one diskriminatorno primene pre svega na imovinu Srpske pravoslavne crkve.\n„Usvojenim zakonom se direktno zadire u pravo svojine, koje je zagarantovano Ustavom Crne Gore, kao i brojnim međunarodnim ugovorima i konvencijama koje je Crna Gora potpisala ili kojima je pristupila, uključujući i Evropsku konvenciju o ljudskim pravima (Član 1 Protokola 1) i Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju Evropskoj uniji“, navodi on.\nOdredbe Zakona koje se tiču svojine nad imovinom, tumači se, „u suprotnosti su sa tumačenjima i stavovima Evropskog suda za ljudska prava, u vezi sa slučajevima koji su se ticali imovine koja je nastala pre formiranja savremenih država“.\n„Osim toga, Zakon ignoriše (ili u najmanju ruku ne konstatuje) druga prava, kao što je pravo održanja, koje su verske zajednice stekle višedecenijskim ili viševekovnim korišćenjem imovine“, naveo je Pilsel.


JAVNA LICITACIJA: Banjalučki “Euro-hem” na dobošu 4. marta – Banjaluka24\nNepokretnosti banjalučkog preduzeća “Euro-hem”, procijenjene vrijednosti 2.159.000 KM, biće ponuđene na javnoj licitaciji zakazanoj za 4. mart ove godine, potvrdio je za “Nezavisne” Aleksa Nježić, stečajnik upravnik preduzeća iz Banjaluka, koje je u stečaju od 2018. godine.\nNježić je istakao da su nepokretnosti ovog preduzeća već drugi put na prodaju.\nStečajni upravnik ovog preduzeća prije nekoliko dana je objavio oglas o prodaji nepokretnosti putem prikupljanja pismenih ponuda.\n“Zainteresovani kupci donose ponudu u zatvorenim kovertama i onda će se ići dalje s prodajom, ako ne – onda nepokretnosti kupuje onaj ko da najveću ponudu”, rekao je Nježić u izjavi za “Nezavisne”.\nU oglasu se navodi da je na prodaju poslovna zgrada za proizvodnju deterdženta, lične i kućne higijene, koja se prostire na 2.189 kvadratnih metara, s kancelarijama i pripadajućim ekonomskim dvorištem, koji se nalaze u Jesenjinovoj ulici 16 u Banjaluci.\nNježić je naveo da imovina ne može biti prodata za manje od 720.000 KM, odnosno ne manje od jedne trećine od procijenjene vrijednosti.\nU oglasu je navedeno da se imovina prodaje u zatečenom imovinsko-pravnom statusu i viđenom stanju, a pravo učešća imaju sva pravna i fizička lica koja uplate depozit od 50.000 KM do 2. marta.\nOtvaranje ponuda će biti javno i mogu da prisustvuju svi ponuđači, a održaće se 4. marta u 14 časova u sali Okružnog privrednog suda u Banjaluci.\nOva banjalučka kompanija bavila se proizvodnjom deterdženata, ali i drugih proizvoda za ličnu i kućnu higijenu, a nakon što je 2018. godine otišla u stečaj, na prodaju su stavili mašine i oprema za proizvodnju deterdženata i sredstava za ličnu i kućnu higijenu, u ukupnom iznosu od 78.330 KM.\nInače, poreski dug banjalučke kompanije “Euro-hem” je iz godine u godinu rastao, a prema podacima Poreske uprave RS, 31. decembra 2020. godine iznosio je oko 950.000 KM.\nUKC RS najveći poreski dužnik sa 80 miliona KM


Splav Kulićare – SMEŠTAJ NA TARI – Preko 300 objekata za odmor na planini Tari\nSplav “Kulićare” je mesto Vaših snova. Napravljen sa idejom da se sklonite iz gradske buke i uživate u čarima prelepe prirode Zapadne Srbije. Splav se nalazi na jezeru “Perućac” u okviru “Nacionalnog parka Tara”, na samo 15km od Bajine Bašte. Pogledajte lokaciju na Google mapi.\nKontakt: Splav Kulićare\nRestoran MANJEŽ Vila Tijana


Bajec: I Razvojna banka kao podrška privredi - Bizlife.rs\n12:31 Beograd, 03/01/2012\nVlada Srbije je, što se tiče stručnog dela posla, privela kraju sve pripreme oko osnivanja Razvojne banke, izjavio je za Tanjug ekonomski savetnik premijera Srbije Jurij Bajec i izrazio očekivanje da će ta finansijska institucija početi da radi u ovoj godini, kako bi pomogla privredi da dođe do jeftinijih kredita.\n„Važno je da njen početak, a ja očekujem da će u 2012. godini ona početi da funkcioniše, bude zdrav, drugim rečima, da se odmah vidi njena osnovna namena“, rekao je Bajec i predočio da bi ta institucija trebalo da pomogne privredi da preko sistema poslovnih banaka dođe do jeftinijih kredita.\n„To je banka koja bi trebalo da, preko sistema poslovnih banaka, pomaže privredi da za prioritetne i izvozno orijentisane projekte, omogući jeftinije finansiranje“, istakao je Bajec.\nGovoreći o osnivačkom kapitalu, on je objasnio da to nisu samo budžetska sredstva, nego i objedinjena finansijska sredstva različitih fondova koji sada funkcionišu, kao što je Fond za razvoj, i kada bi se sve te pare skupile, to nisu tako mala sredstva.\n„Želja onih koji su pripremali projekat Razvojne banke jeste da to bude banka koja će raditi potpuno profesionalno, koja će po načinu izbora rukovodstva, po načinu funkcionisanja menadžmenta banke, biti zaštićena od mogućih političkih ili partijskih pritisaka“, istakao je ekonomski savetnik permijera.\nRazvojna banka bi trebalo da bude u pravom smislu državna, ali nezavisna institucija, i da način njenog funkcionisanja bude potpuno transparentan, zaključio je Bajec.\nkrediti osnivanje razvojna banka Srbija


Procurio poverljivi dokument vlade u Londonu | Skandalozno\nProcurio poverljivi dokument vlade u Londonu koji predviđa pogubne posledice haotičnog napuštanja Unije, piše Radio slobodna Evropa.\nMeđu protivnicima izlaska bez dogovora u Velikoj Britaniji ne postoji saglasnost kako se može sprečiti takav ishod, pišu svetski mediji.\nSve izgledniji Bregzit bez dogovora mogao bi da razori britansku privredu, infrastrukturu i društvo, navela je britanska vlada u poverljivom dokumentu koji je procurio u medije, piše Vašington post.\nU izveštaju se navodi da će troškovi hrane i socijalne nege porasti i da bi moglo da dođe do poremećaja u snabdevanju lekovima. Zastoji na granicama bi mogli ometati snabdevanja gorivom, a luke bi se posle ozbiljnih poremećaja delimično oporavile posle tri meseca, sa smanjenjem saobraćaja za 50 do 70 odsto, prenosi Radio slobodna Evropa.\nOtkriveni dokument ukazuje na nevolje koje je Džonson spreman da nametne Velikoj Britaniji sledeći ekstremnu opciju favorizovanu od manjine, za koju nije dobio podršku na izborima, piše Fajnenšel tajms, uz ocenu da je reč o “ludoriji monumentalnih razmera“.\nTvrdnje iz izveštaja, predstavljenog vladi ranije ovog meseca, ne iznenađuju, navodi Fajnenšel tajms, i ukazuje da je novo jedino to da javnost sada ima priliku da pročita detalje koji odražavaju upozorenja na Bregzit bez dogovora, koja su ministri ranije čuli od državnih službenika.\nS druge strane, Džonson insistira na tome da će njegov tvrd stav primorati EU da poboljša dogovor o izlasku, ukazuje Fajnenšel tajms, uz ocenu da britanski premijer igra igru kukavica, ali da EU za sada nije trepnula.\nNikakva džonsonovska razmetanja neće ublažiti posledice Bregzita bez dogovora, zbog čega kompanije moraju da se pripreme na najgore. Mada je tvrdi Bregzit nepoželjan, bila bi ludost ignorisati ono što bi moglo biti realnost za nešto više od 10 nedelja, zaključuje list.\nU svom prvom putu u inostranstvo kao šef britanske vlade, Džonson će se ove nedelje sastati s nemačkom kancelarkom Angelom Merkel i francuskim predsednikom Emanuelom Makronom kako bi ih ubedio da se napravi novi dogovor o Bregzitu, piše Rojters.\nVelika Britanija ide ka ustavnoj krizi i suočavanju s EU, pošto je Džonson više puta obećao da će zemlja izaći iz Unije 31. oktobra bez dogovora ako Brisel ne pristane na nove pregovore o razlazu, ocenjuje Rojters. EU je do sada, ukazuje agencija, više puta odbijala da ponovo otvori Sporazum o povlačenju koji uključuje spornu zaštitnu meru “bekstop” za granicu Velike Britanije i Irske.\nDžonson će podići ulog oko Bregzita tokom posete Nemačkoj i Francuskoj porukom da Velika Britanija izlazi iz EU 31. oktobra sa dogovorom ili bez njega, ocenjuje Blumberg i dodaje da će britanski premijer reći Merkelovoj i Makronu da EU mora da ponudi novi dogovor ili će se suočiti s izlaskom Velike Britanije bez dogovora.\nKabinet premijera je saopštio da će Džonson reći da britanski parlament “neće, i ne može, poništiti referendum“, ukazuje Blumberg i objašnjava da je u jednom otkrivenom pismu Džonson rekao da Brisel prosto neće pristati na kompromis sve dok veruje da postoji i najmanja mogućnost da parlament u Londonu blokira Bregzit 31. oktobra.\nDžonson je pod sve većim pritiskom da pozove parlament da prekine letnju pauzu kako bi raspravljao o krizi zbog Bregzita‚ ali je britanski premijer rekao da bi parlament mogao biti suspendovan kako bi se sproveo Bregzit, ukazuje Blumberg.\nVelika Britanija ide ka Bregzitu bez dogovora u vreme dok rastu strahovi za globalnu privredu u vreme eskalacije trgovinskog sukoba SAD i Kine. Uz to, navodi Blumberg, funta je u avgustu pala na najniži nivo od referenduma 2016. godine, a britanska privreda je u tromesečju od aprila do juna imala prvo smanjenje u više od šest godina.\nLider opozicionih laburista Džeremi Korbin rekao je juče da će uraditi sve što je neophodno da spreči Bregzit bez dogovora i da su neophodni parlamentarni izbori, prenosi BBC.\nDžonson, čija većina u parlamentu ima jednog poslanika više od opozicionih stranaka, odbacio je održavanje izbora pre roka za Bregzit. Korbin, međutim, traži da se vladi izglasa nepoverenje, čime bi počeo ključni period od 14 dana, posle čega bi automatski bili raspisani parlamentarni izbori ako se ne nađe većina za alternativnu vladu, navodi BBC.\nTokom te dve nedelje Korbin želi da bude privremeni premijer, a onda da odloži Bregzit i raspiše vanredne izbore. Ipak, liderka opozicionih liberaldemokrata Džo Svinson kazala je da je Korbin “polarizujuća” figura i sugerisala da bi bolja opcija za šefa privremene vlade bio poslanik konzervativaca Ken Klark, protivnik izlaska iz EU, ili bivša liderka laburista Harijet Harman, dodaje britanski servis.\nMada je Korbin rekao da će uraditi sve što je neophodno da se spreči Bregzit bez dogovora, on to neće učiniti, ocenjuje kolumnista liberalnog Gardijana Sajmon Dženkis.\nKorbin neće ostaviti po strani stranačku retoriku i okupiti parlamentarnu koaliciju koja bi mogla da spreči izlazak bez dogovora, niti će otvoriti put drugim potencijalnim i manje spornim liderima, navodi Dženkis i ocenjuje da svaka Korbinova reč otežava liberaldemokratama ili konzervativcima koji ne podržavaju Bregzit da mu daju podršku, makar i privremeno.\nBudite prvi sa komentarom na članku "Procurio poverljivi dokument vlade u Londonu: Britaniju čeka totalni haos?"


Predviđanje Vorena Bafeta: Ako Fed poveća kamate, USD u nebo – Bankar.me\nAmerički milijarder i investitor Voren Bafet smatra da će američka centralna banka (Fed) imati poteškoća sa podizanjem kamatnih stopa.\nO budućnosti kamatnih stopa Bafet je govorio tokom intervjua za američku televizijsku mrežu CNBC (Si-En-Bi-Si), a nakon godišnjeg sastanka akcionara Bafetovog investicionog fonda Berkšir Hataveja koji je u subotu održan u Omahi, prenosi agencija AP.\nBafet je očekivao da će kamatne stope i inflacija u SAD do sada biti znatno veće, kao posljedica koraka koji su preduzeti za oživljavanje ekonomije poslije Velike recesije (2007-2009. godine), ali je, kako rekao, pogrešio u toj svojoj procjeni.\nOn tvrdi da bi podizanje kamatnih stopa u SAD dodatno ojačalo dolar, što bi nanijelo štetu američkom izvozu, kao i da kamatne stope u SAD neće znatnije porasti, budući da su kamatne stope u Evropi na tako niskom nivou.\nPOJMOVIEuro dolar Kurs euro dolar odnos euro dolar Savjeti Warrena Buffeta VALUTE Warren Buffet\nPrevious NBOCG: Iz štampe je izašao novi Katalog cijena motornih vozila\nSljedeći Zemljotres “zatrpao” 20 odsto BDP Nelapa


Zaštitnik građana u nenajavljenoj poseti u leskovačkom zatvoru, policiji, vojnoj kasarni i na Odeljenju psihijatrije - Rešetka\nZaštitnik građana u nenajavljenoj poseti u leskovačkom zatvoru, policiji, vojnoj kasarni i na Odeljenju psihijatrije\nTim Zaštitnika građana u obavljanju poslova NPM-a, koji je predvodila zamenica zaštitnika građana Nataša Tanjević obavio je 10 i 11. Juna posetu Okružnom zatvoru u Leskovcu. Poseta je obavljena u cilju prevencije torture i drugih surovih, neljudskih ili ponižavajućih kazni i postupaka. Tokom posete, tim NPM-a je obavio grupne i pojedinačne razgovore sa preko 70 osuđenih lica, koja se nalaze u zatvorenom odeljenju, na izvršenju disciplinske mere i prema kojima su primenjene mere prinude.\nPored navedenog, izvršen je uvid u dokumentaciju koja se odnosi na upotrebu mera prinude, vanredne događaje, pritužbe lica lišenih slobode, Knjigu povreda, kao i način obavljanja prvog lekarskog pregleda po prijemu u Zavod.\n“Takođe, tim NPM-a je obišao novi paviljon koji je izgrađen prošle godine i koji ispunjava potrebne standarde, a sa upravnikom Zavoda razgovarao o daljim aktivnostima koje su u planu vezano za unapređenje položaja lica lišenih slobode, posebno u pogledu mogućnosti za radno angažovanje. U timu NPM-a bio je i lekar specijalista psihijatrije koji je posebnu pažnju posvetio razgovoru sa licima koja su se samopovređivala”, navodi se u saopštenju.\nNacionalni mehanizam za prevenciju torture obavio je 11. juna 2021. godine kontrolnu posetu kasarni „Vojvoda Petar Bojović“ u Leskovcu radi praćenja postupanja po preporukama NPM-a iz Izveštaja o posetama vojnim objektima Vojske Srbije koje su realizovane u 2019. godini.\nTokom posete proveravani su materijalni i drugi uslovi u disciplinskoj prostoriji, od vojnih starešina su pribavljene informacije o načinu na koji je postupljeno po preporukama NPM-a i izvršen je uvid u relevantnu dokumentaciju.\nIstog dana posetili su i Službu za psihijatriju Opšte bolnice u Leskovcu, u cilju prevencije torture i drugih surovih, neljudskih ili ponižavajućih kazni i postupaka.\nRadi sagledavanja stanja i doprinosa unapređenju položaja psihijatrijskih pacijenata i postupanja prema osobama sa mentalnim smetnjama u skladu sa standardima u ovoj oblasti, pored provere materijalnih uslova, posebna pažnja posvećena je i proceduri prijema, postupanju prema agitiranim pacijentima i drugim pitanjima od značaja za prevenciju torture. Takođe, obavljeni su grupni i pojedinačni razgovori sa pojedinim pacijentima koji su istakli da su zadovoljni načinom rada i postupanjem lekara i medicinskog osoblja prema njima. Tim NPM-a je takođe razgovarao sa zaposlenima o načinu ostvarivanja prava pacijenata i pružanju zdravstvene zaštite i izvršio uvid u relevantnu dokumentaciju.\nTim NPM-a obavio je 10. Juna i nenajavljenu posetu Policijskoj stanici Lebane, a istog dana i nenajavljenu noćnu posetu sedištu PU Leskovac u kojoj se nalaze renovirane prostorije za zadržavanje lica.\nTokom ovih poseta, NPM je nastavio sa svojim aktivnostima koje su vezane za praćenje načina ostvarivanja osnovnih prava dovedenih i zadržanih lica, kao što su pravo na pristup lekaru i advokatu, pravo da o svom lišenju slobode obaveste blisku osobu, i načinu na koji se dovedena i zadržana lica informišu o svojim pravima. Tim NPM-a je, takođe, obišao prostorije za zadržavanje kako bi proverio da li su iste u skladu sa propisanim uslovima, odnosno važećim standardima.\nPre obavljanja poseta navedenim policijskim stanicama tim NPM-a je u Okružnom zatvoru u Leskovcu razgovarao sa svim licima koja su se na dan posete nalazila u Odeljenju pritvora, kao i sa jednim licem koje se nalazilo na zadržavanju u krivičnom postupku o postupanju policije prema njima prilikom primene policijskih ovlašćenja.\nProfesionalno postupanje rukovodstva i zaposlenih tokom posete NPM-a predstavlja primer dobre prakse u postupanju, u skladu sa zakonom predviđenom obavezom saradnje organa sa NPM-om, zaključuje se.\nPrethodna vest Od septembra svaki učenik imaće svoj Jedinstveni obrazovni broj\nSledeća vest Kako do maksimalnog broja poena na završnom ispitu iz matematike – VIDEO


Najveći san navijača fudbalera Crvene zvezde, posle više od dve ipo decenije čekanja, ostvario se u avgustu 2018. godine plasmanom u Ligu šampiona. U dramatičnom revanšu protiv austrijskog Salcburga izabranici Vladana Milojevića uspeli su skoro "nemoguće", nadoknadili minus od dva gola, od 0:2 stigli do 2:2 i prošli u elitu. Ostaće zapisano da je dvostruki strelac za Zvezdu bio El Fardu Ben, ali istinski junaci bili su Miloš Degenek, dvostruki asistent, i Milan Pavkov, koji je pokrenuo preokret.\n- Utakmica u Salcburgu bila je najemotivnija i zauvek će se pamtiti. Ona mi mnogo znači jer kada vidiš toliku radost u očima navijača, radost u Srbiji, to je fenomenalno i teško opisivo. Uz trijumf nad Liverpulom, taj meč je najveći momenat u godini - rekao je Degenek za "Tanjug".\nMiloš Degenek na meču sa Salcburgom\nZvezda je kasnije u grupnoj fazi osvojila četiri boda u najjačoj mogućoj konkurenciji protiv Pari Sen Žermena, Liverpula i Napolija, a trijumf protiv engleskog velikana u Beogradu od 2:0 ostaće upisan kao prvi jednog srpskog kluba u Ligi šampiona.\nPOZNAT RASPORED CRVENO-BELIH Zvezda će u Turskoj igrati sa rivalima iz regiona


Večernje novosti\t26.11.2008 03:50\nSrbija očekuje da Savet bezbednosti UN, na sednici koja treba da se održi danas, usvoji izveštaj generalnog sekretara Ban Ki Muna u okviru kojeg se nalazi dogovoreni plan od šest tačaka. Ovo je u utorak rekao srpski šef diplomatije Vuk Jeremić, koji će učestvovati u radu te sednice.\nPrema informacijama koje je imao Jeremić, šest tačaka o kojima su se dogovorili Beograd i UN u potpunosti se nalaze u tom izveštaju. U njemu je i jasna definicija Euleksa kao statusno neutralnog činioca koji se obavezuje na potpuno poštovanje Rezolucije 1244.\n- Verujem da među članicama SB postoji puna volja da se potvrdi izveštaj i rekonfiguracija Unmika i da se još jednom potvrdi Rezolucija 1244. Potreban nam je pečat SB na Rezoluciju 1244, na plan od šest tačaka i na statusnu neutralnost bilo kog civilnog prisustva u pokrajini.\nPošto se u javnosti pominje da će se i četiri tačke koje je Priština predložila, takođe, u nekom vidu pojaviti u izveštaju generalnog sekretara UN, Jeremić je pojasnio:\n- Mi smo razumeli da će u plan generalnog sekretara ući isključivo šest tačaka i nota da Albanci, nažalost, taj plan nisu prihvatili. Četiri tačke, kroz koje je definisano njihovo nezadovoljstvo, biće priključene samo kao aneks, a izveštaj sa šest tačaka će se primeniti uz obavezujuću odluku SB. Na kraju, izgleda da će Priština biti jedina strana koja odbacuje dogovor, a iza dogovora Beograda i UN stoje svi članovi UN. Neprihvatanje Prištine neće imati pravno obavezujući efekat, a posle sednice SB,\nobavezujući efekat imaće sadržaj izveštaja generalnog sekretara i ništa drugo.\nEvropski komesar za proširenje Oli Ren izjavio je da je u interesu Kosova, Srbije, Balkana i EU da Euleks bude uspešno razmešten na KiM. On je dodao da sve strane moraju da rade na uspešnom raspoređivanju misije EU na teritoriji celog Kosova.\nPremijer Kosova Hašim Tači ponovio je u utorak da kosovske vlasti i građani ne prihvataju plan generalnog sekretara UN i da plan od šest tačaka ostaje neprihvatljiv i neprimenljiv.\nSB bi, posle izveštaja generalnog sekretara UN, predsedničkim saopštenjem trebalo da usvoji Banove preporuke, čime bi bilo dato zeleno svetlo za raspoređivanje Euleksa.\nSAUČESNICI U PRIZNAVANJU\nSTATUSNOM neutralnošću Euleksa krši se Rezolucija 1244, budući da je njom predviđeno da međunarodna misija na Kosovu mora da poštuje teritorijalni integritet Srbije, a ne da bude statusno neutralna - ocenio je Vojislav Koštunica, predsednik DSS. - Pristajući na to da se misija UN, koja garantuje teritorijalni integritet Srbije zameni Euleksom, Beograd legitimiše protivpravno otcepljenje Kosova.\nPLAN O ŠEST TAČAKA U IZVEŠTAJU KI MUNA\nPOLICIJA POLICIJA i carina kao i pravosudni sistem u zonama nastanjenim Srbima na Kosovu biće “pod kišobranom” Ujedinjenih nacija, dok će u zonama u kojima žive Albanci raditi sa Euleksom. Plan predviđa otvaranje devet novih policijskih stanica za manjine koje će kontrolisati međunarodne snage. Policijsko rukovodstvo će imenovati Unmik.\nCARINA KOSOVO će funkcionisati kao jedan carinski sistem i po tom pitanju sprovodiće se Rezolucija 1244 i carinske takse određene ovom rezolucijom. Carinski prihodi biće korišćeni za razvoj lokalnih opština.\nGRANICE KONTROLA granica će ostati u rukama Kfora. Generalni sekretar UN naglašava da je potrebno i dalje voditi pregovore među relevantnim pregovaračkim stranama, kako bi se postigla saglasnost i odredili modaliteti za rad i reaktiviranje graničnih prelaza.\nPRAVOSUĐE SUD na severu Mitrovice i dalje će biti pod kontrolom Unmika, za razliku od drugih sudova na Kosovu. Sudije će biti imenovane u skladu sa Rezolucijom 1244 SB.\nNASLEĐE ŠTO se tiče srpskog kulturnog nasleđa, nastaviće se zaštita srpskih pravoslavnih crkava, dok će se druga pitanja rešavati putem dijaloga Prištine i Beograda.\nTRANSPORT U domenu transporta i strukture potrebno je nastaviti dijalog srpske i albanske strane.


Prvo izvlačenje nagradne igre "Uzmi račun i pobedi" 21. novembra, nagrada stan u Beogradu i automobili - Bor 030\n26. oktobra 2021. | 19:22\nNaslovna Vesti Ekonomija / BIZ Prvo izvlačenje nagradne igre „Uzmi račun i pobedi“ 21. novembra, nagrada stan...\nPrvo izvlačenje nagradne igre „Uzmi račun i pobedi“ 21. novembra, nagrada stan u Beogradu i automobili\n27.10.2020. | 20:13\nPrve koverte koje su poslate za nagradnu igru „Uzmi račun i pobedi 2020“ biće izvučene 21. novembra u 17.55, u programu uživo koji će biti emitovan na Radio-televiziji Srbije, rečeno je na konferenciji za medije.\nVukašin Grozdić iz Kabineta premijerke Ane Brnabić rekao je da u nagradnoj igri „Uzmi račun i pobedi 2020“ mogu da učestvuju svi punoletni građani Srbije sa prebivalištem u našoj zemlji.\nNajavio je da će svi elementi kao bi trebalo da izgleda fiskalni račun biti objavljeni na sajtu uzmiracun.rs i u dnevnom listu Politika.\nSa prednje strane potrebno je napisati „Uzmi račun i pobedi„, a na poleđeni ime i prezime, adresu i broj telefona.\n„Ukoliko tih podataka ne bude, koverta se neće smatrati validnom“, rekao je Grozdić.\nNagradni fond čine 12 stanova i 60 automobila, dok će u prvoj fazi nagradne igre biti podeljeno šest stanova i 30 automobila marke „fijat 500L“.\nTrosoban stan veličine 70 kvadratnih metara je u Zemunskim kapijama, u istom naselju su i četiri dvosobna stana površine 50 kvadratnih metara, dok je jedan u „Beogradu na vodi“, na 22. spratu kule K2, površine 56 kvadratnih metara.\nLokalne samouprave će se, takođe, takmičiti za nagradu po kategorijama male, srednje i velike i iz svake kategorije biće proglašena po tri pobednika koji će dobiti po 20.000 evra za uređenje parkova, škola, vrtića…\nPočinje novi krug nagradne igre „Uzmi račun i pobedi“, među nagradama automobili i stanovi u Beogradu


U Centru za privredno-tehnološki razvoj Vojvodine na Andrevlju je u periodu od 3. do 5. juna 2019. godine održana trodnevna obuka za popisivače i članove opštinskih radnih timova za popis opštinske imovine iz Beočina i Šida. Ove opštine zajedno sa Centrom za ravnomerni regionalni razvoj CenTriR sprovode projekat „Imovina lokalne samouprave-važna karika lokalnog ekonomskog razvoja Faza II“ u okviru koga je i organizovana pomenuta obuka. Projekat se implementira kroz Program Exchange 5 koji finansira Evropska unija iz alokacije za IPA 2014, a sprovodi ga Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave (MDULS) u saradnji sa Stalnom konferencijom gradova i opština (SKGO) kao implementacionim partnerom. Telo za ugovaranje svih projekata grant šeme je Ministarstvo finansija, odnosno Sektor za ugovaranje i finansiranje programa iz sredstava Evropske unije (CFCU).\nOpštine Beočin i Šid su na javnom konkursu tokom maja meseca izabrale popisivače koji će narednih 6 meseci raditi na ažuriranju opštinske evidencije objekata u javnoj svojini i kreiranju baze zemljišta u javnoj svojini. Kako bi ovaj posao bio kvalitetno obavljen u planiranim rokovima i uz postizanje postavljenih projektnih indikatora, za ukupno 20 popisivača i lokalnih službenika iz ovih opština organizovana je trodnevna obuka koja je imala za cilj upoznavanje sa osnovnim zakonskim okvirom u ovoj oblasti, osposobljavanje za rad u softveru koje obe opštinske uprave koriste za vođenje evidencije opštinske imovine, pripremu za terenski popis objekata visokogradnje, kao i davanje instrukcija za popunjavanje NEP JS obrazaca kako bi se podaci o opštinskoj imovini mogli migrirati u centralni registar koji vodi Republička direkcija za imovinu.\nProjektom je planirano da popis obuhvati sakupljanje i proveru podataka za ukupno 8400 nepokretnosti u javnoj svojini, od čega se 3796 nalazi na teritoriji opštine Beočin, a 4604 na teritoriji Šida. Terenski popis je planiran za najmanje 150 objekata visokogradnje, dok će tržišna vrednost nepokretnosti biti procenjena za 150 objekata i 50 parcela. Završetak popisa opštinske imovine očekuje se krajem novembra, čime će u obe opštine biti kompletirana postojeća evidencija opštinske imovine i stvoreni uslovi za efektivnije i transparentnije upravljanje njome sa ciljem podizanja budžetskih prihoda i kvaliteta javnih usluga koje se pružaju građanima i privredi.


Američki predsednik Donald Tramp bi mogao da izazove ekonomski štetan trgovinski rat s najbližim saveznicima ako sprovede najavu o uvođenju taksi na uvozni čelik i aluminijum, upozorili su danas evropski zvaničnici.\nTramp, koji već dugo tvrdi da su SAD žrtve nefer trgovinskih praksi Kine i drugih zemalja, rekao je juče da će sledeće nedelje uvesti uvozne takse od 25 odsto za čelik i 10 odsto za aluminijum.\n"Nećemo sedeti skrštenih ruku dok je naša industrija u opasnosti da bude pogođena nefer merama", rekao je portparol Evropske komisije Aleksander Vinterštajn.\nOn je dodao da će EU "odgovoriti brzo, čvrsto i srazmerno", preneo je Asošiejted pres.\nFrancuski ministar finasija Bruno le Mer podržao je stav Evropske komisije.\n"SAD moraju znati da će ove jednostrane odluke, ako se zadrže i potvrde, dovesti do snažnog, koordinisanog i jedinstvenog odgovora iz EU", rekao je Le Mer i dodao da planira da kasnije danas pozove nemačke i britanske kolege.\nNa Trampovu najavu je oštro reagovao šef Evropske komisije Žan-Klod Junker koji je ocenio da je to "otvorena intervencija za zaštitu domaće industrije SAD".\nJunker je rekao da će EU uvesti uzvratne mere ako Tramp ostvari najavljene mere, dodajući da mora da pokaže da “i mi možemo da preduzimamo mere. To ne može da bude jednostrana transatlantska mera Amerikanaca. Ne kažem da treba da odgovorimo na isti način, ali moramo nešto da preduzmemo", rekao je Junker.\nEvropska unija navodno razmatra uzvratne takse, od kojih bi otprilike trećina bila usmeren na čelik, trećina na poljoprivredu, a trećina na druge proizvode, naveo je AP.\nDok svetske berze beleže velike gubitke zbog najave taksi, Tramp je danas odbacio bojazni od trgovinski ratova, pa je čak i izrazio entuzijazam za takve obračune. Na Tviteru je naveo da su trgovinski ratovi dobra stvar i da ih je lako dobiti.\n"Kada zemlja (SAD) gubi milijarde dolara u trgovini praktično sa svakom zemljom s kojom posluje, trgovinski ratovi su dobri i lako ih je dobiti. Na primer, kada smo u gubitku 100 milijardi dolara s određenom zemljom i prave se pametni, ne trgujmo više - dobijamo na veliko. To je lako!", naveo je Tramp.\nNemački ministar spoljnih poslova Zigmar Gabrijel rekao je da Trampova najava izaziva "ozbiljnu zabrinutost".\nNemački izvoz čelika pokriva oko četiri odsto uvezenog čelika u SAD, čime je Nemačka najveći pojedinačni izvoznik čelika u SAD iz EU.\n"Za razliku verovatno od drugih zemlje, nema nelojalne konkurencije ili damping cena iz nemačkih ili evropskih kompanija", rekao je Gabrijel.\nGabrijel je rekao da bi takse u SAD mogle "ugroziti hiljade radnih mesta u Evropi". Članice EU pokrivaju 21 odsto uvoza čelika u SAD, pokazuju podaci nemačkog udruženja železara.\nPortparol nemačke kancelarke Štefan Zajbert je rekao da će takse ugroziti međunarodnu trgovinu i da SAD "jednostranim merama" neće rešiti pitanje preplavljenost svetskog tržišta čelikom i aluminijumom.


Vreme 1551 - Bregzit: Tvrda igra do samog kraja\nSrećan vam dan bregzita: Neizvesnost u Londonu i Briselu\nNi nakon izlaska Velike Britanije iz Evropske unije nije došlo do smirivanja strasti između Londona i Brisela. U procesu koji traje još od referenduma u junu 2016. godine posebno burna je bila prošla godina koju su obeležile žučne debate i agonija parlamenta u Londonu, pad vlade Tereze Mej i izbor Borisa Džonsona za premijera.\nNa jedvite jade i uprkos velikoj opstrukciji u parlamentu, premijer Džonson je zaključio sporazum o izlasku Ujedinjenog Kraljevstva iz EU, koju je UK zvanično napustilo 31. januara ove godine uz prelazni aranžman koji traje do 31. decembra. U tom periodu UK nastavlja da uplaćuje kontribucije u budžet Unije i učestvuje u programima EU kao da je punopravna članica. U političkoj deklaraciji koja je potpisana tom prilikom predviđeno je da se do kraja ove godine zaključi sporazum o slobodnoj trgovini kojim će se regulisati međusobni odnosi, odnosno protok robe, usluga i kapitala. Sastavni deo sporazuma o izlasku iz EU je i protokol koji reguliše poseban status Severne Irske, koji će se ispostaviti kao jedan od ključnih uzroka današnjih problema.\nZEMLJA TREĆEG SVETA: Ako London i Brisel ne postignu sporazum o slobodnoj trgovini, od 1. januara 2021. godine UK za Evropsku uniju postaje zemlja Trećeg sveta. To znači da se na promet robe i usluga mora naplaćivati carina (po pravilima Svetske trgovinske organizacije, STO) i da se moraju sprovoditi odgovarajuće mere graničnog nadzora (fitosanitarne i druge kontrole), kao što se čini sa bilo kojom "trećom" državom. Takav ishod bi doveo do ogromnih problema, pošto bi se od 1. januara morali uspostaviti carinski punktovi u lukama sa obe strane Lamanša.\nProjekcije su da će se u Kentu formirati kolone kamiona od po više desetina kilometara, a ništa bolje neće biti ni sa druge strane, odnosno u francuskim i holandskim lukama u koje dolaze trajekti. Prelazak robe preko granice, kako se procenjuje, trajao bi zbog ogromnog broja kamiona i po nedelju dana.\nTeško je nabrojati sve poremećaje koji će nastupiti ako ne bude ugovora između dveju strana (avio-saobraćaj, ribolov, osiguranje…). Čitave industrijske grane moraće da se preorijentišu, pošto će robu koju su do sada bez carina nabavljale iz EU (ili UK) morati da kupuju sa carinom i uz višednevna čekanja. Ukoliko roba iz EU (ili UK) bude skuplja zbog carina, firme će se snabdevati sa druge strane. Najveći poremećaj će biti u snabdevanju hranom, pošto će UK (kao veliki uvoznik hrane iz EU) morati da carini hranu po pravilima STO.\nPravila STO nalažu da u odsustvu sporazuma o slobodnoj trgovini carinske stope na datu robu moraju biti iste prema svim državama. Konkretno: bez sporazuma sa EU, od 1. januara 2021. godine UK bi za uvoz paradajza ili pomorandži moralo da primeni istu carinsku stopu za robu iz Španije ili iz Meksika, što ne bi odgovaralo EU. Poljoprivreda je najzaštićenija grana u međunarodnoj trgovini i po pravilima STO mogu se primenjivati carinske stope i od 40 odsto. UK ima ogroman trgovinski deficit prema EU, jer uvozi mnogo više robe nego što izvozi, ali je veliki izvoznik usluga (pre svega zbog statusa Londona kao globalnog finansijskog centra), pa UK, sa druge strane, ima veliki interes za slobodan promet usluga.\nNamera Londona je da, u nedostatku "velikog" sporazuma, koji teško za njih može biti optimalan, sklope niz "malih" koji bi regulisali pojedinačne oblasti, kao što su avio-saobraćaj, prevoz putnika, usluge, tranzit robe i slično. EU to kategorički odbija jer su svesni da bi parcijalnim dogovorima pre svega bile pokrivene one oblasti koje su u interesu UK. Tu postoji i jedan skriveni motiv. U Briselu žele da napakoste Britancima, odnosno da otežaju napuštanje EU, kako u budućnosti neka druga država ni slučajno ne bi pokušala da uradi to isto.\nKRITIČNE SPORNE TAČKE: Obema stranama je jasno da će se suočiti sa negativnim posledicama ako do sporazuma ne dođe. Posle maltene četiri decenije u jedinstvenom tržištu, privrede EU i UK su orijentisane jedna na drugu, a sada njihove države nisu u stanju da nađu zajednički jezik ni oko, naizgled, jednostavnih pitanja. Nepostojanje sporazuma dovelo bi do no-deal Bregzita poslednjeg dana decembra, odnosno do ishoda koji su obe strane dvogodišnjim razvlačenjem pregovora pokušale da izbegnu. I pored potencijalne ekonomske katastrofe zbog trgovinskog rata koja će teško pogoditi obe strane, pregovori su ipak zapali u ćorsokak. Dok se razmenjuju teške optužbe, upućeni posmatrači procenjuju da šanse da će doći do dogovora nisu veće od 30 odsto.\nEU insistira na zaštiti jedinstvenog evropskog tržišta, odnosno traži od UK da ubuduće mora da poštuje tzv. level playing field ako želi slobodan pristup njenom tržištu. U pitanju je termin koji nije lako prevesti na srpski jezik, a odnosi se na trajno poštovanje "pravila igre" za obe ugovorne strane. EU ne želi da UK bude oslobođeno pravila koja važe za njene članice, da slobodno odlučuje o državnoj pomoći, pravima radnika, poreskoj politici i zaštiti životne sredine. Posebno osetljivo je pitanje državne pomoći: EU se plaši da bi UK moglo da isplati državnu pomoć određenim privatnim kompanijama (mimo pravila koja važe u EU) i da im tako omogući da budu konkurentnije na evropskom tržištu.\nKratko rečeno: za slobodan pristup evropskom tržištu od 1. januara 2021. EU traži da UK ostane "večno" vezano za propise Unije u čitavom nizu oblasti, od kojih su najkritičnija pravila o državnoj pomoći. Ako bi UK prihvatilo zahteve EU, to bi praktično značilo odricanje od pune zakonodavne suverenosti, pošto bi EU "kontrolisala" da li parlament u Londonu poštuje određena evropska pravila.\nBritanci poručuju da su zahtevi EU besmisleni i preterani. UK ističe da nema nameru da derogira zaštitu životne sredine i prava radnika kako bi njihove kompanije bile konkurentnije, već da te oblasti želi da unapredi i dovede na još viši nivo od EU. Isto tako, nema razloga ni da se EU plaši britanske konkurencije zbog preterane državne pomoći, pošto je to suprotno načelima liberalne ekonomije u UK.\nBritanci imaju i jedan dodatni argument – EU je sa Kanadom sklopila sporazum o slobodnoj trgovini, bez odredbi o level playing field, pa se postavlja pitanje čemu toliko nepoverenje Brisela prema višedecenijskoj članici EU. Na to pitanje odgovor EU je ciničan, tvrde da je Kanada daleko i da ne može da ugrozi "jedinstveno tržište EU", a da se Velika Britanija nalazi u neposrednoj blizini i da EU može biti preplavljena "nefer" konkurencijom.\nNEUMOLJIVI RIBARI: Pregovore otežava i naizgled periferno pitanje ribolova u zaštićenom ekonomskom pojasu. Izlaskom iz EU, UK postaje isključivi "gospodar" ogromnih vodenih površina, što će izazvati pravu katastrofu za (doduše malobrojne) ribare iz Francuske, Holandije, Španije i Nemačke, koji za sada obilno koriste britanske vode. EU insistira da se nastavi pravo korišćenja britanskih voda za njene ribare kao uslov za zaključivanje trgovinskog aranžmana, iako takav primer uslovljavanja ne postoji u praksi međunarodnih sporazuma o slobodnoj trgovini.\nZnačaj ribolova je marginalan i za UK i za EU (manje od jednog procenta bruto društvenog proizvoda). Broj ljudi koji aktivno ribari u tim vodama meri se desetinama hiljada, pa se postavlja pitanje zašto se kolje vo za kilo mesa. Međutim, ribari i sa jedne i sa druge strane su neobično glasni i agresivni, pa je predsednik Francuske Emanuel Makron obećao svojim ribarima da će odbiti sklapanje trgovinskog sporazuma ako pravo ribolova ne bude njegov sastavni deo. Britanci pak tvrde da su njihova prava na njihove vode suverena i da pravo na ribolov za EU može biti dobijeno isključivo na osnovu kvota i to samo na određeno vreme.\nIRSKA BOMBA: Najkompleksniji deo problema je pitanje protoka robe između dva dela Irske. Ako do sporazuma ne dođe, Britanija je dužna da postupi po protokolu za Severnu Irsku koji predviđa da irsko ostrvo ostane u jedinstvenom evropskom tržištu. Između dva dela Irske neće se uspostaviti granični režim, kakav će se uspostaviti između Velike Britanije i EU, ali, da bi se očuvalo "jedinstveno tržište EU", UK mora da uspostavi određeni režim carinske kontrole između britanskog ostrva i Severne Irske.\nAko bi prihvatanjem level playing field u budućnosti UK delimično izgubilo zakonodavni suverenitet u korist EU (a to je bio jedan od ključnih razloga za Bregzit), aktiviranjem pomenutog protokola defakto bi se ugrozio teritorijalni integritet UK. Protok robe između dva dela države bio bi podvrgnut kontrolama i carinama; roba iz ostatka EU koja ide u Severnu Irsku bila bi oslobođena carina samo ako bi se naknadno dokazalo da je ostala u Severnoj Irskoj. Ujedno, u budućnosti bi se na teritoriji Severne Irske primenjivali evropski propisi ako bi došlo do izmene zakonodavstva. Da bi izbegla takav aranžman, Tereza Mej je svojevremeno prihvatila da VB bude na neodređeno vreme usaglašena sa EU u nizu oblasti, ali to je tri puta odbijeno prilikom glasanja u parlamentu.\nSeverna Irska se od sedamdesetih godina prošlog veka nalazila u građanskom ratu koji je odneo oko 3600 žrtava. Iz sukoba se izašlo sklapanjem Sporazuma na Veliki petak 1998. godine, koji je doveo do ukidanja kontrolnih punktova između dva dela ostrva. Ponovno uvođenje carinske kontrole na granici (na ostrvu postoji preko 270 prelaza) moglo bi da ponovo izazove nemire i sukobe, što ne želi nijedna strana. Britance plaši i činjenica da se već godinama povećava broj katolika u Severnoj Irskoj. Trenutno u školama ima više katoličke nego protestantske dece, što je najbolji pokazatelj demografskih trendova.\nUkoliko bi se uspostavila carinska granica između Severne Irske i Velike Britanije, vrlo verovatno bi priličan broj razočaranih protestanata napustio Severnu Irsku pa bi protestanti ubrzo mogli postati manjina. Sporazum iz 1998. godine predviđa referendum o ujedinjenju dva dela Irske kad god to jedna strana zatraži, a katolici će to sigurno uraditi ako postanu apsolutna većina.\nGRUBA IGRA BORISA DŽONSONA: Pre dve godine na samitu EU u Salcburgu Tereza Mej je upozorila ostale lidere EU da su njihovi zahtevi u pogledu irskog pitanja i usaglašenosti propisa neprihvatljivi za bilo koju britansku vladu. Sa evropske strane nije bilo sluha za njeno upozorenje, pa je nedugo posle toga njena vlada pala.\nBoris Džonson je u oktobru prošle godine prihvatio protokol, uz opciju da parlament Severne Irske može posle nekoliko godina da odustane od njegove primene. Njegova vlada nije imala parlamentarnu većinu za radikalniji pristup, pa je on pristao na provizorno rešenje sa protokolom uz prelazni period od godinu dana. Na decembarskim izborima Džonson je trijumfovao i obezbedio većinu od preko 80 poslanika u Vestminsteru, što mu je pružilo priliku da pokaže zube EU. Prvo je odbacio bilo kakvu mogućnost da se prelazni režim produži, iako je to bila jedna od opcija, čime je upozorio drugu stranu da treba da bude fleksibilnija u pregovorima (produžetak prelaznog režima je neprihvatljiv za VB jer podrazumeva nastavak uplata u budžet EU).\nDrugo, Džonson je zaoštrio pregovaračku poziciju Britanije time što je odbio direktno povezivanje pitanja ribarenja sa trgovinskim sporazumom. Poslednji udarac usledio je početkom meseca kada je u proceduru pustio zakon kojim se praktično ruši severnoirski protokol i predviđa se "neometan" protok robe između Britanije i Severne Irske (bez kontrole). Vlada je tim potezom zatražila da parlament praktično pogazi međunarodni sporazum sa EU.\nTo je odjeknulo kao bomba i u Londonu i u Briselu. Čak pet pređašnjih premijera (od kojih tri konzervativna) negativno su se izrazila o ovom zakonu, navodeći da je za UK svetinja poštovanje međunarodnih ugovora.\nEU je takođe oštro reagovala: u svom govoru pred Evropskim parlamentom predsednica Evropske komisije Ursula fon der Lajen je čak podsetila na reči Margaret Tačer o tome kako je rušenje ugovora štetno za Britaniju, za njene odnose sa svetom i za buduće trgovinske ugovore.\nSAT OTKUCAVA: Utisak je da nema mnogo poverenja između dve strane niti da se pregovara u dobroj veri. Da bi se sporazum na vreme ratifikovao, on mora biti zaključen najkasnije do kraja oktobra. Kako obe strane nepopustljivo stoje na svojim pozicijama, pretpostavlja se da će biti neophodni direktni pregovori između lidera EU i Džonsona na vanrednom samitu sredinom oktobra.\nEU je načelno u pravu kada insistira da se zaključeni međunarodni ugovori moraju poštovati. Nesporno je i da treba da se očuva jedinstveno tržište, ali se postavlja pitanje da li bi za EU zbog nekog manjeg "odstupanja" Ujedinjenog Kraljevstva od "pravila igre" nastupile ozbiljne posledice. Teško da bi Britanija postala eldorado iz koga bi se nelojalno konkurisalo Kontinentu uz kršenje ekoloških propisa i pravila državne pomoći. Irsko pitanje je takođe prenaglašeno – Irska je mala i beznačajna u odnosu na ostatak EU. Veliko je pitanje koliko bi roba iz Severne Irske koja bi prešla meku irsku granicu bez kontrole ugrozila EU (iz Irske bi ta roba morala posebnim brodovima da ide na Kontinent, što je lako kontrolisati).\nIzvesno je da bi šteta od narušavanja jedinstvenog tržišta bila neuporedivo manja nego ako 1. januara dođe to trgovinskog rata između UK i EU. Nema nikakve sumnje da će, ne dođe li do dogovora, obe strane primeniti "tešku artiljeriju" da maksimalno zaštite svoje interese. UK izvozi robu i usluge u EU u vrednosti od 350 milijardi evra, a uvozi za preko 400 milijardi evra, pri čemu robni deficit prema EU iznosi 110 milijardi evra (UK izvozi više usluga). Sve to može biti dovedeno u pitanje uvođenjem protekcionističkih barijera i carinama, u situaciji kada obe strane trpe ogromnu ekonomsku štetu zbog pandemije virusa korona.\nUtisak je da se EU zakucala u predstavu o svojoj moći i veličini svog tržišta i da previše cepidlači na očuvanju jedinstvenog tržišta. Upozorenje Tereze Mej od pre dve godine da njihove ključne zahteve neće prihvatiti nijedna britanska vlada sada im se obija o glavu. EU nije shvatila da više nema posla sa slabim premijerom bez većine u parlamentu, već da ispred sebe ima tvrdog bregzitera Džonsona sa više nego komotnom većinom. Pre godinu dana, evropski političari su mogli da računaju da će evrofili u Vestminsteru preglasati vladu u spornim pitanjima vezanim za EU, i to su obilato koristili kada su pritiskali Terezu Mej. To više nije moguće.\nIako se u međuvremenu činilo da je EU preko severnoirskog protokola postigla tražene ciljeve, danas se vidi da to nije slučaj. Ako se predloženi zakon usvoji, Britanci će urušiti međunarodni ugovor, uz mnogo buke i kritike sa svih strana, ali će EU biti u mnogo većem problemu jer će cela njena strategija pasti u vodu. Republika Irska će morati da uvede preko 270 graničnih punktova i pretrpeće ogromne ekonomske štete. Iako je u novom sedmogodišnjem budžetu za pomoć Irskoj zbog granica predviđeno čak pet milijardi evra, to neće ni izdaleka biti dovoljno.\nOBE STRANE MNOGO GUBE: Nema nikakve dileme da će se u Briselu uskoro glasno postaviti pitanje da li treba trajno antagonizovati velikog evropskog trgovinskog partnera UK. UK je vojno najsnažnija evropska država i od nemerljivog je značaja za evropsku bezbednost, posebno u trenutku kada se EU ne može (pre)više pouzdati u SAD.\nNi Britancima nije lako. Džonson je u kampanji oko Bregzita i pred decembarske izbore biračima obećavao mnogo. Ukoliko se UK brzo ne prestroji u eventualnom trgovinskom sukobu sa EU, nastupiće velike teškoće i nestašice čitavog niza roba (Britanija tek mora da sklapa sporazume o slobodnoj trgovini sa ostatkom sveta). Doduše, Džonson može i da se vadi na krizu zbog virusa koja će sigurno zamagliti deo teškoća u kojima će se država naći ako do dogovora ne dođe.\nMalo je vremena ostalo za sporazum. Ukoliko obe strane ne budu spremne na kompromis, za nekoliko meseci možemo biti suočeni sa pravim trgovinskim ratom u Evropi između zapadnih država, što se u novijoj istoriji nikada nije dogodilo.


Naslovna Info Korona virus Zašto su virusi potrebni da bi svet funkcionisao\nTrenutna pandemija kovida-19 samo je jedan u nizu ponavljajućih i beskrajnih smrtonosnih napada virusa, piše BBC na srpskom.\n„Kada bi svi virusi odjednom nestali, svet bi otprilike dan i po bio predivno mesto, a onda bismo svi umrli – to je krajnji ishod“, kaže Toni Goldberg, epidemiolog na Univerzitetu u Medisonu u Viskonsinu.\n„Sve neophodne stvari kojima doprinose svetu imaju mnogo veći značaj od loših stvari.“\n„Živimo u stanju balansa, u savršenoj ravnoteži“, a virusi imaju ulogu u tome, kaže Suzana Lopez Čareton, virusolog na Državnom nezavisnom univerzitetu u Meksiku.\n„Mislim da bismo bez virusa bili gotovi.“\n„To je mala grupa naučnika koji pokušavaju da uspostave fer i uravnotežen način posmatranja sveta virusa, kao i da dokažu da dobri virusi zaista postoje“, kaže Goldberg.\n„Otkrili smo samo veoma mali deo, jer se nije ni istraživalo previše“, kaže Merilin Rusink, ekolog koji izučava viruse na Univerzitetu Pen Stejt.\n„To su sve predrasude – nauka se uvek bavila samo patogenima.“\n„Ako bismo posmatrali brojčano, statistički bi to bilo blizu nuli“, kaže Kertis Satl, virusolog u oblasti zaštite životne sredine na Univerzitetu Britanske Kolumbije.\n„Skoro svi virusi koji postoje nisu patogeni za bilo šta što nam je važno.“\nPoznato nam je da su fagi, odnosno virusi koji napadaju bakterije, izuzetno značajni. Njihov naziv potiče od grčke reči „fagein“, koja znači „proždirati“, a oni zaista proždiru.\n„Oni predstavljaju glavne predatore u bakterijskom svetu“, kaže Goldberg. „Bez njih bismo bili u velikom problemu.“\n„Ako nema smrti, onda nema ni života, jer život u potpunosti zavisi od obnavljanja materijala“, kaže Satl. „Virusi su izuzetno značajni za to recikliranje materijala.“\nAko populacija određene vrste postane prevelika, „pojaviće se neki virus i uništiti je“, kaže Rusink. „To je veoma prirodna pojava u ekosistemima.“\nOvaj proces, nazvan „ubij pobednika“, uobičajen je i među drugim vrstama, uključujući i našu – što je očigledno iz pandemija.\n„Ako neka populacija postane veoma obilna, virusi će se razmnožavati veoma brzo i smanjiti tu populaciju, čime se stvara prostor da sve ostalo živi“, kaže Satl.\n„Ubrzano bismo izgubili veliki deo biodiverziteta na planeti“, kaže Satl. „Nekoliko vrsta bi sve preuzelo i izguralo sve ostale.“\n„Ne razumemo to dovoljno dobro, ali pronalazimo sve više i više primera te bliske interakcije u kojoj su virusi ključni deo ekosistema, bilo da je u pitanju naš ljudski ekosistem ili ekosistemi životne sredine“, kaže Satl.\n„Kada su sve troje na istom mestu – virus, gljiva i trava, onda te biljke mogu da rastu i na veoma vrućem tlu“, kaže Rusink. „Gljiva sama po sebi nije dovoljna.“\n„Biljke koje nemaju taj virus više privlače biljne vaši, tako da je virus zasigurno blagotvoran“, kaže Rusink.\n„U suprotnom, zašto bi ih biljke zadržavale?“, kaže Rusink. Kada bi nestali svi ti virusi sa povoljnim dejstvom, biljke i drugi organizmi koji su im domaćini bi verovatno postali slabiji ili bi čak uginuli.\nIako se celoživotna infekcija herpes virusima „uobičajeno smatra isključivo patogenom“, oni navode da podaci koje su otkrili pokazuju da herpes zapravo stvara „simbiotsku vezu“ sa domaćinom i da njegovom imunitetu donosi korist.\n„Veliki broj života je spašen upotrebom virusa kada su antibiotici bili neuspešni“, kaže Satl.\nBilo da napadaju štetne bakterije ili ćelije raka, virusi koji se koriste terapijski ponašaju se „kao mali mikroskopski projektili sa navođenjem, koji dođu i raznose one ćelije koje ne želimo“, kaže Goldberg.\n„Virusi su nam potrebni za čitav niz razvojnih projekata u oblasti istraživanja i tehnologije, koji će nas odvesti do sledeće generacije terapijskih sredstava.“\n„Svi organizmi koji mogu da se zaraze virusima imaju mogućnost da preuzmu virusne gene i da ih upotrebe u svoju korist“, kaže Goldberg.\n„Ubacivanje nove DNK u genome je veoma značajan način evolucije.“\nPogledaj: AKTUELNO: U bolnicama više otpuštenih nego primljenih pacijenata\nAutori tog otkrića iz 2018. godine su u naučnom žurnalu „PLOS bajolodži“ naveli:\n„Primamljivo je spekulisati koliko bi drugačija bila ljudska trudnoća – možda čak ne bi ni bila moguća, da nije bilo vekovnih pandemija retrovirusa koji su napadali naše evolutivne pretke.“\nStručnjaci smatraju da se takvi genetski potpisi javljaju u svim oblicima višećelijskog života. „Mnoge funkcije su nam verovatno još uvek nepoznate“, kaže Satl.\nPrema Satlovim rečima: „Moramo da uložimo napor da pokušamo da ustanovimo šta sve postoji, čisto radi sopstvene dobrobiti.“\nPrethodni tekstAKTUELNO: U bolnicama više otpuštenih nego primljenih pacijenata\nSledeći tekstBejrut – demonstracije sa suzavcem nakon eksplozije u luci