December 2017. – Rukometni trener\nSVE NAJBOLJE U NOVOJ GODINI ZELI VAM WWW.RUKOMETNITRENER.COM\nAkim Komnenić Dec 31, 2017\nwww.rukometnitrener.com zeli svim kolegama rukometnim trenerima i ostalim citaocima naseg - vaseg sajta Srecnu novu 2018. godinu. Puno zdravlja u uspeha u predstojecim izazovima! ''Biti svestan svog neznanja, veliki je korak do…\nSlovenci su se okupili, sa velikim ambicijama, nakon osvajanja bronzane medalje na šampionatu sveta u Francuskoj. Vujović je rekao da očekuje da njegov tim bude na većem nivou na tom prvenstvu, ali naglasio da ga čeka težak posao u već u…\nU Sportskom centru Kovilovo, izolaciji srpski selektor Jovica Cvetković i njegovi igrači kuju planove o igri kao i pobedi nad hrvatskoj na otvaranju EP-a 12. januara u Splitu. Igračima proslavljenog nekada igraca Jovice Cvetkovića, koji…\nAkim Komnenić Dec 30, 2017\nBuđenje je u 06.45 casova, a već u 7 sati prva grupa igrača odlazi na trening, pola sata kasnije s vezbanjem počinje i druga grupa. Malo trčanja, malo teretane za razbuđivanje organizma uoči doručka, koji je u 08.30 casova. Potom sledi…\nŽenski Pogon Šćećin angažovao je za novog trenera Ljiljanu Marković. Nosilac EHF Master coach diplome, bivša jugoslovenska reprezentativka s kraja osamdesetih, kao i trener koji je najviše vremena proveo radeći u Makedoniji, započinje…\nAkim Komnenić Dec 28, 2017\nRukometni Savez Srbije i Sportski Zurnal birali su najbolje u 2017. godini. Zajednica trenera Srbije je odabrala najboljeg strucnjaka u 2017. godini, glas struke je ove godine otišao u ruke trenera Crvene zvezde Nenada Peruničića. Nenad…\nAkim Komnenić Dec 27, 2017\nMuška rukometna reprezentacija Bosne i Hercegovine okupila se pred odlučujuće susrete sa Švajcarskom u kvalifikacijama za svetsko prvenstvo 2019. godine. Prvi susret igrace se 10. januara u St. Gallenu, a revanš tri dana kasnije u…\nAkim Komnenić Dec 26, 2017\nSelektor zlatne Francuske Olivie Krumbolc, njegov norveški kolega, Torir Hergeirson, trener Đera osvajača EHF Lige šampiona i selektor Rumunije, Martin Ambroš, selektor Holandije i trener ĆSM Bukurešta, Hele Tomsen, odnosno, trener…\nRastali se Igor Sulovic i Jagodina!\nAkim Komnenić Dec 24, 2017\nTrećeplasirani tim prošle sezone u ženskoj Super ligi Srbije, ŽORK Jagodina, rastao se sa trenerom Igorom Šulovićem. Ambiciozni strucnjak je bio tvorac prošlosezonskog uspeha, kada su se Jagodinke vratile u vrh srpskog rukometa, vrativši se…\nZikica Milosavljevic nakon prvog dela sezone: Napravicemo ”rezove” u ekipi za drugi deo…\nAkim Komnenić Dec 22, 2017\nRukometaši Konjuha nisu na baš najbolji način završili jesenji deo sezone u Premijer ligi BiH. ''Stolari'' su kod kuće samo remizirali sa Slavijom 31:31, a na kraju Živinačini, čini se mogu biti i zadovoljni jer su gubili u većem delu…


Ljuboviji novi rendgen aparat od "Helvetasa" - RTV Šabac\n29. oktobar 2020. 16:24\nU sklopu redovnih aktivnosti obilaska gradova i opština u Mačvanskom upravnom okrugu, načelnik Vladan Krasavac je u sredu 28.oktobra 2020.godine upriličio posetu opštini Ljubovija. Radnom sastanku, koji je održan u kabinetu predsednika opštine Milana Jovanovića, prisustvovali su saradnici predsednika opštine, v.d. direktor Filijale Republičkog fonda zdravstvenog osiguranja Šabac Jelena Pavlović, Aleksander Grunauer, vođa projekta „Reforma poreza na imovinu“ i predstavnici „Helvetas“, švajcarske razvojne organizacije koja je organizovala konkurs na kojoj je opština Ljubovija osvojila četvrtu nagradu i finansijska sredstva za nabavku novog rendgen aparata.\nRazgovaralo se o aktuelnoj epidemiološkoj situaciji i redovnim aktivnostima koje se sprovode na nivou lokalne samouprave.\nPovod okupljanja je nabavka i puštanje u rad digitalnog rendgen aparata za potrebe Doma zdravlja Ljubovija, sa stacionarom. Vlada Švajcarske je u saradnji sa Vladom Republike Srbije sprovela Program "Reforma poreza na imovinu". U Programu su učestvovale 44 lokalne samouprave iz Republike Srbije, a opština Ljubovija jedna je od prvih pet opština koje su bile najbolje u proširenju obuhvata poreza na imovinu. Kao poklon Vlade Švajcarske opština Ljubovija je dobila finansijska sredstva u iznosu od 100.000 švajcarskih franaka.\n"Opština Ljubovija je prva opština u Srbiji koja je u potpunosti realizovala ovaj projekat, a dobijena sredstva smo mogli da upotrebimo i za neku drugu namenu. Uz pomoć građana prepoznali smo da je nabavka rendgen aparata najvažnija za našu opštinu ", rekao je između ostalog predsednik Opštine Ljubovija Milan Jovanović.\nSve prisutne na današnjem događaju pozdravio je i Aleksander Grunauer, vođa Projekta „Reforma poreza\nna imovinu“, koji je naglasio važnost učešća i konsultovanja građana o investicijama koje su od značaja za njihov bolji život.\nStavljanjem u funkciju savremenog digitalnog rendgen aparata ostvaruje se u punoj meri briga o zdravlju ljudi ovog kraja,pa će uskoro i prvi pacijenti biti pregledani. Postojeći rendgen aparat, koji je bio u funkciji preko pedeset godina zamenjen je savremenim uređajem koji će omogućiti brzu i po zdravlje bezbednu dijagnostiku, što je posebno važno zbog epidemije Kovid-19.\nBranka Radovanović, direktor Doma zdravlja Ljubovija izražavajući svoje zadovoljstvo nabavkom rendgen aparata ističe da će se uz pomoć savremenog aparata mnogo lakše i brže postavljati dijagnoza, što je za sve pacijente i najvažnije. Korist će imati žitelji ne samo Ljubovije već i susednih opština, jer će se u velikoj meri poboljšati kvalitet zdravstvenih usluga koje Dom zdravlja pruža svojim korisnicima, posebno u uslovima epidemije COVID-19, rekla je između ostalog direktor Doma zdravlja Branka Radovanović.\nNačelnik Mačvanskog upravnog okruga Vladan Krasavac, pozdravljajući prisutne izrazio je zadovoljstvo što je jedan ovako savremen uređaj obezbeđen za sve građane Ljubovije i okolnih opština. Zahvalio se Vladi Republike Švajcarske i opštini Ljubovija koja je prepoznala potrebu svojih građana za novim rendgen aparatom i finansijska sredstva usmerila u njegovu nabavku.\n-Veliki doprinos dali su sami građani opštine Ljubovija, koji su odgovornim odnosom prema državi Srbiji i opštini ispunili svoju obavezu u pogledu plaćanja poreza i faktički svojim sredstvima učestvovali u kupovini rendgena. Očekujem da se sa ovakvim aktivnostima nastavi i u narednom periodu, kako bi se poboljšali uslovi života i u malim opštinama kao što je Ljubovija", rekao je prilikom svog obraćanja načelnik Upravnog okruga Vladan Krasavac.\nKabinet načelnika Mačvanskog upravnog okruga\nNovi projekti za šabačku Toplanu\nPosle uspešno završene grejne sezone, gradonačelnik Šapca dr Aleksandar Pajić, sa direktorom Toplane Slobodanom Jerotićem razgovarao je o investicijama...\nVlada Srbije usvojila je nedavno novu Strategiju reforme javne uprave, koja propisuje pravac razvoja i promena u domenu rada javne uprave u narednih 10...\nSrpska pravoslavna crkva i njeni vernici danas slave Svetog Georgija, velikomučenika i jednog od prvih stradalnika za hrišćansku veru. Praznik je u...\nU Šapcu juče 72 pozitivna uzorka\nNa teritoriji Mačvanskog okruga, juče je potvrđeno 110 pozitivnih uzoraka na Kovid – 19 od toga u Šapcu – 72. Novoobolelih u Loznici je – 13,...\nU Srbiji 1.366 novoobolelih


Talas saznaje - Savez za Srbiju nudi sporazum sa narodom | Talas.rs\nPredstavnici opozicije razgovarali su u petak 25. januara o zahtevima protesta #1od5miliona. Kako je Savez za Srbiju objavio na svom sajtu, na sastanku je postignut dogovor da se razgovori nastave kako bi se predložila konkretna platforma o zahtevima sa građanskih protesta.\nNacrt sporazuma u koji je Talas imao uvid upućuje na to da je Savez sa Srbiju postavio svoj program u 30 tačaka kao polaznu osnovu sporazuma sa građanima.\nPored zahtevanja smene ličnog režima Aleksandra Vučića, lustracije i odgovornosti državnih funkcionera povezanih sa kriminalom i korupcijom, sporazum takođe predlaže i vremenski rok od 6 meseci pre izbora za oslobađanje medija. Ukoliko bi došlo do ispunjenja ovih uslova, sporazum predviđa formiranje jedinstvene zajedničke liste sastavljene kako od predstavnika opozicionih političkih partija, tako i od predstavnika udruženja građana, sindikata i javnih ličnosti i studenata.\nKao što se u javnosti već govorilo o tome, sporazum, takođe, predviđa formiranje ekspertske prelazne vlade sa nestranačkim premijerom. Jedan od zadataka ove prelazne vlade bio bi i uspostavljanje funkcije specijalnog tužioca za visoku korupciju.\nNacrt ovog sporazuma podrazumeva i da se neće priznati bilo kakav pravni sporazum koji bi vlast potpisala sa Prištinom, a koji bi se ticao statusa Kosova i Metohije. Predlaže se, takođe, i poništavanje svih privatizacija kojima su ugroženi nacionalni interesi.\nTAGS: opozicija Politika savez Savez za Srbiju Srbija


U narednim danima rast koncentracija zagađujućih materija u zraku - IlijasNet\nIlijasNet/BiH/U narednim danima rast koncentracija zagađujućih materija u zraku\nNepovoljni uslovi se očekuju do narednog vikenda uz mogućnost kraćeg poboljšanja uslova u četvrtak, navodi FHMZ.\nKvalitet zraka u Federaciji Bosne i Hercegovine jučer je bio zadovoljavajući imajući u obziru vrijednosti od prethodnih dana i varira od čistog do umjereno zagađenog, a velike promjene ne očekuju se danas, prenosi Anadolu Agency (AA).\nIz Federalnog hidrometeorološkog zavoda (FHMZ) najavljuju da bi danas trebalo doći ponovno do stabilizacije meteoroloških uslova u centralnoj Bosni zbog čega očekuju rast koncentracija zagađujućih materija u zraku, a sličan scenario se sutra (u srijedu) očekuje i u sjevernijim područjima (tuzlanski kanton).\nTakvi, nepovoljni uslovi se očekuju do narednog vikenda uz mogućnost kraćeg poboljšanja uslova u četvrtak, navodi FHMZ.\nPodsjetimo, tokom vikenda je došlo do postepenog popravljanja kvaliteta zraka na mjernim mjestima u Federaciji BiH. Već u subotu su značajno pale koncentracije lebdećih “PM” čestica na području Tuzlanskog kantona, a potom i u Zenici. Vrlo visoke koncentracije lebdećih čestica su se najduže zadržale u Sarajevu, Visokom i Ilijašu gdje je trend značajnijeg pada ostvaren tek u nedjelju poslijepodne.\nIstovremeno sa padom koncentracija PM čestica počele su da rastu koncentracije sumpor dioksida, što je najizraženije bilo u Tuzli i Zenici ali se do jutros i taj trend obrnuo. Čak su i na pozadinskoj stanici Ivan Sedlo u nedjelju izmjerene visoke koncentracije sumpor dioskida.\nI pored značajnijeg pada koncentracija dnevne granične vrijednosti zagađujućih materija u nedjelju su prekoračene gotovo na svim mjernim mjestima izuzev onih na području Tuzlanskog kantona.\nPrognoza AccuWeathera: U BiH stiže prvi obilniji snijeg\nPolicija uhapsila dvoje nakon napada na sugrađane u Visokom\nOd Federalne uprave za inspekcijske poslove zatražena kontrola velikih


AKVIZICIJA GODINE U SUSJEDSTVU: Izraelci kupuju najveći shopping centar u državi, hoće li ući i u BiH? | Slobodna Bosna\nSjedište kompanije nalazi se u Izraelu, te ima dva dodatna sjedišta u SAD-u i Srbiji.\nBIG Shopping Centers, jedna od vodećih izraelskih kompanija, pregovara o kupovini podgoričkog trgovačkog centra Delta City, javljaju podgoričke "Vijesti". Podgorički trgovački centar zauzima površinu od 24.000 četvornih metara. Informaciju da BIG Shopping Centers pregovara o preuzimanju trgovačkog centra u Crnoj Gori objavili su izraelski mediji ne navodeći o kojem je trgovačkom centru riječ.\n“BIG Shopping Centers izvještava da je podružnica kompanije CEEBIG.B.V u konačnim pregovorima i da će steći 100 posto dionica ciljane kompanije osnovane u Crnoj Gori, koja ima trgovački centar u Crnoj Gori. Taj centar godišnje generira neto prihod od 7,6 miliona eura, a vrijednost imovine je 95 miliona eura”, prenose izraelski mediji. Završetak kupoprodaje, kako navode izraelski mediji, dogodit će se nakon potpisivanja konačnog i obavezujućeg sporazuma za koji se očekuje da će uključiti niz uvjeta, među kojima i kraj bankarskog financiranja i dobivanje odobrenja od Agencije za zaštitu konkurentnosti u Crnoj Gori.\nMišković prodao dva centra\nDelta City, najveći trgovački centar u Crnoj Gori, izgradila je kompanija Delta Holding, poznatog srpskog poduzetnika Miroslava Miškovića, a za kupce je službeno otvoren 2008. godine. Vrijednost te investicije Delta Holdinga bila je 60 miliona eura, dok ulaganja njihovih partnera u zakupljeni poslovni prostor iznose 12 miliona eura. Mišković je 2016. godine prodao trgovačke centre Delta City u Beogradu i Podgorici, a kupac je bio južnoafrički investicijski fond Hyprop Investments, koji je objavio da je od srpske kompanije Delta Real Estate, koja je dio Delta Holdinga, kupio ta dva trgovačka centra za 202,75 miliona eura. Južnoafrički investicijski fond je beogradski trgovački centar kupio za 127,75 miliona eura, od čega je 112 miliona eura prodajna cijena, dok je nešto manje od 16 miliona eura isplaćeno za dugove bankama.\nDelta City u Podgorici prodan je za 75 miliona eura, od čega je 60 miliona eura cijena objekta, a nešto manje od 15 miliona eura bili su bankarski krediti. BIG Shopping Centers, kako piše na web stranici kompanije, vodeća je grupa u Izraelu u razvoju koncepta za otvorene trgovačke centre i životni stil, a kompanija je osnovana 1994. godine. BIG upravlja desecima trgovačkih centara diljem svijeta, od čega je 26 u Izraelu, uz još šest u razvoju, na površini od 363 tisuće četvornih metara. Usto, ima 27 trgovačkih centara u Sjedinjenim Američkim Državama, devet trgovačkih centara u Srbiji i tri logistička centra u Francuskoj. Sjedište kompanije nalazi se u Izraelu, te ima dva dodatna sjedišta u SAD-u i Srbiji.\nVeliko je pitanje hoće li uskoro stići i na teritorij Bosne i Hercegovine…


Prenos u Javni domen\nOpšta uputstva ne predstavljaju pravni instrument. To su, jednostavno, korisne reference za shvatanje Pravnih odredaba CC0, svima razumljivi izrazi o nekim bitnim određenjima. Označavaju jednostavna objašnjenja Pravnih odredaba CC0 u pozadini. Opšta uputstva nemaju pravni smisao i njihov sadržaj se ne nalazi u CC0. Creative Commons nije advokatska kancelarija i ne pruža pravne usluge. Distribucijom, predstavljanjem ili unošenjem linka ka Opštim uputstvima, ne uspostavlja se pravni odnos. Creative Commons ne potvrđuje autorskopravni status nijednog dela na koje se primenjuje CC0. CC ne daje nikakva jemstva o nekom delu ili njegovom autorskopravnom statusu u nekoj jurisdikciji i odriče se odgovornosti za svako korišćenje nekog dela.\nOvo je svima razumljiv sažet pregled Pravnih odredaba (pročitajte ih u celini). Izjava\nBez autorskog prava\nLice koje povezuje delo s ovim uputstvom, prenosi delo u javni domen odricanjem od svih svojih prava na delo koje se nalazi pod autorskopravnom zaštitom, u celom svetu, uključujući sva srodna i susedna prava, u najvećoj dozvoljenoj zakonskoj meri.\nMožete da umnožavate, izmenite, distribuirate i interpretirate ili izvodite delo, čak i radi komercijalnih namena, u celini, bez traženja dozvole. Pogledajte Ostale informacije u nastavku.\nNijedno pravo nekog lica na patent ili žig nije pod dejstvom CC0, kao ni prava drugih lica na delo ili način korišćenja dela, kao što je izlaganje javnosti ili prava privatnosti.\nAko nije drugačije navedeno, lice koje povezuje delo s ovim uputstvom, ne daje jemstva o delu i odriče se odgovornosti za svako korišćenje dela, u najvećoj dozvoljenoj meri, saglasno merodavnom pravu.\nKada koristite ili citirate delo, ne bi trebalo da navodite podržavanje od strane autora ili davaoca izjave.\nMožete da citirate ovo delo ovim HTML:\nКоришћење слободног дела без ауторскоправне заштите може, међутим бити ограничено другим законима. Дело или коршћење дела може бити заштићено законима о заштити личног живота, личног записа или правом приватности који омогућавају појединцу да контролише коришћење свог гласа, фотографије или појаве, као и другим ограничењима из меродавног права.\nU nekim jurisdikcijama, pogrešno nagoveštavanje da autor, izdavač ili neko drugi podržava vaše korišćenje dela, može da bude protivzakonito.\nKopirajte i unesite navedeni HTML na svoju veb stranu da biste lako citirali ovo delo.\nKo je davalac izjave?\nDavalac izjave je osoba koja prenosi prava na delo u celom svetu upotrebljavajući CC0 u najvećoj dozvoljenoj meri. To može da bude originalni autor dela ili drugo lice koje ima neko autorsko ili srodno ili susedno zakonsko pravo na delo.


► Protest "Jedan od pet miliona" u Kragujevcu: Počela kampanja bojkota\nUčesnici protesta "Jedan od pet miliona" u Kragujevcu poručili su večeras da je kampanja za bojkot započela jer "ne postoji nikakav zakonski osnov" za održavanje slobodnih izbora u Srbiji.\nČlan Organizacionog odbora "Jedan od pet miliona" u Kragujevcu Nebojša Veljković Guja ocenio je na Đačkom trgu da je opozicioni "front" koji se zalaže za bojkot mnogo veći od onog koji će izaći na izbore.\nOn je rekao da će u kampanji bojkota izbora učestvovati svi - političke partije, udruženja građana, akademska zajednica.\nHirurg Vladimir Đorđević rekao je da je predsednik Srbije Aleksandar Vučić došao na vlast pre osam godina na ulici i posle strahovite kampanje gde su uspeli na izborima zbog straha koji su plasirali, a kako je dodao kampanja takvog zastrašivanja nastala je još u "kuhinji" Slobodana Miloševića.\n"Postoje samo pošteni ljudi i ološ, a najveći ološ u ovoj državi vodi ovu državu. Oni su uzeli i pokrali sve", rekao je Đorđević.\nRekao je se država može odbraniti samo institucijama koje moraju da funkcionišu i da zakoni pođednako važe za sve.\nProtesti u Kragujevcu biće organizovani i dalje pod nazivom "Jedan od pet miliona".\n"Koristićemo i ubuduće taj naziv, jer nas nije sramota. Treba da bude sramota one koji ga sada zloupotrebljavaju", rekao je Nebojša Veljković.\nPoručio je "onima u Beogradu" da protest nije njihov.\n"Upotrebljavali smo taj naziv u proteklih godinu dana. Naziv je smislio Nikola Kojo, a neko drugi je otišao i registrovao udruženje pod tim imenom", rekao je on.


Na radost svih nas i ove godine je organizovan Moment foto konkurs, koji traje od 19. septembra do 19. ...\nMoment foto konkurs vodi do kuće iz snova!\nPovodom redizajna ženskog portala www.wannabemagazine.com upriličena je ...\nZabava povodom još jednog sajta\nSinoć je održana dodela Grammy nagrada, u Staples Centru u Los Anđelesu. Događaj su ...\nIzveštaj sa dodele grammy awards 2014\n> Otvoren Falkensteiner Hotel Belgrade****s na Novom Beograd\nPregledano: 4373 puta\nU poslovnom centru prestonice otvoren je ekskluzivan hotel koji nudi komfor, luksuz i jedinstven ugođaj!\nRenomirani hotelski lanac Falkensteiner Michaeler Tourism Group otvorio je danas svoj prvi hotel u srpskoj prestonici. Falkensteiner Hotel Belgrade****s, koji pripada kategoriji gradskih hotela, namenjen je poslovnim ljudima i kongresnom turizmu, ali će takođe pružati sve usluge koje zahtevaju internacionalni turisti.\nPrema rečima direktora hotela Aleksandra Vasilijevića, objekat je projektovao Boris Podreka, jedan od najznačajnijih evropskih arhitekata današnjice.\n"Futuristička arhitektura, moderan dizajn i prostrane sobe izdvajaju hotel od drugih objekata u centru poslovnih događanja. Hotel je smešten na samo 4km od centra srpske prestonice, a neobičan eksterijer i brojne pogodnosti za sve goste, bilo da su na poslovnom putu ili odmoru svakako izdvaja ponudu hotela od drugih u gradu", dodao je Vasilijević.\nBoris Podreka, inače poreklom iz Beograda ističe da je to njegov prvi projekat u gradu u kome je rođen.\n"Želja mi je bila da Beogradu donesem kvalitetnu arhitekturu srednje Evrope i tako je nastao ovaj hotel, koji za mene predstavlja nešto dublje, ne samo arhitekturu. Falkensteiner Hotel Belgrade spoj je dva načela – lirskog i epskog, dva elementa – Feminine i Masculine.", objasnio je Podreka.\nFalkensteiner Hotel Belgrade****s raspolaže sa 170 smeštajnih jedinica, od čega 26 luksuznih Royal soba. Objekat poseduje šest kompletno opremljenih konferencijskih sala površine 400m², kao i luksuznu salu za venčanja površine 300m². Za sve ljubitelje cigara na raspolaganju je poseban salon, a gostima će biti dostupan i biznis lounge za poslovne ljude sa terasom na 9. spratu. Za sve goste obezbeđena je i podzemna garaža sa 54 parking mesta, kao i besplatan internet.\nKada je reč o dodatnim sadržajima, hotel poseduje i City Spa centar, finsku saunu, parno kupatilo, sobu za opuštanje, kao i dve sobe za masažu. Svim gostima biće dostupna i fitnes zona opremljena najmodernijim spravama za vežbanje. Sa devetog sprata hotela gosti će moći da u isto vreme vežbaju i uživaju u pogledu na ceo grad.\nJedna od posebnih ponuda je i "Najbolji doručak u gradu". Svim gostima, kao i posetiocima hotela biće omogućen obilan, zdrav i najukusniji doručak u Beogradu.\nFilozofija svih Falkensteiner hotela je da dolaskom u hotel svaki gost dolazi u svoj dom. Koncept WELCOME HOME gostima pruža osećaj kao da su kod kuće i to je još jedna jedinstvena ponuda hotela na Novom Beogradu.\nU okviru promotivnog perioda, koji će trajati do kraja januara 2013. godine, cena noćenja u hotelu biće 130 evra. Osim Falkensteiner Hotel Belgrade****s austrijska grupacija na srpsko tržište ušla je preuzevši menadžment nad hotelom Stara Planina u septembru ove godine.\nTagovi : Falkensteiner hoteli |spa centar |finska sauna |parno kupatilo |luksuzna sala za vencanja |boris podreka |Falkensteiner Hotel Belgrade |futuristicka arhitektura |hotelski lanac |


Taksisti jači od države - Balkanska\nZašto su vlada, Grad Beograd i MUP dozvolili višednevni haos na beogradskim ulicama?\nProtest beogradskih taksista sve intenzivnije se širi i sa ulica glavnog grada prelazi i u političku arenu. Taksisti usred radnog dana blokiraju grad, a nadležna ministarstva, grad i policija ništa ne preduzimaju da pomognu Beograđanima, koji su sve to trpeli i juče, četvrti dan zaredom. Rešenja niko ne predlaže, a ministri se oglašavaju u medijima, ali samo da bi odgovornost prebacili jedni sa drugih.\nUpućeni ovu priču vide kao borbu za političke poene. Nezvanično se čuje, taksisti i njihova konkurencija (pre svih „Kar go”) koriste se kao efikasno oružje u predizbornom odmeravanju snaga u vladajućoj koaliciji između SPS-a i SNS-a.\nMinistar spoljnih poslova i lider SPS-a Ivica Dačić priznao je juče da nije stručan da proceni protiv koga se taksisti bore, ali je vlasnicima automobila sa TH tablicama poručio da se obrate njemu ako je povod za protest bilo ko iz SPS-a.\nOvakvu reakciju šefa srpske diplomatije izazvalo je to što taksisti, koji od početka nedelje maltretiraju stanovnike dvomilionskog grada, prozivaju njegove partijske kolege, ministre Branka Ružića i Aleksandra Antića. Taksisti su ih u ponedeljak, u osvit protesta, optužili da su oni među krivcima što na tržištu prevoza putnika i dalje postoji nelojalna konkurencija.\nPošto je Antić zadužen za energetiku, a Ružić za državnu upravu, Dačić kaže: „Ne znam kakve veze oni imaju sa tim jer to ne spada u njihove resore. Možda taksisti ne smeju da pomenu drugo ime pa sada pominju njih dvojicu.”\nTek posle dva dana nesnosne gužve i haosa koje stvaraju taksisti Ružić im je poručio da se njegovo ministarstvo ne bavi registracijom udruženja, već da je to zadatak Agencije za privredne registre, ali da je vlada spremna za razgovor na tu temu. Jasno je da su i ministar i protestanti mislili na udruženje „Kar go”, koje je posle prošlogodišnjih izmena Zakona o prevozu putnika u drumskom saobraćaju vešto našlo način da nastavi posao registrujući se kao udruženje građana.\nNjihov manevar je osudio deo taksista, ali od ponedeljka su se ujedinili i zajednički krenuli da ugrožavaju normalan život Beograđana.\nDok su se taksisti ostrvili na kadar SPS-a, „Kar go” kao zaleđinu „taksi kartela” navodi ministarku Zoranu Mihajlović. Mesecima unazad upravo nju i njen resor otvoreno optužuju da su prepreka za uvođenje inovacija u oblasti prevoza putnika.\nPoput taksista i udruženja „Kar go”, i Ministarstvo saobraćaja vrti istu ploču. Ponavljaju da svako može da se bavi prevozom putnika ako se registruje u skladu sa zakonom. A „Kar go” se registrovao, odnosno njegovi pravnici su našli pravi puteljak u aktima koja se bave udruženjima građana.\nU rafalnoj paljbi između taksista i udruženja „Kar go”, u kojoj su municija i ministri, dve strane imaju i nešto zajedničko – jedna drugoj poručuju da se ne bi toliko osilili da nemaju zaleđinu u vidu političara iz vlasti.\nČini se, ipak, da radaru koji prati trenutni cirkus na temu taksi blokada izmiče deo onih čije je (ne)delovanje i dovelo do trenutne situacije – Grad Beograd i MUP. Kako je ovih dana ukazala ministarka Mihajlović, kontrolom i održavanjem reda u oblasti prevoza putnika treba da se bave lokalne samouprave, a to je u ovom slučaju Beograd. Ali nadležni u gradu ćute i ponašaju se kao da se ništa ne dešava, i to bukvalno ispred vrata njihove kuće.\nOglasio se jedino Sekretarijat za inspekcijske poslove, koji je prethodnih dana pobrojao šta je sve urađeno otkako su donete izmene Zakona o prevozu putnika, ogradivši se da deo posla treba da odrade i druge institucije kako bi zakonske izmene imale smisla.\nPo običaju, ograđuje se i MUP, koji je odobrio višednevne proteste taksi esnafa. U srpskoj policiji ne žele da potvrde da li su izdali dozvolu za protest, ali jasno je – da nije bilo nje, ne bi bio moguć ni višednevni cirkus na beogradskim ulicama. Jer, kako su u junu prošle godine mogli da brzom reakcijom spreče pokušaj blokade glavnih ulica i mostova zbog poskupljenja goriva?\nČak i da se razume potreba za izlaskom taksista na ulice, nije jasno zašto je data dozvola za blokadu kolovoza automobilima. Jer dve, tri hiljade vozila na ulicama nije jednako što i isto toliko ljudi, koji nikako ne mogu da zaustave kompletan saobraćaj i život Beograđana.\nOvakvo postupanje nadležnih kao da šalje poruku da taksisti mogu da rade šta im je i kad im je volja. Samo ove godine protestuju već treći put. Pokazuju silu i državu u državi, koju su pre nepune dve decenije blokadom auto-puta pokazivale i Crvene beretke.\nJedno je sigurno. I taksisti i njihova konkurencija, koju smatraju nelegalnom, ne bi mogli da rade to što rade da je reakcija svih nadležnih usledila na vreme. Jer, da se srpski zakoni u slovo poštuju – niko od njih ne bi mogao da se osili.\nA taksisti su ionako na listi onih kojima već mesecima poverenje opada, i u žiži javnosti su zbog nagomilanih poreskih dugovanja od čak tri milijarde dinara. Građanima, kad duguju za komunalije dva, tri meseca, izvršitelji kucaju na vrata. A taksistima?\nVujanić: „Kar go” radi u skladu sa zakonom\n„Ne razumem zahteve taksista koji danima maltretiraju građane jer ’Kar go’ radi u skladu sa svim propisima”, ocenio je Milan Vujanić, profesor Saobraćajnog fakulteta. Istakao je da „Kar go” nije taksi usluga, jer tu uslugu mogu koristiti samo članovi udruženja, ova vozila ne idu žutom trakom, nemaju taksi table i ne mogu se zaustaviti na ulici kao taksi.\n– Mogu da razumem da je taksistima stavljena konkurencija, ali zamislite paralelu: kada je uveden „Viber”, da li se neki mobilni operater pobunio? – ukazao je Vujanić, dodajući da ne razume zašto bi država trebalo da podilazi interesima taksista.\nSedamnaesti protest „1 od 5 miliona“: Pobeda iz 2000. godine bila kratkog veka\n“Jedan od pet miliona” u Beogradu, Novom Sadu i Kragujevcu\nNekoliko desetina hiljada građana na protestu “Jedan od pet miliona”\nProtest trudnica i porodilja: Vlada nas Zakonom ponižava i diskriminiše\nTags: BEOGRAD, PROTEST, Taksisti\nVučić pozvao Srbe da glasaju za Srpsku listu: Pitanje opstanka\nIzbori na KiM: Srpska lista veruje u jedinstvo naroda\nNEMA RAZLOGA ZA ZABRINUTOST Batut šalje lekarima uputstva za majmunske boginje


Turčin je na taj način reizabran, a mandat mu je produžen do 2023. godine. Uz našeg Tomaševića i Demirela, kandidat je bio i Belgijanac Siril Kumans.\nIzborima je prethodio sukob između novog predsednika FIBA i predsednika Košarkaškog saveza Turske Hidajeta Turkoglua jer je Demirel optužio bivšeg NBA igrača da lobira za Tomaševića.\nTurgaj Demirel, novi-stari predsednik FIBA Evrope\nNa kraju, FIBA je saopštila da su rezultati izbora takvi da je Turčin (p)ostao predsednik u pomenutom četvorogodišnjem mandatu 2019. - 2023, ali tom prilikom nije saopšteno koliko je ko tačno dobio glasova.\nPrema informacijama uglednog "Jurohupsa" u prvom krugu glasanja Demirel je dobio 22 glasa, Kumans 17, a naš Tomašević 11.\nNakog toga je došlo do nove runde u koju su se plasirali Turčin i Belgijanac, a predsednik FIBA Evrope je dobio četiri glasa više u odnosu na protivnika (27-23) pa je tako obezbedio novi mandat.\nBITNE LEKCIJE PREDSEDNIKA OKS Maljković: Najveći poraz je kada si drugi, u moju svlačionicu predsednici nisu mogli da uđu\nPredsednik Olimpijskog komiteta Srbije Božidar Maljković imao je bogatu košarkašku karijeru. Sedeo je na klupi najboljih evropskih timova, sa kojima je četiri puta bio šampion Starog kontinenta.\nOBRADOVIĆEVA ČETA NE POSUSTAJE Fenerova šesta vezana pobeda u turskom prvenstvu\nKošarkaši Fenerbahčea bili su bolji od Bujukčekmečea sa 88:80 u 23. kolu turskog prvenstva, a ovo je ekipi Željka Obradovića bio šesti vezani trijumf u ligi.\nŽenska košarkaška reprezentacija Srbije izborila je plasman na Evropsko prvenstvo u Češkoj 2017. godine sa drugog mesta kvalifikacione grupe, pošto je u niškom Čairu poražena od selekcije Ukrajine rezultatom 82:88 (20:27, 19:22, 26:20, 17:19).


Vučić: Situacija sa koronavirusom povoljnija, ali nije vreme za opuštanje - BIGportal.ba\n7 Avgusta, 2020 7 Avgusta, 2020 0597\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je da je do jutros u Srbiji bilo hospitalizovano 3.519 osoba, što je za oko 2.000 manje nego pre desetak dana. Ističe da to na najbolji način govori koliko je danas situacija povoljnija, ali upozorava da nije vreme za opšutanje, već za još odgovorniji pristup borbi protiv koronavirusa. Ukupna vrednost paketa pomoći privredi 5,8 milijardi evra.\nNajavio je izgradnju novih kovid bolnica, ističući da u ponedeljak kreću radovi na novoj kovid bolnici u Kruševcu. Istakao je da, ako se i uspešno reši problem pomoću vakcina, ta i beogradska bolnica će postati multifunkcionalne i moći će da primaju bolesnike s drugim vrstama bolesti.\n“To je važno za širenje kapaciteta za jesen, kada se očekuje ukrštanje koronavirusa i gripa”, naveo je Vučić.\n“Čestitam lekarima, zdravstvu, svima što su u tome uspeli”, rekao je predsednik i najavio nove radove na bolnicama i kliničkim centrima.\nVučić je najavio da će za desetak dana krenuti obnova i ogromno ulaganje u četiri bolnice u Srbiji – Vranju, Pirotu, Kikindi, Ćupriji.\n“Želimo da KBC Bežanijska kosa bude bolje pripremljen za jesen nego što je to danas”, rekao je Vučić.\n“Važno je što je danas u šest sati otvoren trezor, od devet sati banke prebacuju novac za 235.372 privredna subjekta gde radi 1.016.535 zaposlenih od 155 evra, 18.000 dinara po zaposlenom”, rekao je Vučić.\n“Nemamo manji broj zaposlenih i prema evidenciji NSZ i prema onom što vidimo kroz isplate koje dajemo, već imamo nešto veći broj zaposlenih”, rekao je Vučić.\n“U drugom kvartalu samo je Litvanija ispred nas”\nKaže da država mnogo pomaže srpsku privredu, koja je već bila dobro pripremljena, imajući u vidu njenu žilavost i finansijsku stabilnost, i da smo u prvom kvartalu bili prvi u Evropi po privrednom rastu, a u drugom kvrtalu samo je Litvanija ispred nas, a čekaju se još rezultati za Irsku i Mađarsku.\n“U drugom kvartalu je evrozona imala minus 14,4 odsto privredni rast, Srbija minis 6,5 odsto, Nemačka 11,7 odsto i Španija 22,1 odsto”, rekao je Vučić.\nVučić je rekao da se nada da će od septembra “Leoni” početi normalno da radi.\nProporcionalno svojoj snazi i veličini, Srbija je pojedinačno najviše uložila u saniranje posledica epidemije koronavirusa po privredu, kaže Vučić i dodaje da zato očekuje da na godišnjem nivou nema negativan rast, što bi značilo da smo prvi u Evropi.\nSnažan zemljotres pogodio Portoriko, bez vijesti o žrtvama i materijalnoj šteti\nEvroliga hoće Engleze po svaku cenu: 110 miliona evra za tim u Londonu!


Muhova i Sakari do plasmana karijere - Sportklub\nMuhova i Sakari do plasmana karijere\nUS Open Autor:Vladimir Vesić6. sep. 20200:37\nVest dana je sjajna Cveta Pironkova, ali nipošto se ne smeju izostaviti iz priče o ženskom delu turnira na US Openu nove pobede Karoline Muhove i Marije Sakari, koje su prvi put u karijeri ušle među 16 najboljih na ovom gren slem turniru.\nČehinja Karolina Muhova u poslednjih godinu dana igra najbolji tenis. Ušla je u prvih 30, došla i na prag prvih 20, a sada je prvi put došla do četvrte runde US Opena i samo joj je prošlogodišnje četvrtfinale Vimbldona bolji plasman. Ona je među 16 najboljih došla posle velike borbe sa Soranom Kirsteom i tri odigrana seta. Prvi je dobila 6:3, u drugom je bilo 6:2 za Rumunku, a treći je rešen u taj brejku gde je bilo 9:7 za Muhovu. Naredna rivalka biće joj bolja iz duela Azarenka – Svjontek.\nSenzacionalna Pironkova lako protiv Vekićeve\nSerena preokretom do duela sa Sakari\nMarija Sakari je ove godina u Australiji probila barijeru četvrtog kola. Sada je nastavila i u Americi to da radi, a protiv Amande Anisimove bila je baš dominantna. Iako ih razdvaja samo šest mesta na WTA listi 22. Sakari bila je izuzetno ubedljiva. Slavila je 6:3, 6:1 i naredni rival biće joj Serena Vilijams, koju je pobedila pre oko nedelju dana u Sinsinatiju.\nU osminu finala plasirala se Eliz Mertens, koja je savladala Ketrin Meknili 7:5, 6:1 i u borbi za četvrtfinale sastaće se sa boljom iz duela Kenin – Žaber.\nAmanda AnisimovaCatherine McnallyElise MertensKarolína MuchováMaria SakkariSorana CirsteaUS Open\nRadukanu: Pokazalo se koliko je jaka nova generacija\nMonfis se vratio od 0:2, ali ipak izgubio od Sinera


EU kritikuje Tursku za vladavinu prava\nEvropska unija je u izveštaju o napretku Turske optužila vlasti te zemlje za nazadovanje u primeni vladavine prava i slobode govora.\nU izveštaju EU pozva novu vladu u Ankari da preduzme hitne mere da to promeni.\nU tom izveštaju, koji je trebalo da bude objavljen pre izbora na kojima se stranka predsednika Redžepa Tajipa Erdogana vratila na vlast, ali ga je Brisel odložio za period posle izbora, Turska je pohvaljena za prihvat sirijskih izbeglica i saradnju po pitanju izbegličke krize, prenela je agencija AFP.\nS druge strane, turska vlada je oštro kritikovana zbog stanja u zemlji, pa je Brisel istakao da je za vreme Erdoganove vlasti došlo do "ozbiljnog nazadovanja" kad je reč o slobodi izražavanja, kao i da je sudstvo ugroženo.\n"U izveštaju se ukazuje na sveopšti negativni trend po pitanju vladavine prava i fundamentalnih prava", navodi se u rezimeu izveštaja Evropske komisije.\nPosvećenost Turske priključenju 28-članoj Uniji je ugrožena potezima koji su "suprotni evropskim standardima", navodi se u rezimeu.\n"Nova vlada formirana nakon ponovljenih izbora 1. novembra će morati hitno da se pozabavi tim prioritetima", navodi EK i podseća na krivične prijave protiv novinara i pisaca, zastrašivanje medija i promene zakona o internetu.\nNakon nekoliko godina tokom kojih je sloboda izražavanja rasla, u protekle dve godine je došlo do značajnog nazadovanja, saopštila je Komisija i dodala i da je od 2014. godine ugrožena nezavisnost sudstva i da su sudije i tužioci izloženi velikom političkom pritisku.


Vesti: Zabeležen još jedan slučaj korona virusa u Novoj Varoši\nVesti: EPS: Poziv građanima za očitavanje brojila\nVesti: Prvi slučaj korona virusa zabeležen u Novoj Varoši\nVesti: U Zlatiborskom okrugu potvrđeno 9 slučajeva COVID - 19\nVesti: Od danas u apoteci Kršenković prodaja higijenskih maski\nVesti: PU "Paša i Nataša" napravila Viber grupu za mališane\nMeđunarodni dan žena koji se obeležava 8. marta svake godine predstavlja praznik kojim se slave ekonomska, politička i društvena dostignuća pripadnica ženskog pola. Razlog zbog koga se ženska prava ističu izvan uobičajnog koncepta ljudskih prava je taj što su žene kroz istoriju, a delom i danas, bile ili su (na nekim mestima) i dalje lišene određenih prava koje uživaju muškarci. Kao razlog za to se najčešće navode biološke razlike između polova, ali ih mnoge savremene društvene teorije objašnjavaju veštački nametnutim rodnim razlikama.\nKako je došlo do toga da se baš 8. mart proglasi Danom žena i kada je prvi put obeležen?\nPočetak 20. veka predstavljao je period brze industrijalizacije i ekonomske ekspanzije. S druge strane, uslovi rada radnika u fabrikama bili su vrlo loši, što je često dovodilo do izbijanja radničkih protesta. Osmog marta 1857. godine, žene zaposlene u tekstilnoj industriji u Njujorku izašle su javno da demonstriraju. One su takođe protestovale zbog loših uslova rada i niskih plata. Ove demonstracije je rasterala policija, ali su iste ove žene dva meseca kasnije osnovale sindikat, pa su protesti na isti datum, 8. mart, nastavljeni i narednih godina, od kojih je najpoznatiji bio protest iz 1908. godine. Tog dana je 15.000 žena marširalo kroz Njujork tražeči kraće radno vreme, bolje plate i pravo glasa.\nDve godine kasnije, 1910. u Kopenhagenu, u organizaciji Socijalističke Internacionale, održana je prva međunarodna ženska konferencija. Ona je ustanovila „Međunarodni dan žena“ na predlog Klare Cetkin (nem. Clara Zetkin, Eißner; 5. jul 1857 – 20. jun 1933.), uticajne nemačke političarke i borca za ženska prava.\nVeć naredne godine, Međunarodni dan žena obeležen je od preko milion ljudi u Austriji, Danskoj, Nemačkoj i Švajcarskoj. U narednim godinama, ovaj praznik su počeli da prihvataju i u drugim državama, a danas se obeležava u preko sto zemalja širom sveta.\nMeđutim, u mnogim državama, pretežno bivšim komunističkim, Međunarodni dan žena, tzv. Osmi mart je izgubio svoju ideološku osnovu i postao prilika za muškarce da iskazuju svoju ljubav i poštovanje prema ženama, posluživši kao pandan Danu majki i danu Sv. Valentina koji postoje u zapadnim državama, jer se uglavnom obeležavao cvećem i poklonima. U nekim komunističkim državama proglašen je i državnim praznikom.\nNa Zapadu se sa obeležavanjem Međunarodnog dana žena gotovo prestao 30-ih godina XX veka, delom i zbog toga što su ga povezivali s komunizmom, ali je 60-ih godina ponovo obnovljeno. Godine 1975. koja je proglašena Međunarodnom godinom žene, Ujedinjene nacije (UN) su službeno počele da ga obeležavaju. Danas mnoge organizacije u svetu obeležavaju Međunarodni dan žena, a neke od njih nastoje da se izbore za to da se proširi i na zemlje u kojima se još uvek ne obeležava.


Damjan Stanković na Mediteranskom šampionatu u matematici\nBosna i Hercegovina imaće i ove godine predstavnike na Mediteranskom šampionatu iz matematike, koje sutra počinje u glavnom gradu Italije, u Rimu, a u ekipi bosanskohercegovačkih matematičara je i jedan Fočak, učenik gimnazije Damjan Stanković.\nDamjan Stanković, četvorostruki je prvak Republike Srpske u matematici. Ove godine plasirao se na sedmo mjesto na matematičkom prvenstvu Bosne i Hercegovine, koje mu je omogućilo plasman na Mediteranski matematički šampionat, koji se krajem sedmice održava u Rimu.\nTalenat koji posjeduje plus uporan rad, doveo je do titule četvorostrukog prvaka Republike Srpske. Mora se svakodnevno raditi na sebi, kaže Stanković, koji dodaje da se nada medalji u Rimu:\n„Osnovna komponenta tog uspjeha, pored talenta, za koji kažu da postoji, je rad i još malo rada. Prosto, mora da se radi na sebi bez obzira šta radite u životu, to je moje iskreno uvjerenje. Nakon Državnog prvenstva u matematici, plasirao sam se na Mediteranski šampionat, zajedno sa još tri učenika iz BiH, i mi činimo ekipu. Vidjećemo kako ćemo se pokazati, ali ja očekujem medalju“, kaže Stanković.\nNa ovogodišnjem Mediteranskom šampionatu iz matematike učestovaće više od 20 zemalja ovog podneblja. Konkurencija je jaka, ali Damjan vjeruje u kolege iz svoje ekipe, i očekuje da pokažu najbolje znanje:\n„Takmičenje je koncipirano kao grupno. U ekipi BiH je nas četvoro, dva dječaka i dvije djevojčice. Mi ćemo se kao tim takmičiti sa timovima iz ostalih zemalja. Do sada je prijavljeno više od 20 zemalja koje „izlaze“ na Mediteran. Na kraju se, nakon dva dana takmičenja, na osnovu ukupnih bodova proglašavju zemlje pobjednice. U našoj ekipi su četiri takmičara, koji su među deset najboljih u BiH i očekujem da oni u Rimu daju svoj maksimum, kako bi ostvarili što bolji rezultat“, zaključio je Stanković.\nDamjan Stanković tokom osnovnog školovanja dva puta je bio republički prvak, u konkurenciji osmih i devetih razreda, a uspješne nastupe na smotrama najboljih matematičara u Republici Srpskoj nastavio je i u srednjoj školi, kada je kao učenik prvog i drugog razreda osvojio prvo mjesto na republičkom takmičenju. Uvjerenja je da u radu neće posustati ni u narednoj školskoj godini, kada će na takmičenjima nastupati u konkurenciji trećih razreda srednjih škola.


Novi Sad u Londonu, omladinska prestonice EU pred diplomatama - Izazov\nNovi Sad u Londonu, omladinska prestonice EU pred diplomatama\nRadio-televizija Srbije 16. maja 2019. 16:28\n"Ono čemu jedna ozbiljna država uvek mora biti posvećena to je budućnosti svojih mladih stanovnika. U trenutku kada imamo zabrinjavajući talas odliva mozgova, veoma je važno napraviti takvu atmosferu i klimu u društvu koja će omogućiti da ovi uspešni mladi ljudi ostanu u svojoj zemlji i doprinesu njenom razvoju i demokratskom potencijalu", rekla je ambasadorka Srbije u Londonu Aleksandra Joksimović.\nOPENS je organizovao prijem u ambasadi Srbije u Londonu, a prijemu su prisustvovali strani ambasadori, predstavnici britanskog parlamenta, međunarodnih omladinskih organizacija, predstavnici Forin ofisa britanskog diplomatskog kora, kao i predstavnici kabineta premijerke Srbije Ane Brnabić, navodi se u saopštenju.\n"Naši ljudi u inostranstvu razumeju kontekst u kom se Novi Sad predstavlja i mogu da pomognu u traženju partnera za ostvarivanje programa koji se poslednjih godinu sprovode u Novom Sadu i regionu", rekla je koordinatorka za međunarodnu saradnju OPENS-a Valentina Antić i dodala da je sve to neodrživo ukoliko se ne razmišlja dugoročno i kako je svaki program samoodrživ bez obzira na donatore.\nNa taj način pomeraju se granice i organizuju prijemi na kojima su tema mladi i njihove delatnosti i promene unutar zajednica, koje ne bi bile moguće bez finansijske podrške i razumevanje lokalne zajednice, istakla je Antićeva.\nEvropska komisija – karika u povezivanju mladih\nPrema rečima šefa departmana Forin ofisa za Zapadni Balkan Endru Pejdža, u svim projektima značajno može da pomogne Evropska komisija, te su u tom smislu za put Srbije ka Evropskoj uniji 2025. godine važna i poglavlja o održivosti i razvoju.\n"Čak i danas i na primeru kao što je Bregzit, možemo da vidimo da kada mladi ljudi putuju, razmenjuju iskustva i kada se povezuju, posebno kroz projekte, kao što je ovaj možemo da postignemo veliki napredak", poručuje Pejdž.\nŠef departmana Forin ofisa za Zapadni Balkan istakao je da Berlinski proces podstiče udruživanje regiona, posebno šest balkanskih zemalja kao jednu zajedničku destinaciju za ulaganja.\n"Mi u Velikoj Britaniji izutetno podržavamo taj proces, ulažemo dosta sredstava pokušavajući da smanjimo stopu neposlenosti mladih u regionu, sprečimo odliv mozgova", rekao je Pejdž i dodao da o tome najviše svedoči program vredan 10 miliona funti koji je britanska premijerka Tereza Mej pokrenula, a fokusira se na osnovno obrazovanje u balkansim zemljama.\nPejdž je istakao da je sve to važno kako bi se postigla stabilnost i održivi projekti u regionu.\nPredstavnici Novog Sada ističu da će tokom naredna dva meseca za Novi Sad – grad mladih, čuti više stotina predstavnika diplomatskog kora Evrope, predstavnici evropskih nevladinih organizacija i različitih vlada i lokalnih administracija u gradovima širom Evrope.\nIdeja je da se predstavnici diplomatskog kora upozaju sa gradom Novim Sadom i najvažnijim projektima Grada, kao i da ih predstavnici Novog Sada pozovu da u godini mladih posete Grad koji je nosilac dve prestižne evropske titule, navodi se u saopštenju.\nJagoda, razlog za ostanak mladih u Pocerini


MEI - Aktuelnosti - J. Joksimović i Pinter: Ubrzati evropske integracije Srbije i regiona\nJ. Joksimović i Pinter: Ubrzati evropske integracije Srbije i regiona\n27. januar 2020. | Beograd\nMinistar za evropske integracije Jadranka Joksimović i ambasador Mađarske Atila Pinter razgovarali su o planovima Srbije u nastavku evropskih integracija, saradnji dve države u tom procesu, stavovima Višegradske grupe o procesu pristupanja, situaciji u regionu i EU i drugim temama.\nMinistar je zahvalila Mađarskoj na konkretnoj pomoći i podršci koju pruža Srbiji na njenom evropskom putu. Posebno je, u tom smislu, izdvojila stav ministra inostranih poslova i spoljne trgovine Petera Sijarta da bi sva pregovaračka poglavlja sa Srbijom trebalo što pre otvoriti i da bi evropske integracije Srbije trebalo ubrzati. To je posebno važno zbog činjenice da takva podrška dolazi iz nama susedne i veoma važne članice EU i zbog toga što Srbija dosledno sprovodi plan o zaštiti i promociji prava nacionalnih manjina.\nTakođe, Jadranka Joksimović ukazala je i na važnost političke i tehničke podrške koju evropskim integracijama Srbije pružaju i države Višegradske grupe – čiji je Mađarska član, jer se radi o zemljama koje afirmišu politiku proširenja i čije iskustvo može značajno da doprinese kvalitetu našeg procesa pristupanja.\nMinistar je ukazala na važne efekte dosadašnje prekogranične saradnje Srbija – Mađarska, finansirane iz fondova Evropske Unije, u okviru koje su institucije iz pograničnih oblasti realizovale brojne projekte od važnosti za lokalnu zajednicu i regionalni razvoj.\nSagovornici su se složili da bi kredibilna politika proširenja EU trebalo da omogući veća sredstva za razvoj programa IPA 3 za perspektivu 2021 – 2027, kao i za WBIF tj. finansijskog okvira za Zapadni Balkan, kao i da se otvori prostor za dodatne investicije u pogledu prioriteta održivog razvoja i Zelenog dogovora za region.\nMinistar je ponovila da je Srbija posvećena sprovođenju procesa evropskih integracija i reformi, navela je da 54 procenta građana Srbije podržava članstvo u EU, a 73 procenata reforme. Rekla je i da imamo pet potpuno pripremljenih pregovaračkih pozicija i da očekujemo da do kraja juna tj. do kraja predsedavanja Hrvatske Savetom EU otvorimo neka od njih. Ona očekuje da će nova Evropska komisija posebnu pažnju posvetiti ubrzanju evropskih integracija Srbije i regiona. Navela je i da se posebnom pažnjom pratimo debate o budućnosti EU kao i predloge u vezi sa novom metodologijom proširenja.\nAmbasador Pinter potvrdio je da će Mađarska, kao i do sada, nastaviti da podržava naše evropske integracije i da će biti posvećen i pouzdan partner Srbije u procesu evropskih integracija. Istakao je da reforme koje se sprovode daju rezultate i da bi trebalo da budu nastavljene. Naglasio je da je Srbija primer poštovanja prava nacionalnih manjina i da bi i druge države trebalo da slede te principe. Konstatovao je i da se Srbija pokazala kao značajan činilac regionalne stabilnosti i pouzdan partner EU.\nJoksimović i Pinter ocenili su da odnosi dve države nikada nisu bili bolji, da ne postoje otvorena pitanja i da postoji obostrana želja za njihovim jačanjem.


Vučić, Zaev i Rama potpisali deklaraciju o slobodnom protoku robe i ljudi – Haber.ba\nsastanak u Beogradu- Radio Slobodna Evropa\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić poručio je da su svi članovi takozvane Balkanske šestorke pozvani da prihvate dokument o “malom Šengenu”, uz sve razlike koje postoje po pitanju priznanja nezavisnosti Kosova.\n“Šaljemo poruku da poltički odnosi u regionu postaju jednostavniji, da Balkan više nije bure baruta već region stabilnosti ekonomskog razvoja posvećen evrointegracijama i unapređenju standarda svojih građana”, poručio je makedonski predsjednik.\nZaev je rekao da nikada nije bilo teško razgovarati sa partnerima iz EU, ali da je krajnje vrijeme i da zemlje regiona same urade nešto za svoj interes.\nPremijer Albanije Edi Rama izjavio je da otvorena pitanja među zemljama Zapadnog Balkana ne treba da sprječavaju dogovore oko onoga što se tiče doborobiti svih građana i ocjenio da je sastanak posvećen ekonomskom povezivanju Sjeverne Makedonije, Albanije i Srbije u Novom Sadu bio dragocjen.\nOn je naveo da je ova inicijativa napravljena bez utjecaja iz Brisela, jer u čitavom regionu postoji potreba da se ubrza ritam i dinamika razvoja.\n“Cilj nam je da budemo dio veće evropske porodice, ali dok oni imaju svoje probleme mi ne možemo da budemo taoci prošlosti ili nekih neslaganja. Ovo je povezivanje u funkciji evropske budućnosti”, rekao je Rama.\nVučić je u srijedu uveče sa premijerkom Srbije Anom Brnabić u Novom Sadu priredio večeru za premijere Zaeva i Ramu, a uoči nje prošetali su i ulicama Novog Sada, kada je Vučić poručio da je sretan što je “Srbija počela da misli o sebi”.\n"Večera u čast prijatelja iz Albanije i Severne Makedonije." – predsednica Vlade @anabrnabic i predsednik Vučić ugostili su večeras u Novom Sadu predsednika vlade Albanije @ediramaal i predsednika vlade Severne Makedonije @zoranzaev\n“Sretan sam što smo počeli da brinemo o sebi, da ne moramo uvijek da imamo tutora i da možemo sami da razgovaramo o dobroj budućnosti za naše ljude”, rekao je tokom šetnje Vučić.\nZoran Zaev je kazao da ove tri zemlje moraju da unaprijede saradnju jer u njima postoji veliki kapacitet i potencijal “koji do sada nije iskorišten”.\n“Sjajno je da smo svi ovdje i da pokušavamo da razmotrimo teme o kojima smo mnogo puta razgovarali sa našim evropskim prijateljima”, rekao je Rama.\nZaev i Rama doputovali su srijedu popodne u Beograd, a na aerodromu ih je dočekala ministarka za evropske integracije Srbije Jadranka Joksimović.\nDvojica premijera učestvovala su u Novom Sadu na trilateralnom sastanku na poziv i inicijativu predsjednika Srbije, a povodom takozvanog “malog Šengena”.\nCilj tog prijedloga je bolje povezivanje tržišta zemalja regiona i uklanjanja barijera u poslovanju i slobodnijem protoku robe, ljudi, usluga i kapitala na tržištu koje obuhvata 20 miliona ljudi.\nVučić je tom prilikom istakao da je važno da se istupa kao blok, jer će to donijeti bolji ugled zemljama u Evropi.\nVlasti u Sjevernoj Makedoniji za sada su uzdržane, ali su naglasile da svaki korak bit će razmotren sa evropskim i američkim partnerima te zemlje. U Albaniji se zasad zvanično ne izjašnjavaju o ovoj ideji.\nAktivisti su privedeni i nisu uspjeli da dođu do Novog Sada, rekao je za “RadioSlobodnaEvropa” predsjednik lokalnog DSS u Novom Sadu Bojan Radojević. On je dodao da je “prekršen zakon”, jer je, prema njihovim informacijama, aktiviste privela saobraćajna policija.\nKako se navodi u saopštenju DSS, policija je oko osam sati na naplatnoj rampi na autoputu Beograd – Novi Sad zaustavila dva automobila u kojima su se nalazili stranački aktivisti i oduzela plakat sa natpisom “Rama persona non grata”.\nTeme:Aleksandar Vučić, Balkan, Edi Rama, izdvojeno, sastanak, Srbija, Zoran Zaev


Učenica drugog razreda Ekonomske škole u Leskovcu Marija Stojiljković provešće sedam dana na nagradnom putovanju u Beču, Budimpešti i Pragu, koje je, jedina iz ovog grada, osvojila na konkursu Delegacije Evropske unije za srpske srednjoškolce pod nazivom “Evropski dnevnik”.\nNa to talmičenje učestvovalo je 369 učenika sa svojim radovima u 6 kategorija, a Marija je nagrađena u kategoriji – likovni radovi gde se takmičilo osamdesetak učenika.\nCilj konkursa je da olakša informisanje o Evropskoj uniji, njenim vrednostima i mogućnostima koje pruža mladima\n“Tema je bila Pedeset nijansi sive, kao istoimeni američki film, a ja sam obradila temu sive ekonomije u Srbiji preko sličica složenoh u kutiji, koja, kada se otvori, prikazuje na kreativni način moj odnos prema toj pojavi i moj odnos prema Evropskoj uniji”, kaže Marija za Jugmediu, inače odlična učenica na smeru ekonomski tehničar.\nMarija Stojiljković sa profesorom Živojinom Prokopovićem\nTeme ovogodišnjeg konkursa u okviru projekta “Doživi EU” su bile i – aktivno građanstvo, zdrav život, prevencija nasilja, pametno učenje, održiva ekonomija i brojne druge teme povezane sa EU. Pored ovih tema, a želeći da srednjoškolci daju poseban doprinos obeležavanju godine kulturnog nasleđa, specijalna tema za 2018. godinu bila je: “Gde prošlost susreće budućnost – 2018. godina evropskog kulturnog basleđa”.\nPutovanje traje od 10. do 17. maja\n“Za konkurs sam čula na njegovoj prezentaciji u leskovačkoj biblioteci. Ne mislim da će ova nagrada biti moj najveći uspeh. Ovo je samo početak”, kaže Marija koja namerava da studira ekonomiju ili da po završenoj srednjoj školi upiše Fakultet organizacionih nauka.\nNjen mentor za ovo takmičenje bio je profesor grupe ekonomskih predmeta u Ekonomskoj školi Leskovac Živojin Prokopović.\nU okviru letnje kampanje dobrovoljnog davnja krvi, Crveni krst Vranje je u saradnji sa Zavodom za transfuziju iz Niša u vranjskom SUBNOR- u i fabrici…


Škrebić: Podržavamo dogovoreno povećanje plata, poslodavci to da ispoštuju\nPredsjednik Unije udruženja poslodavaca\nPredsjednik Unije udruženja poslodavaca Republike Srpske Dragutin Škrebić rekao je Srni da Unija podržava dogovoreno povećanje plata i da bi svi poslodavci trebalo to da ispoštuju, kako bi izbjegli sankcije predviđene zakonom.\n"Ako nas je država nečega oslobodila, zašto to ne preliti u povećanje plata", rekao je Škrebić.\nOn je naglasio da su najveći problem ljudi sa malim platama, te da poslodavci u potpunosti podržavaju dogovoreno povećanje.\n"Podržavamo i učestvovali smo u kreiranju zakonske regulative za povećanje neoporezivog dijela dohotka i, uglavnom, u svrhu povećanja plata jer smo svjesni da su plate male i da moramo sve činiti da ih povećamo i upravo smo se izborili da povećanje bude svima jednako jer su problem te najniže plate, a oni koji imaju više od 1.000 KM na neki način mogu živjeti, oni nisu barem ugroženi", rekao je Škrebić.\nOn je dodao da platu neće povećati nijedno zakonsko rješenje, već da će povećanje dirigovati tržište.\nŠkrebić je naveo da povećanje plata može biti samo kroz poreske olakšice i uvođenje novih tehnologija i povećanje produktivnosti.\n"Ako ima ostatka, lako je povećati platu, ako nema zarađenoga one mogu biti i smanjene, niko neće moći reći plata mora biti tolika, to je iluzija, ali ovaj dio koji je država oslobodila poreza, mislim da bi se stvarno trebalo preliti, treba biti korektan i preliti u plate radnicima", rekao je Škrebić.\nDragutin Škrebić Unija poslodavaca plata\nŠkrebić: Socijalni dijalog u Srpskoj na zavidnom nivou\nKazne i do 12 hiljada maraka za poslodavce koji ne povećaju plate\nDjevojka se predstavila kao zatvorenik i iznudila novac za liječenje i premještaj\nJelena krenula bratu na grob, pa poginula: Detalji tragedije, u autu bila i dva mladića\nBiH: Gimnazijalac metalnom palicom udario profesora u glavu


PLEASE WAIT PAGE TO LOAD\nSpoljnotrgovinsko i devizno poslovanje\nPropisi u uslovima vanrednog stanja\n(„Službeni glasnik RS", br. 119/12, 68/15 i 113/17)\nOVA VERZIJA ZAKONA BILA JE U PRIMENI OD 25. 12. 2017. DO 31. 12. 2019. GODINE\n*Napomena: Izmene koje su izvršene u članu 8. ovog zakona (u delu koji se odnosi na brisanje ovlašćenja za uređenje načina i postupka dostavljanja podataka o preuzetim obavezama subjekata javnog sektora) ovog zakona primenjivaće se od 1. marta 2018. godine.\nOvim zakonom uređuju se rokovi izmirenja novčanih obaveza u komercijalnim transakcijama između javnog sektora i privrednih subjekata, između privrednih subjekata, odnosno između subjekata javnog sektora, a u cilju sprečavanja neizmirenja novčanih obaveza u roku.\nOvim zakonom uređuje se i registrovanje faktura i drugih zahteva za isplatu, izdatih od strane poverilaca u komercijalnim transakcijama između javnog sektora i privrednih subjekata, odnosno između subjekata javnog sektora, u kojima su subjekti javnog sektora dužnici.\nOdredbe ovog zakona ne primenjuju se na privredne subjekte nad kojima je otvoren postupak stečaja, u skladu sa zakonom kojim se uređuje stečaj, a u komercijalnim transakcijama u kojima su ovi privredni subjekti dužnici.\n1) komercijalne transakcije su ugovorene transakcije između subjekata javnog sektora i privrednih subjekata, između privrednih subjekata, odnosno između subjekata javnog sektora, koje se odnose na isporuku dobara, odnosno pružanje usluga uz naknadu, u koje se ubrajaju i građevinski i investicioni radovi, kao i komunalne usluge;\n2) javni sektor je deo nacionalne ekonomije koji obuhvata opšti nivo države, u smislu zakona kojim se uređuje budžetski sistem, kao i javna preduzeća;\n3) privredni subjekt je privredno društvo i preduzetnik osnovan u skladu sa zakonom kojim se uređuju privredna društva, kao i zadruga i registrovano poljoprivredno gazdinstvo i ostala pravna lica osnovana u skladu sa posebnim zakonom;\n4) novčana obaveza je iznos ugovorene naknade za isporuku dobara, odnosno pružanje usluga naveden u ugovoru, fakturi ili drugom odgovarajućem zahtevu za isplatu, uključujući direktne troškove nabavke;\n5) faktura, u smislu ovog zakona, je dokument kojim se obračunava naknada za isporuku dobara, odnosno pružanje usluga u komercijalnim transakcijama;\n6) privremena ili okončana situacija je dokument kojim se obračunava naknada za izvršene građevinske i investicione radove i u smislu ovog zakona predstavlja odgovarajući zahtev za isplatu;\n7) neizmirena novčana obaveza u roku je novčana obaveza javnog sektora, odnosno privrednog subjekta koja nije isplaćena poveriocu u ugovorenom ili zakonom predviđenom roku ukoliko ugovorom rok nije predviđen, odnosno ukoliko ugovor nije u pisanoj formi;\n8) kamata za neizmirenu novčanu obavezu u roku podrazumeva kamatu na novčanu obavezu koja nije isplaćena u ugovorenom ili zakonom predviđenom roku u visini utvrđenoj zakonom kojim se uređuje zatezna kamata;\n9) Centralni registar faktura je sistem (baza podataka) koji uspostavlja i vodi Ministarstvo finansija - Uprava za trezor, u kojem se registruju fakture i drugi zahtevi za isplatu, izdati od strane poverilaca u komercijalnim transakcijama između javnog sektora i privrednih subjekata, odnosno između subjekata javnog sektora, u kojima su subjekti javnog sektora dužnici.\nUgovorom između privrednih subjekata ne može se predvideti rok za izmirenje novčanih obaveza duži od 60 dana.\nAko ugovorom između privrednih subjekata iz stava 1. ovog člana nije ugovoren rok za izmirenje novčanih obaveza ili ukoliko ne postoji pisani ugovor, ili ukoliko je ugovoren duži rok od propisanog u stavu 1. ovog člana, dužnik je dužan da bez prethodne opomene izmiri novčanu obavezu u roku od najkasnije 60 dana.\nRok za izmirenje novčanih obaveza iz st. 1, 2. i 4. ovog člana počinje da teče prvog narednog dana:\n1) od dana kada je dužnik primio fakturu, odnosno drugi zahtev za plaćanje od poverioca koji je ispunio svoju ugovorenu obavezu; ili\n2) od dana kada je poverilac ispunio svoju obavezu, ukoliko nije moguće utvrditi dan prijema fakture ili drugog odgovarajućeg zahteva za isplatu, ili ako je dužnik primio fakturu ili drugi odgovarajući zahtev za isplatu pre nego što je poverilac ispunio svoju ugovorenu obavezu; ili\n3) od dana isteka roka za pregled predmeta obaveze, ako je ugovorom ili zakonom predviđen određeni rok za takav pregled, a dužnik je primio fakturu ili drugi odgovarajući zahtev za isplatu pre isteka tog roka, u skladu sa ugovorom; rok za pregled predmeta obaveza ne može biti duži od 30 dana od dana prijema robe ili izvršene usluge, izuzev ako je u izuzetno opravdanim slučajevima ugovoren duži rok.\nIzuzetno od stava 1. ovog člana, ugovorom između privrednih subjekata može se predvideti duži rok od 60 dana ukoliko ugovorene obaveze zahtevaju isplatu u ratama za isporučenu robu, odnosno pružene usluge, ali taj rok ne može da bude duži od 90 dana.\nAko je ugovorom između privrednih subjekata ugovoren rok iz stava 4. ovog člana, najmanje 50% novčane obaveze mora biti isplaćeno zaključno sa istekom polovine tako ugovorenog roka, a ostatak novčane obaveze do isteka tog roka.\nIzuzetno od stava 1. ovog člana, ugovorom između privrednih subjekata može se predvideti duži rok od 60 dana, uz obavezu da dužnik, odnosno primalac isporučenih dobara, odnosno pruženih usluga, obezbedi plaćanje u ugovorenom roku predajom poveriocu bankarske garancije koja sadrži klauzule: "neopoziva", "bezuslovna", "naplativa na prvi poziv bez prigovora" ili avalirane menice od strane banke kao oblik obezbeđenja za naplatu duga.\nIzuzetno od st. 1, 2. i 4. ovog člana, ugovorom između registrovanog poljoprivrednog gazdinstva ili zemljoradničke zadruge i drugog privrednog subjekta, kada je dužnik registrovano poljoprivredno gazdinstvo ili zemljoradnička zadruga mogu se ugovoriti duži rokovi u slučajevima nabavke repromaterijala za obavljanje osnovne delatnosti, i to za semenski i sadni materijal, zaštitna sredstva i đubrivo.\nUgovorom između javnog sektora i privrednih subjekata ne može se predvideti rok za izmirenje novčanih obaveza duži od 45 dana, u slučaju kada je u tom ugovornom odnosu javni sektor dužnik.\nUgovorom između subjekata javnog sektora ne može se predvideti rok za izmirenje novčanih obaveza duži od 60 dana.\nIzuzetno od stava 1. ovog člana, ugovorom između javnog sektora i privrednih subjekata može se predvideti rok za izmirenje novčanih obaveza do 90 dana u slučaju kada je dužnik Republički fond za zdravstveno osiguranje, odnosno korisnik sredstava Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje u smislu zakona kojim se uređuje budžetski sistem.\nU ugovornom odnosu iz stava 1. ovog člana, rok za izmirenje novčanih obaveza ne može biti duži od 60 dana, u slučaju kada je dužnik u tom ugovornom odnosu privredni subjekt.\nAko ugovorom iz stava 4. ovog člana nije ugovoren rok za izmirenje novčanih obaveza, dužnik je dužan, bez prethodne opomene, da izmiri novčanu obavezu u roku do 60 dana.\nRok za izmirenje novčane obaveze iz st. 1, 2, 3, 4. i 5. ovog člana počinje da teče od dana propisanog članom 3. stav 3. ovog zakona.\nPoverioci su dužni da izdate fakture i druge zahteve za isplatu, u komercijalnim transakcijama u kojima su subjekti javnog sektora dužnici, pre njihovog dostavljanja dužnicima, registruju u centralnom registru faktura.\nRegistrovanje faktura i drugih zahteva za isplatu iz stava 1. ovog člana, u centralnom registru faktura, vrši se unošenjem podataka iz fakture, odnosno drugog zahteva za isplatu, u informacioni sistem Uprave za trezor.\nInformacioni sistem Uprave za trezor registruje unete podatke iz fakture, odnosno drugog zahteva za isplatu, u centralnom registru faktura i dodeljuje toj fakturi, odnosno drugom zahtevu za isplatu, jedinstveni identifikacioni broj.\nRegistrovane fakture, odnosno druge zahteve za isplatu iz stava 3. ovog člana poverioci su dužni da dostave dužnicima u roku od tri radna dana od dana registrovanja, sa instrukcijom za plaćanje fakture, odnosno drugog zahteva za isplatu.\nMinistar nadležan za poslove finansija bliže uređuje način i postupak registrovanja faktura, odnosno drugih zahteva za isplatu, kao i način vođenja i sadržaj centralnog registra faktura.\nDužnici izmiruju novčane obaveze po fakturama i drugim zahtevima za isplatu iz člana 4a stav 1. ovog zakona, samo ako su one ispravno registrovane u centralnom registru faktura, što utvrđuju proverom u tom registru.\nIzmirenje novčanih obaveza iz stava 1. ovog člana, vrši se u rokovima utvrđenim članom 4. ovog zakona, a u skladu sa dobijenom instrukcijom za plaćanje iz člana 4a stav 4. ovog zakona.\nPoverilac ima pravo da od dužnika zahteva naknadu za kašnjenje u ispunjavanju novčane obaveze u iznosu od 20.000 dinara, za slučaj da novčana obaveza nije izmirena u rokovima utvrđenim odredbama čl. 3. i 4. ovog zakona.\nPravo na naknadu za kašnjenje u ispunjavanju novčanih obaveza u roku, ne isključuje pravo na naknadu troškova koje poverilac ima pravo da potražuje na osnovu ugovora ili drugih propisa.\nNaknada za neisplaćene novčane obaveze u roku ne obuhvata troškove izvršenja, u skladu sa zakonom kojim se uređuje izvršni postupak.\nPravo poverioca iz stava 1. ovog člana prestaje da važi u roku od tri godine od dana isteka roka dospelosti novčane obaveze.\nOdredbe ugovora koje nisu u skladu sa odredbama ovog zakona smatraju se ništavim i ne proizvode pravno dejstvo.\nNa novčane obaveze koje nisu izmirene u rokovima utvrđenim odredbama čl. 3. i 4. ovog zakona obračunava se i plaća kamata u visini utvrđenoj zakonom kojim se uređuje zatezna kamata.\nPravo na kamatu iz stava 1. ovog člana ima poverilac pod uslovom da je ispunio sve ugovorene obaveze.\nUkoliko je dužnik delimično izmirio novčane obaveze u rokovima utvrđenim odredbama čl. 3. i 4. ovog zakona, kamata iz stava 1. ovog člana obračunava se i plaća samo na neizmireni deo novčanih obaveza.\nNadzor nad sprovođenjem ovog zakona između javnog sektora i privrednih subjekata, u komercijalnim transakcijama u kojima su subjekti javnog sektora dužnici, kao i između subjekata javnog sektora, vrši Ministarstvo finansija - Odeljenje za budžetsku inspekciju (u daljem tekstu: Odeljenje za budžetsku inspekciju).\nU cilju sprovođenja nadzora iz stava 1. ovog člana, Odeljenje za budžetsku inspekciju preuzima podatke o neizmirenim obavezama javnih preduzeća iz informacionog sistema Uprave za trezor.\nBudžetska inspekcija ima pristup svim podacima centralnog registra faktura potrebnim za sprovođenje nadzora iz stava 1. ovog člana, kao i za obavljanje ostalih zakonom utvrđenih funkcija inspekcijske kontrole.\nMinistar nadležan za poslove finansija posebnim aktima bliže uređuje način i postupak vršenja nadzora iz stava 1. ovog člana, kao i način i postupak preuzimanja podataka iz stava 2. ovog člana.\nNadzor nad sprovođenjem ovog zakona u komercijalnim transakcijama između privrednih subjekata vrši Ministarstvo finansija - Poreska uprava.\nMinistar nadležan za poslove finansija donosi akt kojim uređuje način i postupak vršenja nadzora nad sprovođenjem ovog zakona u komercijalnim transakcijama između privrednih subjekata.\nSudski postupak izvršenja neizmirenih novčanih obaveza, definisanih ovim zakonom, vrši se uz primenu načela hitnosti postupanja.\nPredlog o izvršenju koji poverilac podnosi sudu sačinjava se u skladu sa zakonom kojim se uređuje izvršenje i obezbeđenje.\nIzvršni poverilac u predlogu za izvršenje ima pravo da zahteva naknadu za kašnjenje u ispunjavanju novčane obaveze u iznosu propisanom članom 5. ovog zakona.\nSud je u obavezi da po službenoj dužnosti, po donošenju pravnosnažnog rešenja o izvršenju koja se odnose na obaveze iz komercijalnih transakcija između privrednih subjekata, isto dostavi organu koji vrši nadzor nad primenom ovog zakona u komercijalnim transakcijama privrednih subjekata, radi pokretanja prekršajnog postupka.\nNa sva pitanja koja nisu posebno uređena ovim zakonom, shodno se primenjuju odredbe zakona kojim se uređuju obligacioni odnosi.\nNovčanom kaznom od 100.000 do 2.000.000 dinara kazniće se za prekršaj pravno lice, odnosno privredni subjekt ili subjekt javnog sektora, koji ne izmiri novčane obaveze u rokovima utvrđenim ovim zakonom (čl. 3. i 4. ovog zakona).\nNovčanom kaznom od 10.000 do 500.000 dinara kazniće se za prekršaj preduzetnik koji ne izmiri novčane obaveze u rokovima utvrđenim ovim zakonom (čl. 3. i 4. ovog zakona).\nNovčanom kaznom od 10.000 do 150.000 dinara kazniće se za prekršaj fizičko lice koje je nosilac poljoprivrednog gazdinstva u smislu zakona kojim se uređuje poljoprivreda i ruralni razvoj, a koje ne izmiri novčane obaveze u rokovima utvrđenim ovim zakonom (čl. 3. i 4. ovog zakona).\nNovčanom kaznom od 5.000 do 150.000 dinara kazniće se za prekršaj odgovorno lice u javnom sektoru, ukoliko subjekt javnog sektora kojim rukovodi ne izmiri novčane obaveze u rokovima utvrđenim u članu 4. ovog zakona.\nNovčanom kaznom od 5.000 do 150.000 dinara kazniće se za prekršaj zastupnik privrednog društva, zadruge i ostalih pravnih lica osnovanih u skladu sa posebnim zakonom, ukoliko ta pravna lica ne izmire novčane obaveze u rokovima utvrđenim u čl. 3. i 4. ovog zakona.\nNovčanom kaznom od 100.000 do 2.000.000 dinara kazniće se za prekršaj pravno lice, odnosno privredni subjekt ili subjekt javnog sektora, ako ne registruje izdate fakture i druge zahteve za isplatu u centralnom registru faktura (član 4a ovog zakona).\nNovčanom kaznom od 5.000 do 150.000 dinara kazniće se za prekršaj odgovorno lice u javnom sektoru, ukoliko subjekt javnog sektora kojim rukovodi izmiri novčanu obavezu po fakturi i drugom zahtevu za isplatu, koji nisu registrovani u centralnom registru faktura (član 4b ovog zakona).\nOdgovorno lice iz st. 4. i 7. ovog člana je ministar za ministarstvo, nadležni pokrajinski sekretar za pokrajinski sekretarijat, gradonačelnik za grad, predsednik opštine za opštinu, direktor za javno preduzeće, odnosno rukovodilac drugog subjekta javnog sektora.\nOdredbe ovog zakona primenjuju se na ugovorne odnose u komercijalnim transakcijama koji su zaključeni od 31. marta 2013. godine.\nOdredbe ovog zakona primenjuju se i na komercijalne transakcije čija realizacija nije započeta do 31. marta 2013. godine, a koje proističu iz ugovornog odnosa zaključenog pre dana iz stava 1. ovog člana.\nRealizacija komercijalne transakcije nije započeta ukoliko nije izvršena isporuka dobara, niti je pružana ugovorena usluga.\nOdredbe ugovora iz stava 2. ovog člana moraju se uskladiti sa odredbama ovog zakona najkasnije do 31. marta 2013. godine.\nAkte iz čl. 8. i 9. ovog zakona ministar nadležan za poslove finansija doneće u roku od 60 dana od dana stupanja na snagu ovog zakona.\nOdredbe ovog zakona ne primenjuju se do 1. januara 2014. godine, na privredne subjekte koji su u postupku restrukturiranja, u skladu sa zakonom kojim se uređuje restrukturiranje, u komercijalnim transakcijama u kojima su ovi privredni subjekti dužnici.\nNa Republički fond za zdravstveno osiguranje, odnosno korisnika sredstava Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje u smislu zakona kojim se uređuje budžetski sistem ne primenjuju se odredbe člana 4. stav 2. ovog zakona do 1. januara 2015. godine.\nZa subjekte javnog sektora iz stava 1. ovog člana uvodi se postepeno skraćivanje roka za izmirenje novčanih obaveza u ugovornom odnosu sa privrednim subjektima, a u slučaju kada su subjekti javnog sektora dužnici.\nRokovi koji će se primenjivati na subjekte iz stava 1. ovog člana do potpune primene odredbe člana 4. stav 2. ovog zakona su:\n1) od 31. marta 2013. godine do 31. decembra 2013. godine - rok za izmirenje novčanih obaveza ne može biti duži od 150 dana;\n2) od 1. januara 2014. godine do 31. decembra 2014. godine - rok za izmirenje novčanih obaveza ne može biti duži od 120 dana;\n3) od 1. januara 2015. godine u potpunosti se primenjuje odredba člana 4. stav 2. ovog zakona.\nOvaj zakon stupa na snagu osmog dana od dana objavljivanja u „Službenom glasniku Republike Srbije", a primenjivaće se od 31. marta 2013. godine.\nOdredbe Zakona o izmenama i dopunama Zakona o rokovima izmirenja novčanih obaveza u komercijalnim transakcijama koje nisu ušle u prečišćen tekst („Službeni glasnik RS", broj 68/15)\nAkte iz čl. 4. i 5. ovog zakona ministar nadležan za poslove finansija doneće u roku od 60 dana od dana stupanja na snagu ovog zakona.\nDo početka primene akata iz stava 1. ovog člana primenjivaće se akti doneti na osnovu Zakona o rokovima izmirenja novčanih obaveza u komercijalnim transakcijama („Službeni glasnik RS", broj 119/12).\nOdredbe ovog zakona primenjuju se na ugovore između subjekata javnog sektora koji su zaključeni od 1. januara 2016. godine.\nOvaj zakon stupa na snagu osmog dana od dana objavljivanja u „Službenom glasniku Republike Srbije".\nOdredbe Zakona o izmenama i dopunama Zakona o rokovima izmirenja novčanih obaveza u komercijalnim transakcijama koje nisu ušle u prečišćen tekst („Službeni glasnik RS", broj 113/17)\nPropis iz člana 3. ovog zakona (novododati član 4a stav 5.) ministar nadležan za poslove finansija doneće u roku od 30 dana od dana stupanja na snagu ovog zakona.\nTIMER: 0.5 sec


Rukometni klub Spartak Vojput - Poraz od Partizana - spartak, partizan, partizana, nisu, minuta\nPartizan:A. Milenković, Radivojević 1, Banduka 5, Ivanović 2, Milutinović, Radovanović 1, Radivojević, Padežanin 2, Minić 2, Nešić, Ilić, Trnavac, V. Milenković 1, Stevanović 6, Micić 1, Šotić 6.\nRukometaši Spartaka nisu iskoristili mogućnost da se pobedom u pretposlednjem kolu ligaškog dela uključe u borbu za plej of. U derbi meču u sjajnoj atmosferi pred skoro 1.000 gladalaca poraženi su od Partizana sa 27:24 kojisu ovom pobedom osigurali mesto među četiri najbolje ekipe u prvenstvu i borbu za prvaka.\nSubotičani nisu uspeli da ponove igru koja ih je krasila u većem delu prvenstva, uticala je na mlade momke možda i atmosfera u Hali koja je bila prava sportska sa podrškom za oba kluba. Rukovodstvo kluba se potrudiloda ponovo iznenadi posetioce na utakmici, koji su ovom prilikom u poluvremenu mogli da se besplatne posluže sa kobasicama u lepinji i sokovima. Podeljeno je i 50 majica sa grbom klubaa sve u cilju popularizacije rukometa kao sporta i RK Spartak koji je ove sezone napravio pravi podvig uključivši se u borbu za plej of uprkos ogromnim problemima na početku sezone. Uz pomoć Grada i ambicioznih ljudi iz kluba i prijatelja klubaostvaren je veliki uspeh.\nNa prvi gol se čekalo skoro četiri minuta, nakon čega su igrači Partizana poveli sa 3:1. Usledilo je par tehničkih gešaka domaćih, da bi crno-beli preko Stevanovića u 16. minutu povećali prednost na tri gola, 3:6. Požrtvovanom igrom Spartak je par puta prilazio na gol zaostatka, 5:6, 7:8, 8:9, ali zbogneketehničkegreškeili slabe realizacije u tim momentima nisu uspevali da poravnaju rezultat. Novu priliku za izjednačenje imali su u 27 minutu nakon što je Peić Željko smanjio na 10:11. Umesto poravnanja, Partizan je golovima Radovanovića i Banduke ponovo imao tri gola viška, 10:13. U poslednjem minutu prvog dela publika je videla tri brza gola, pa se na odmorotišlo sa prednođću beograđana od 14:12.\nSlična situacija viđena je i u drugom delu meča. Kada god bi Spartak prišao na gol zaostatkausledili bi problemi u igri domaćih ili brz odgovor Partizana. Subotičani su bili u naletu petnaest minuta pre kraja kada su golovima Kojadinovića i Petrovića stigli na 20:22 inajavili burnu završnicu. Partizan je tada pojačao odbranu, sačuvali su mrežu u narednih šest minuta a golovima radivojevića i Milenkovića povećali prednost na 24:20. Sedmim golom Kojadinovića na utakmici Spartak je pet minuta pre kraja smanjio na 23:25, ali nisu uspeli iviše od toga. Na kraju zaslužena pobeda Partizana od 27:24.\nZa najboljeg igrača utakmice proglašen je Šotić Mladen koji je postigao 6 golova. Spartak u poslednjem 22. kolu gostuje ekipi Rudara, anakon toga takmičenje nastavljaju za plasman od 5 do 8 mesta tj zabolju poziciju u Kupu u narednoj sezoni.


Seminar na temu ''Allahovo uže'' održan u Švedskoj\nNaslovnica NAJNOVIJE Islamska zajednica Seminar na temu ”Allahovo uže” održan u Švedskoj\nSeminar na temu ”Allahovo uže” održan u Švedskoj\nŠvedska – U organizaciji sportsko-kulturnog udruženja „Sabr“ i omladinskog udruženja „Mladi muslimanski uzori“ koja djeluju u Švedskoj, krajem mjeseca oktobra održan je još jedan neobičan seminar.\nNaime, u gradu Landskroni i Malmeu na jugu Švedske je 29. oktobra do 2. novembra održan četvorodnevni seminar na temu „Allahovo uže“, na kojem je glavni gost i predavač bio podpredsjednik BKZ-a Crne Gore, hfz. Abdurrahman Kujević.\nPrva tri dana seminara su protekla kroz tradicionalna islamska predavanja i druženja dok je četvrti dan seminara bio organizovan humanitarni turnir u malmom fudbalu za pomoc muslimanima Sirije. Inicijatori i organizatori ovog seminara su aktivni Bošnjaci grada Malmea i grada Landskrone koji svojim nesebičnim radom i djelovanjem pokušavaju dobrinijeti boljitku za islam i muslimane uopšteno, ali također žele i doprinijeti očuvanju bošnjačkog identiteta i kulture kod Bošnjačkog naroda na ovim prostorima.\nCilj seminara „Allahovo uže“\nJadan od glavnih ciljeva ovog seminara bio je vjersko i nacionalno osvješćivanje i odgoj Bošnjaka kroz serijal predavanja na temi – „Allahovo uže“. Kroz ovaj serijal predavanja prisutni su imali priliku slušati i naučiti mnoštvo važnih stvari vezanih za islam općenito i Kur’an, kao Allahov Govor – posebno. Kroz ovakve seminare prisutni imaju priliku povećati svoje znanje i istovremeno ojačati svoj iman kako bi se sa nadolazećim iskušenjima jače i hrabrije mogli hvatati u koštac i kako bi se više mogli žrtvovali za dobrobit islama i zajednice u kojoj žive.\nČetiri predavanja za dva dana u Landskroni\nSeminar je započet sa četiri predavanja održanih za dva dana u gradu Landskroni. Glavna tema ovih predavanja bila je ispravno vjerovanje muslimana spram Allahovog Govora – Kur’ana i propisi vezani za to. Bilo je također govora o vrijednosti poslanikovih, ajehisselam ashaba kao i o Allahovom određenju dobra i zla. Posle svakog predavanja prisutni su imali priliku da postavljaju pitanja vezana za sadržaj predavanja ili da uz diskusiju sa hafizom Kujevićem traže rješenja za neke probleme vezane za funkcijonisanje džemata.\nTri predavanja u jednom danu u Malmeu\nTrećeg dana seminara hafiz Kujević je bio gost i predavač u džematu u Malmeu gdje je održao tri predavanja na temu Edeba Poslanika alejhisselam spram njegovih ashaba. Kao i uobičajeno, prisutni su bili u pilici postavljati pitanja i tražiti objašnjenja za eventualne nejasnoće neposredno nakon predavanja.\nDruženja sa hafizom Kujevićem\nNakon predavanja i pitanja i odgovora svaki dan seminara je završavan zajedničkim druženjem prisutnih sa hafizom Kujevićem gdje su se u bratskoj atmosferi, uz kahvu i kolače diskutirala mnoga važna pitanja po Bošnjake i njihove institucije kao i važnost pomoći svih Bošnjackih pojedinaca i organizacija na tom putu.\nHumanitarni turnir u malom fudbalu za pomoć muslimanima Sirije\nU sklopu akcije za prikupljanje materijalnih sredstava za kupovinu auta hitne pomoći za pomoć muslimanima Sirije koja se u isto vrijeme odvijala na nivou Švedske i Danske, a koju su predvodile muslimanske humanitarne organizacije na ovim prostorima, održan je humanitarni turnir u malmom fudbalu u gradu Malmeu. Ovaj turnir je bio jedan od vidova učešća Bošnjaka Švedske u akciji za pomoć njihovoj potlačenoj braći – muslimanima Sirije!\nVelika većina učesnika na ovom turniru su bili Bošnjaci iz grada Malmea. Na turniru je učestvovalo ukupno devet ekipa i učešće svake ekipe je bilo 500 švedskih kruna ili oko 55 eura. Na turniru koji je trajao od 10 sati izjutra do 3 popodne klanjati su podne i ikindija namaz u džematu a nakon podnevskog namaza prisutnima se obratio hafiz Kujević kraćim predavanjem od oko 20 minuta. Još jedan aspekt sa turnira koji uliva nadu u bolje sutra za nas Bošnjake kao i za sve muslimane, pored dokazane humanosti i požrtvovanosti za pomoć svojoj braći jeste i to da je većina učesnika turnira obavljala namaz.\nNa ovom humanitarnom turniru je prikupljeno oko 5000 švedskih kruna. Zajedno sa sredstvima prikupljenim na turniru, Bošnjaci Švedske su uz Allahovu pomoć i dozvolu a nakon toga i uz pomoć naših vrijednih Bošnjaka širom Švedske sakupili oko 80 000 za kupovinu jednog auta hitne pomoći za Siriju i samostalno ga odplatili, elhamdulillah!\nZaključak sa seminara „Allahovo uže“\nNa osnovu utisaka dobijenih prilikom učešća na ovom seminaru možemo slobodno kazati da Bošnjaci u Švedskoj imaju kapaciteta i volje da se vjerski i nacionalno organizuju kako bi na taj način sačuvali svoj vjerski i nacionalni identitet i na ovim prostorima. Iz tog razloga apelujemo na naše vjerske i nacionalne institucije da nam pomognu da zajednički sa njima gradimo takve insitucije i u Švedskoj od čega će i Bošnjaci Švedske kao i Bošnjaci Bosne i Hercegovine i Sandžaka imati koristi.\nOrganizatori ovog seminara se srdačno zahvaljuju BKZ-u u Srbiji i Crnoj Gori koje su samim svojim postojanjem i djelovanjem doprinijeli da se jedan ovakav seminar realizuje i na području Švedske.


Strukturne reforme uslov za održanje fiskalne konsolidacije\nBeta\t 10. marta 2016. 12:20\nNajvažnija poruka ovogodišnjeg Kopaonik biznis foruma je da moraju odlučnije da se sprovode strukturne reforme koje su uslov za održanje postignute fiskalne konsolidacije, rekao je danas predsednik Saveza ekonomista Srbije Aleksandar Vlahović.\n“Ove i naredne godine moraju da budu preduzete mere koje će dovesti do toga da postignuta kratkoročna fiskalna konsolidacija postane trajna i održiva”, rekao je Vlahović agenciji Beta.\nOn je kazao da u 2015. godini nije napravljen značajan progres u strukturnim reformama i da taj zaostatak mora da se nadoknadi odlučnim merama koje će sprovoditi nova vlada.\n“Neophodno je da se odlučnije radi na racionalizaciji i efikasnosti javne uprave kako na republičkom tako i na lokalnom nivou, da se nastavi restrukturiranje javnih preduzeća i dovrši privatizacija strateški važnih preduzeća”, rekao je Vlahović.\nNakon satova, telefona, patika: Stiže “pametna” jakna…\nPrema njegovim rečima, ona preduzeća koja ne budu prodata treba da idu u stečaj ili likvidaciju kako bi se prodao bar deo njihove imovine i tako obezbedila nova radna mesta.\nVlahović je rekao da je važno da se sprovede i reforma Poreske uprave i da se unapredjue privredni ambijent.\n“Ukoliko ne bi bile preduzete sve ove važne mere na koje su ukazali učesnici Kopaonik biznis foruma vrlo brzo bi se poništili efekti postignute fiskalne konsolidacije, odnosno smanjenja budžetskog i spoljnotrgovinskog deficita i došlo bi do rasta javnog duga”, rekao je Vlahović.\nNa pitanje da li će prevremeni parlamentarni izbori usporiti neophodne strukturne reforme, on je kazao da to ne bi trebalo da se dogodi ako Srbija dobije stabilnu vladu koja “ima hrabrost i kapacitet” da preduzima odlučne mere.\nVlahović je kazao da je zadovoljan rezultatima 23. po redu Kopaonik biznis foruma, koji postaje značajan regionalni skup.\nOn je dodao da je ove godine Forum okupio oko 930 učesnika medju kojima je 125 novinara iz zemlje i regiona.\nKopaonik biznis forum organizuju Savez ekonomista Srbije i Udruženje korporativnih direktora Srbije, a pod pokroviteljstvom Vlade Srbije.\nNa tom skupu učestvuju predstavnici Vlade, privrednici, bankari, predstavnici medjunarodnih finansijskih institucija i ambasada.\nEU: Grčke finansije stabilizovane, ukinuta procedura za…\nDžordž Eliot (Meri En Evans), engleska pesnikinja\t(1819-1880)


Sastanak prvog koordinacionog tima za zaštitu Ulcinjske solane | Czip - Centar za zastitu i proucavanje ptice Crne Gore\nNa sastanku su razmatrane aktivnosti interesnih strana na zaštiti ovog područja koje su trebale biti biti odrađene u aprilu tekuće godine, shodno zaključcima okruglog stola održanog 13. marta i Međunarodne konferencije o zaštiti Ulcinjske solane održane 8. i 9. aprila.\nMinistarstvo održivog razvoja i turizma je preko inžinjerske komore obezbjedila preliminarnu informaciju o stanju Ulcinjske solane i pumpi koje trebaju biti vraćene u funkciju, a koje su prema procjenama stručnjaka u katastrofalnom stanju-pokradeni su elektromotori, trafo i razvodni ormari, dok su kod bazena solane pokradene drvene ustave, a putevi koji dolaze do njih potpuno uništeni. Vlada je već obezbjedila 40 hiljada dolara za zaštitu solane od UNDP-a, a takođe će pokriti dug solane za struju, kao i funkcionisanje pumpi narednih godinu dana.\nSolana bi se uskoro trebala naći na zvaničnoj listi Emerald staništa Bernske konvecije, dok će studija zaštite Ulcinjske solane, koja je dostavljena Opštini Ulcinj od strane Centra, uskoro biti proslijeđena Agenciji za zaštitu životne sredine i Ministarstvu održivog turizma na dalje postupanje. Opština Ulcinj je pokrenula inicijativu kod Ministarstva poljoprivrede i ruralnog razvoja da se trajno zabrani lov na solani.\nNaredni sastanak koordinacionog tima će biti održan krajem maja.


Tanjug 13. septembra 2021. 11:38\nNJU DELHI – Sumnja se da je denga groznica odgovorna za smrt desetina ljudi u indijskoj državi Utar Pradeš, otkako se pojavio prvi slučaj u septembru, a lokalne vlasti su pokrenule akciju uništavanja lokacija gde se nalaze rojevi komaraca.\nGlavni medicinski čelnik u Firozabadu, najpogođenijoj oblasti u toj državi, Dineš Kumar Premi, izjavio je za Rojters da je 58 ljudi, među kojima ima i mnogo dece, umrlo u samo u toj oblasti, čime se povećao strah da je Utar Pradeš usred najgoreg žarišta denga groznice u nekoliko godina unazad.\n„Razgovaramo o preventivnim merama, a 95 zdravstvenih kampova širom okruga već radi na suzbijanju groznice“, kazao je Premi.\nVladini zvaničnici, koji su insistirali na anonimnisti, rekli su da su mnoga deca umrla zato što su ih siromašni roditelji prvo odveli kod nadrilekara, pre nego što im se stanje pogoršalo.\nIako je denga groznica verovatni uzrok smrtonosne virusne groznice u Utar Pradešu, potvrđena su samo tri smrtna slučaja od ove bolesti, ali je u toku revizija kojom će se utvrditi da li ima još preminulih od ove bolesti, rekao je vodeći zdravstveni zvaničnik iz Utar Pradeša Ved Vrat Sing.\nEK: Novo zadravstveno telo HERA upravlja kriznim situacijama


NEVESINJE: Novi vodovod do kraja godine | Hercegovina Press\nNEVESINJE: Novi vodovod do kraja godine\nU Nevesinju je danas potpisan ugovor za realizaciju projekta izgradnje vodovoda, vrijedan 2,9 miliona KM, čime će biti riješen dugogodišnji problem ove opštine sa vodosnabdijevanjem, a građani će kvalitetnu vodu dobiti do kraja ove godine.\nUgovor su u kancelarijama „Hidroelektrane na Trebišnjici“ /HET/, u mjestu Vojine u Nevesinju, potpisali direktor Hidroelektrane /HE/ „Dabar“ Željko Zubac i predstavnici izvođača radova konzorcijuma „Investing Mostar“ i „Konstruktor inženjering“ Bileća, te „Eko-euro tima“ iz Banjaluke.\nZubac je rekao novinarima da je danas ugovoren nastavak izgradnje vodovodnog sistema, odnosno transportne mreže od objekta HE „Dabar“ do opštine Nevesinje, čime će biti obezbijeđeno kvalitetno snabdijevanje opštine vodom.\nOn je naveo da je do sada u sistem vodosnabdijevanja uloženo više od pet miliona KM i da je dovedena voda do radilišta HE „Dabar“ i svih budućih objekata ove hidroelektrane.\n„Urađen je vodozahvat na izvorištu Udbina sa komandnom zgradom, potisni cjevovod do rezervoara Ivanković zapremine 500 metara kubnih, te glavni transportni cjevovod od 17 kilometara do svih objekata“, pojasnio je Zubac.\nIzvršni direktor HET-a za proizvodnju i tehničke poslove Ilija Tamindžija istakao je da će HET i HE „Dabar“, na osnovu današnjih ugovora, uložiti osam miliona KM u sistem vodosnabdijevanja Nevesinja.\nOn je naglasio da će biti završeno vodosnabdijevanje sa izvorišta Udbina, te da je u toku projekat za izgradnju prečistača na jezeru Alagovac.\n„U proteklom periodu realizovali smo značajne projekte u Nevesinju, ali mislim da je ovaj najvažniji“, kaže Tamindžija.\nNačelnik opštine Nevesinje Milenko Avdalović dodao je da opština Nevesinje sa Vladom Republike Srpske i Evropskom investicionom bankom istovremeno gradi prečistač na jezeru Alagovac, sa kojeg se Nevesinje napaja vodom, vrijedan 870.000 evra.\n„Mislimo da ćemo tokom ove godine uraditi i perčistač i da će nam stići voda sa Udbine, tako da ćemo imati napajanje vodom sa dvije strane“, rekao je Avdalović.\nIz HET-a su ranije istakli da nastavak radova predviđa izgradnju distributivnog cjevovoda od Vojina do Nevesinja, pumpnog postrojenja na Brežinama i rezervoara kapaciteta 1.000 metara kubnih na lokalitetu Debelo brdo, odakle bi se voda gravitaciono distribuirala u mrežu.


SIPA dobila priznanje Vlade SAD - SIPA.GOV.BA\nSIPA dobila priznanje Vlade SAD\nSlužbenicima Državne agencije za istrage i zaštitu jučer su (8.02.2018. godine) u Ambasadi SAD u Sarajevu uručene zahvalnice direktora FBI-ja povodom pružene pomoći prilikom lišenja slobode i izručenja Mirsada Kandića.\nZahvalnice su uručili otpravnik poslova Ambasade SAD u BiH Paul Horowitz i rezidentni predstavnik FBI-ja John Bivona. Pored službenika SIPA-e, priznanje su dobili i službenici Ministarstva vanjskih poslova BiH, Granične policije BiH, Tužilaštva BiH i Službe za poslove sa strancima.\nOtpravnik poslova Horowitz pohvalio je međusobnu saradnju i koordinaciju sigurnosnih agencija i institucija nadležnih za provođenje zakona u BiH, kao i njihovu saradnju sa Vladom SAD i istakao da se uspješna borba protiv terorizma može postići samo zajedničkim radom.\nNapominjemo da je Mirsad Kandić lišen slobode u BiH zbog postojanja osnova sumnje da je bio umiješan u terorističke aktivnosti IDIL-a, a potom izručen Sjedinjenim Američkim Državama.


Porošenko i Vučić: Poštujemo teritorijalni integritet Srbije i Ukrajine\nSrbija i Ukrajina poštuju međusobni teritorijalni integritet\n"Srbija je poštovala i poštovaće teritorijalni integritet Ukrajine", izjavio je predsednik Srbije Aleksandar Vučić na zajedničkoj konferenciji za medije sa ukrajinskim kolegom Petrom Porošenkom u Beogradu.\n"Onako kako Ukrajina podržava teritorijalni integritet Republike Srbije, tako Srbija podržava teritorijalni integritet Ukrajine", poručio je Vučić.\nPredsednik Srbije je rekao da se nada i želi da svi problemi u Ukrajini budu rešeni na miran način i da se poštuju Minski dogovori, dodajući da je OEBS veoma važna karika u konačnom uspostavljanju mira.\nU sličnom tonu je govorio i predsednik Ukrajine Petro Porošenko.\n„Želim apsolutno jasno da kažem da poštujemo, uvažavamo teritorijalni integritet i suverenitet Srbije. Mi nismo priznali Kosovo i zauzimamo stav da problem Kosova treba da se reši kompromisom putem uvažavanja interesa Srbije," poručio je Porošenko.\nSrbija i Ukrajina na reči i delu\nOn je rekao da Kijev ulaže sve napore da se ukrajinski suverenitet obnovi na svim okupiranim teritorijama.\n"I bezuslovno računamo na podršku Srbije u vezi sa uvođenjem mirovne misije pod nadzorom Ujedinjenih nacija", naveo je Porošenko.\nDanašnji sastanak je, objasnio je Porošenko, nastavak njihovog "susreta u Turskoj u vezi sa tokom koji obezbeđuje gasom i Srbiju i Ukrajinu i celu Evropu".\n"Mogu da potvrdim da Ukrajina i Srbija nemaju nikakve probleme u bilateralnim odnosima", izjavio je ukrajinski predsednik.\nPredsednik Srbije je izneo uverenje da će u narednom periodu biti potpisan sporazum o slobodnoj trgovini između Ukrajine i Srbije.\nVučić je naveo da je trgovinska razmena Srbije i Ukrajine dostigla u 2017. godini 357 miliona dolara i izrazio nadu da će ona dostići milijardu evra narednih godina.\n"Uvereni smo da ćemo imati konstruktivan i prijateljski stav Ukrajine po pitanju našeg pristupanja Svetskoj trgovinskoj organizaciji", dodao je Vučić.\n"Negde možemo jedni drugima da pomognemo, negde ne možemo, ali je važno da naše prijateljstvo unapređujemo i da našu saradnju u različitim oblastima unapređujemo", poručio je Vučić.\nPorošenko je u svom obraćanju naveo da Srbiju i Ukrajinu vezuje još jedan strateški cilj - evropske integracije. On je izrazio uverenje da će i Srbija i Ukrajina postati članice EU 2025. godine.\nVučić je primetio da je Porošenko uspešniji političar nego on.\n"On je sa velikim optimizmom najavio 2025. godinu, kojoj se nadamo obojica, ali ja to ne mogu da obećam građanima Srbije, mogu da obećam samo da ćemo raditi sve da do toga dođe, a da li će to da bude ne zavisi samo od nas. Ali ako Petro kaže da možemo 2025. sad sam i ja malo optimističniji", rekao je predsednik Srbije.\nDvojica predsednika iznela su ocene da Srbija i Ukrajina jedna drugu smatraju izrazito prijateljskim i bliskim zemljama.\n"Meni nije potreban prevod kada gospodin Aleksandar govori na srpskom, za mene je to izuzetno važno, zato što je to još jedna potvrda koliko su bliski naši narodi", rekao je Porošenko.\nVučić je uzvratio da veruje da će uskoro "u našim gradovima, u Novom Sadu i Beogradu", biti mesta i za spomenike najpoznatijim ukrajinskim književnicima.\nPorošenko je naveo da se radi o podizanju spomenika u Novom Sadu čuvenom ukrajinskom pesniku, "ocu ukrajinske nacije" Tarasu Ševčenku.\nMinistarstvo prosvete Ukrajine dodelilo je desetak stipendija studentima iz Srbije koji žele da se školuju u Ukrajini.\nPorošenko je Vučiću poklonio Kratku istoriju Ukrajine, napominjući da je naziv knjige isti i na srpskom i na ukrajinskom, ali da je knjiga prevedena i objavljena na srpski jezik uoči njegove posete.\nNakon izjava dvojice predsednika nisu bila dozvoljena novinarska pitanja. Na ukazivanje novinara da imaju pitanja Vučić je odgovorio "sutra".\nU obraćanju medijima Vučić i Porošenko nisu pomenuli sporna pitanja, kao što su prošlogodišnje povlačenje ambasadora dve zemlje na konsultacije i učešće srpskih državljana na strani proruskih pobunjenika u borbama na istoku Ukrajine.\nAmbasador Ukrajine pozvan na konsultacije u Kijev\nPredsednik Ukrajine Petro Porošenko i predsednik Srbije Aleksandar Vučić prethodno su razgovarali oko sat vremena u Palati Srbija u Beogradu.\nNakon plenarnog sastanka delegacija Ukrajine i Srbije, koje su predvodili Porošenko i Vučić, potpisan je Sporazum kojim se državljanima Ukrajine ukidaju vize. Taj dokument potpisali su ministri spoljnih poslova Srbije i Ukrajine Ivica Dačić i Pavlo Klimkin. Takođe je potpisan i Protokol između Uprave carine Ministarstva finansija Srbije i Državne fiskalne službe Ukrajine o saradnji u oblasti razmene statističkih podataka.\nU okviru posete ukrajinskog predsednika Srbiji sastali su se i srpski i ukrajinski privrednici. Predsednik Privredne komore Srbije Marko Čadež izjavio je da je činjenica da saradnja danas jeste ispod potencijala dve privrede, ali da se trgovinska razmena oporavlja u poslednje dve godine.\n"Ovaj forum je potvrda interesovanja srpskih privrednika, dokaz da ovdašnje kompanije prepoznaju potencijal velikog ukrajinskog tržišta i ukupnih ekonomskih odnosa. Danas se ovde okupilo više od 150 privrednika i 108 srpskih kompanija, članica Privredne komore Srbije iz svih sketora", naveo je Čadež.\nGeneralni sekretar i prvi potpredsednik Privredne komore Ukrajine Mihajlo Nepran izjavio je tokom obraćanja srpskim i ukrajinskim privrednicima da je Ukrajina izuzetno zainteresovana za unapređenje poslovne saradnje dve zemlje i povećanje spoljnotrgovinske razmene, od koje će, kako je rekao, korist imati i Srbija i Ukrajina.\n“Želim da srpske kompanije budu aktivnije u Ukrajini, da se privrednici iz Srbije ne plaše saradnje sa ukrajinskim kompanijama. Mogu da obećam da će im Privredna komora Ukrajine koja je najvažnija institucija za unapređenje poslovne saradnje u Ukrajini, u tome pomoći“, poručio je Nepran.\nPrva poseta ukrajinskog predsednika Srbiji\nPorošenko, koji je u prvoj zvaničnoj poseti Beogradu nakon dolaska na vlast u svojoj zemlji, 2014. godine, sastaje se i sa premijerkom Anom Brnabić i predsednicom Skupštine Srbije Majom Gojković.\nUkrajinski predsednik sastaće se tokom popodneva i sa patrijarhom Srpske pravoslavne crkve Irinejom. Oni će se sresti tokom popodneva u Patrijaršiji, rečeno je za RSE u kabinetu patrijarha.\nPoseta Porošenka došla je kao iznenađenje, barem za javnost Srbije, s obzirom da je najavljena samo dan uoči njegovog dolaska.\n"Mislim da je ova poseta ugovorena znatno ranije, verovatno u onom periodu kada je došlo do jedne vrste sukoba između vlasti u Srbiji i ukrajinskog ambasadora (Oleksandra Aleksandroviča)", kaže za Radio Slobodna Evropa (RSE) Igor Novaković, direktor istraživanja u ISAK fondu, specijalizovan za odnose između Srbije i Rusije.\nDo tenzija između zvaničnog Beograda i ukrajinskog diplomatskog predstavnika u Srbiji, koje su imale i diplomatske posledice, došlo je početkom novembra 2017. godine.\nOkidač je bio intervju ukrajinskog ambasadora u Srbiji Oleksandra Aleksandroviča BIRN-u (Balkanska istraživačka regionalna mreža), u kojem je izjavio da "Putina nije briga za Srbiju, samo vas koristi kao još jedan instrument da uništi Evropu".\nAleksandar Kravčenko: 'Novorusija naoružala srpske dobrovoljce'\nMinistarstvo spoljnih poslova Srbije je posle toga izdalo upozorenje da će, ukoliko se ukrajinski ambasador "ne vrati u okvire Bečke konvencije", preduzeti korake uobičajene u takvim slučajevima.\nUsledilo je povlačenje ambasadora obeju zemalja kući na konsultacije. Ubrzo su se, međutim, vratili na posao, lopta je nakon te epizode nekako spuštena, ali čini se da se distanca između Beograda i Kijeva nije smanjila.\n[RSE/Video, oktobar 2017.]\nIako Srbija zvanično priznaje teritorijalni suverenitet i integritet Ukrajine, uključujući i Krim, koji je Rusija anektovala pre četiri godine, odnos Srbije prema Ukrajini mnogi ocenjuju kao ambivalentan.\nMeđu njima je i Igor Novaković. Odgovor na pitanje zašto je to tako, kaže, zapravo je vrlo prost.\n"Srbiji je Rusija potrebna zbog Kosova i u tom smislu ona nastoji da se ne zamera previše Moskvi. To je očigledno i povodom niza drugih pitanja, vezanih ne samo za Ukrajinu već i kad je reč o usaglašavanju sa spoljnopolitičkim deklaracijama i merama Evropske unije, tako da u tom kontekstu Srbija pokušava da pravi određenu vrstu balansa – da direktno ne ugrožava Ukrajinu i njene interese, ali i da se ne zamera Rusiji", kaže Novaković.\nOd crne liste do Skupštine Srbije\nDirektor istraživanja u ISAK fondu odgovara i na pitanje da li kompromisno rešenje kosovskog problema koje se u Beogradu najavljuje, može posledično dovesti i do poboljšanja odnosa između Srbije i Ukrajine:\n"To najavljeno rešenje pitanja Kosova će verovatno očvrsnuti poziciju Srbije u procesu evropskih integracija, ali će zato u sledećem periodu Beograd biti suočen i sa pitanjima vezanim za poglavlje 31 posvećeno usaglašavanju spoljne politike Srbije sa spoljnom politikom Evropske unije (EU), odnosno, sa zajedničkim merama koje EU primenjuje prema trećim zemljama."\nNovaković ističe da u ovom momentu, a ne znači da će to biti i tada, EU primenjuje sankcije prema pojedincima i entitetima iz Ruske Federacije.\n"Te sankcije se ovde tumače kao sankcije EU prema Rusiji i Srbija će verovatno biti uslovljena da se pridruži tim sankcijama, što će za posledicu vrlo verovatno imati pogoršanje odnosa sa Rusijom, kao što smo to već videli u slučaju Crne Gore, a što posledično može imati kao rezultat poboljšanje odnosa između Srbije i Ukrajine, ali ovo je jedan težak proces koji očekuje Beograd i pretpostavljam da će biti veoma, veoma izazovan", procenjuje Igor Novaković.\nOd posete predsednika Ukrajine Petra Porošenka Srbiji Igor Novaković ne očekuje rešavanje svih nagomilanih političkih problema između dveju zemalja, ali ako se uspostavi određeni kanal komunikacije i nivo razumevanja, to bi moglo rezultirati određenim unapređenjem njihovih odnosa ili bar smanjivanjem tenzija koje su se javljale u prošlosti.