Veliki broj investicija u Inđiji | Moj grad SM\nNaslovna SREM INĐIJA Veliki broj investicija u Inđiji\nVeliki broj investicija u Inđiji\n“Osim izgradnje fabrike, veh se prikupljaju ponude za izgradnju test staze duge 1,5 kilometar za gume koje će se tu proizvoditi. Prvobitni plan je bio da se izgradi duža staza na kojoj bi se vozile i automobilske trke, ali je kriza zbog pandemije promenila te planove”, objašnjava Gak.\nInđija, koja je već dugo godina poznata kao jedna od najpoželjnijih investicionih zona Srbije, očito pruža dobre uslove investitorima, je neki od onih koji tu već posluju najavljuju nova ulaganja.\n“Pre nekoliko dana sam potpisao rešenje o prodaji 2,5 hektara zemljišta za investiciju iz Južnoafričke Republike. Tu će raditi pedesetak zaposlenih u preradi mermera i granita za evropsko tržište”, rekao je Gak. Dodao je da se radi o firmi koja ima više rudnika mermera i granita u Južnoafričkoj Repuzblici, a odlučila je da preradu za evropsko tržište prebaci u Inđiju.\n“Kada sam pregovarao sa ovim investitorom doživeo sam ono o čemu sam sanjao pre četiri godine. Dok sam prezentovao prednosti Inđije kao investicione zone, sagovornik me je prekinuo rekavši da on ovde nije slučjano, jer su njegovi prijatelji već investirali u Inđiji i da on o našoj opštini zna sve. Samo me je zamolio da mu pokažem koja je parcela slobodna, i da krenemo u proces otuđenja zemljišta”, ispričao je Gak.\n“Stiže im još jedna proizvodna linija kakvu sada već imaju i kreću sa radovima vrlo brzo, a zaposliće novih 200 radnika. Rekli su mi da tada neće imati treću smenu, jer će planiranu proizvodnju ostvariti u prve dve smene, i time će biti zadovoljni kompanija, radnici i njihove porodice i opštine”, zaključio je Gak.\n“Počeli smo od nule, ali s velikom željom za uspehom, sa talentovanim stručnim kadrom, i postali smo lider u proizvodnji gasne opreme i gasnih postrojenja u Srbiji i okruženju. Nasi proizvodi, naročito regulatori se izvoze u sve zemlje bivše Jugoslavije, u susedne zemlje, u Rusiju, Belorusiju, Ukrajinu i Kazahstan. Trenutno smo u postupku dobijanja C znaka, tako da ćemo sigurno početi da izvozimo i u EU”, kaže za Tanjug Milena Jeremić iz “Gas teha”.\n“Gas teh” ne samo da nije otpuštao radnike tokom kovid krize, već ima stalnu potrebu za novim radnicima i odličnu saradnju sa lokalnom Tehničkom školom čiji učenici tu dolaze na praksu, jer im je posao obezbeđen.\nOva kompanije ima važnu ulogu u zaštiti Srbije od epidemije kovida, jer su izveli instalacije za gasove u obe novoizgrađene kovid bolnice, a isti posao ih očekuje i u sledećoj koja se gradi u Novom Sadu.\n“Pobeda je što smo uspeli da sa japanskim investitorom položimo kamen temeljac u trenutku kada je pandemijska kriza bila na vrhuncu, a oni nisu odustali ni od jednog evra ulaganja i ni od jednog radnog mesta. Doduše, pomerili smo polaganje kamena temeljca za nekoliko meseci, ali ako je to cena, bili smo spremni da je platimo”, istakao je Gak.\nGak u šali kaže kako će, kada planirane investicije budu završene Inđija imati manjak radnika, ali dodao kako to neće biti problem, jer ovaj sremski gradić u krugu od 40 kilometara ima tri miliona ljudi na raspolaganju.\nObjašnjava da kada brza pruga Beograd-Novi Sad bude gotova, iz ova dva grada će se stizati u Inđiju za petnaestak minuta, što znači da budući investitori neće morati da brinu za radnu snagu.\nPrethodni tekstSlobodna zona u Galeriji “Lazar Vozarević”\nSledeći tekstBoris Beker se seli u Srem?!


Samo Novi Pazar, Tutin i Preševo imaju pozitivan prirodni priraštaj u Srbiji\nNačelnica Odeljenja za demografiju Republičkog zavoda za statistiku (RZS) Gordana Bjelobrk izjavila je danas da Srbija “nikada nije imala više stanovništva starijih od 65 godina“, dok u isto vreme pada broj živorodjene dece, a u najvećem broju opština beleži se negativan prirodni priraštaj.\nPrema njenim rečima, od 168 opstina u Srbiji “samo tri imaju pozitivan prirodni priraštaj“.”To su Tutin, Novi Pazar i Preševo. Sve ostale opštine imaju negativan prirodni priraštaj, neke još od 60-tih godina prošlog veka”, kazala je Bjelobrk.\nOna je medju podatke koji rastu iz oblasti demografije, osim udela starije populacije u broju stanovnika, navela da i da se povećava “broj razvedenih brakova, kao i prosečna starost prilikom radjanja prvog deteta i radjanja dece uopšte”.\nMedju brojkama koje iz godine u godine “padaju”, Bjelobrk je navela da “pada broj stanovnika, pada broj živorodjenih, kao i udeo mlade populacije do 15 godina” u ukupnom broju stanovništva.\n“Pada broj zaključenih brakova, koji je u vezi sa starosnom strukturom stanovništva. Najveći uticaj na to imaju migracije, odnosno odlazak mladog stanovništva u inostranstvo, što indirektno utiče na pad broja rodjenih”, rekla je Bjelobrk.


Otvaranje šoping centra Promenada u Novom Sadu - Retail Serbia\nOtvaranje šoping centra Promenada u Novom Sadu\nUskoro sledi otvaranje najvećeg šoping centra u našoj zemlji – Promenada Novi Sad.\nSvečano otvaranje najavljeno je za 15. novembar u 12 časova, uz program koji će pratiti karnevalska atmosfera, mnogi muzičari i animatori, dok je za 16h najavljen Photo corner u kome će posetioci imati priliku da se slikaju i ponesu foto-uspomenu sa otvaranja ovog šoping centra.\nObjekat se nalazi na uglu ulica Bulevar oslobođenja i Bulevar cara Lazara u Novom Sadu. Ukupna izgrađena površina ovog šoping centra iznosiće 150.000 kvadratnih metara. U okviru navedenog prostora čak 48.000 kvadratnih metara predstavljaće prostor za izdavanje. Izgradnja se bliži kraju, trenutno se radi na izgradnji 3 košarkaška terena i uređenju zemljišta u neposrednoj okolini šoping centra u vidu ulepšavanja pejzaža, sađenja zelenila, kreiranja pešačkih staza i potrebne javne rasvete. O veličini ovog projekta govori i podatak da je u prvu fazu uloženo 128 miliona evra što govori u prilog činjenici da zahvaljujući ulaganjima Novi Sad sve više napreduje i postaje sve atraktivniji investitorima.\nNovi šoping centar pružiće bogatu ponudu svojim posetiocima i na jednom mestu objediniće brendove Inditex grupacije koje čine Zara, Massimo Dutti, Zara Home, Oysho, Pull and Bear i Bershka, zatim brendovi LPP grupacije – Mohito, Sinsay i Reserved. Zanimljivo je napomenuti da će se iz LPP grupacije brand Mohito prvi put pojaviti na našem tržištu. U Promenadi će se naći i LC Waikiki kao i Fashion Company i Sportina sa svojim brendovima. U ponudi će se naći i mnogobrojni sportski brendovi među kojima su Intersport, Sport Vision i N Sport, kao i prodavnice namenjene najmlađima poput Jungle baby-ja, Dexy Co Kids-a i Pertini-a. Bogatu ponudu Promenade upotpuniće supermarket Univerexport i najmoderniji Cineplexx bioskop sa najvišim kvalitetom projekcije, a ono u čemu će posetioci dodatno uživati jeste mnoštvo lokalnih kafića i restorana kao što su Loft, Walter, Brunch, Modena i mnogi drugi.\nSrbija,\tNovi Sad,\tŠoping centri,\tPromenada,\totvaranje\nDatum poslednje izmene 06 novembar 2018


Seriji „Kljun“ u Kanu nagrada publike – RASEJANJE.info\n14.10.2021 15.10.2021 Katarina\tfestival serija, Francuska, Jelena Gavrilović, Ljubica Luković, Matija Dragojević, nagrada publike, serija Kljun\nSrpska serija „Kljun“ čije su dve epizode u nedelju prikazana na međunarodnom festivalu serija u Kanu („Canneseries“) dobila je nagradu publiku na svečanom uručenju nagrada u Kanu, 13. oktobra. U ime ekipe, nagradu su primili scenaristi Matija Dragojević i Ljubica Luković i rediteljka Jelena Gavrilović. Veći deo ekipe nije mogao da prisustvuje festivalu zbog strogih epidemioloških mera, koja važe u Francuskoj.\nSerija je rađena po scenariju Matije Dragojevića i Ljubice Luković, u režiji Jelene Gavrilović i Uroša Tomića… Uloge tumače Ivana Vuković, Stefan Vukić, Ljiljana Blagojević, Mićko Ljubičić, Filip Đurić, Nataša Tapušković, Mirko Vlahović, Ivana V. Jovanović, Ljubiša Milišić, devojčica Drena Mršić. Kreativni producent i saradnik na scenariju je Srđan Dragojević, direktor fotografije je Dušan Grubin, kompozitor Vladimir Pejković a montažu potpisuje Nemanja Ćeranić. Izvršni producent serije je Delirium Films.\n← Donatorski ručak za obnovu kapele srpskog manastira u Nici\nPromocija Beograda i Srbije →


Počela gradnja brze pruge i na delu od Novog Sada do Kelebije - 22.11.2021, Sputnik Srbija\nPočeli su radovi na deonici Novi Sad–Kelebija u okviru projekta brze pruge Beograd–Budimpešta. Predsednik Aleksandar Vučić poručio je će brza pruga kroz Srbiju... 22.11.2021, Sputnik Srbija\nSimboličnim pritiskom na dugme počeli su radovi na izgradnji nove deonice brze pruge Beograd–Budimpešta.Obnova železničke pruge Beograd–Budimpešta doprineće jačanju vrednosti i značaju Mađarske i Srbije, stvoriće nova radna mesta i približiće još više dva glavna grada i dve zemlje, izjavio je u Novom Sadu ministar spoljnih poslova i trgovine Mađarske Peter Sijarto.Naglasio je da će Mađarska uskoro početi izgradnju svoje deonice pruge i najavio da bi radovi trebalo da budu završeni do 2025. godine, prenosi RTS.Predsednik Aleksandar Vučić izjavio je da će deonica brze pruge od Novog Sada do Subotice i granice sa Mađarskom kod Kelebije, koja je danas počela da se gradi, biti završena pre kraja 2024. godine i poručio da će Srbija nastaviti da se razvija i menja na bolje.Vučić je rekao da ćemo se već za dva meseca voziti prvom deonicom brze prugom kroz Srbiju, od Beograda do Novog Sada samo pola sata.Istakao je da je naša zemlja zagledana napred i da spremno dočekuje budućnost, kao i da znamo šta sve moramo da uradimo da bismo se potpuno spremili za budućnost.Predsednik je rekao je brza pruga veoma važna za budućnost i da će ona biti završena, od Beograda do mađarske granice, za tačno tri godine."Gradnja brze pruge značiće i viši standard za građane"Vučić kaže da će gradnja brze pruge značiti i viši standard za građane i veće plate i značiti bolju budućnost za našu decu.Kako je rekao, brza pruga će mnogo toga promeniti u Vojvodini, gde su tokom devedesetih i dvehiljaditih godina zatvorene gotovo sve fabrike. Poručio je da sada treba sve to obnoviti i da sada građani mogu da vide u Novom Sadu i Vojvodini kako stalno niču velelepne fabrike.Ne postoji evropski forum na kome Sijarto i Orban nisu najhrabriji u podršci Srbiji na evropskom putu u svim oblastima, dodao je Vučić.Za samo dva sata i pet minuta od Novog Sada do BudimpešteDodao je da će zbog brze pruge građanima Srbije Budimpešta biti bliža od Beča i da će samo za dva sata i pet minuta moći da stignu od Novog Sada do Budimpešte.Vučić je zahvalio građanima što veruju u bolju i uspešniju Srbiju i poručio da će Srbija nastaviti da se menja i da će svi biti ponosni na našu zemlju i verovati u budućnost svoje dece u Srbiji.Kaže i da će u Novom Sadu biti izgrađena velika i moderna železnička stanica za brzu prugu, kao i da će ukupno na trasi od Novog Sada do mađarske granice biti izgrađeno ukupno 49 podvožnjaka, nadvožnjaka i sličnih objekata.Obeležavanju početka radova prisustvovali su i ambasadorka Kine u Srbiji Čen Bo, ministar građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Tomislav Momirović, predsednik Skupštine Vojvodine Ištvan Pastor, predsednik Pokrajinske Vlade Igor Mirović i gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević.Komercijalni ugovor o modernizaciji i rekonstrukciji železničke veze između Srbije i Mađarske na teritoriji Srbije za deonicu Novi Sad–Subotica–državna granica kod Kelebije, vredan 943 miliona evra 2018. godine potpisali su Infrastruktura železnice Srbije i konzorcijum kineskih kompanija "Čajna rejlvej internešenel" - "Čajna komjunikejšn konstrakšn kompani".Ovaj projekat biće finansiran iz kredita koji je dala kineska Eksim banka.Posao izgradnje pruge za velike brzine na ovoj deonici obuhvata trasu dvokolosečne pruge i stanice sa objektima na pruzi, rekonstrukciju i modernizaciju železničkih čvorova Novi Sad, Vrbas i Subotica, denivelaciju ukrštanja pruge sa drumskim i pešačko-biciklističkim stazama, kao i ugradnju elektrotehničke infrastrukture koja omogućava bezbedno odvijanje saobraćaja projektovanim brzinama i uvođenje evropskog sistema upravljanja železničkim saobraćajem.Projektom je planirana rekonstrukcija devet železničkih stanica, (Novi Sad, Sajlovo, Kisač, Stepanovićevo, Zmajevo, Bačka Topola, Žednik, Naumovićevo i Subotica), kao i tri nove stanice sa staničnim kapacitetima (Rumenka, Vrbas i Lovćenac).U Vrbasu će biti izgrađen i vijadukt dužine 1,6 kilometara.Do marta naredne godine trebalo bi da bude puštena u saobraćaj deonica brze pruge ka Mađarskoj od Beograda do Novog Sada.Na tom delu železnice u toku su radovi na deonicama od Beograda do Stare Pazove u dužini od 34,5 kilometara na kojoj rade kineske kompanije, kao i na relaciji Stara Pazova–Novi Sad u dužini od 40,4 kilometra koju gradi ruski RŽD Internešnel.\nekonomija, srbija, vučić, srbija – ekonomija, saobraćaj i infrastruktura\n15:31 22.11.2021 (Osveženo: 15:35 22.11.2021)\n© Tanjug / NENAD MIHAJLOVICPočetak gradnje brze pruge i na delu od Novog Sada do Kelebije\nPočeli su radovi na deonici Novi Sad–Kelebija u okviru projekta brze pruge Beograd–Budimpešta. Predsednik Aleksandar Vučić poručio je će brza pruga kroz Srbiju biti gotova za tri godine.\nSimboličnim pritiskom na dugme počeli su radovi na izgradnji nove deonice brze pruge Beograd–Budimpešta.\nObnova železničke pruge Beograd–Budimpešta doprineće jačanju vrednosti i značaju Mađarske i Srbije, stvoriće nova radna mesta i približiće još više dva glavna grada i dve zemlje, izjavio je u Novom Sadu ministar spoljnih poslova i trgovine Mađarske Peter Sijarto.\n"Mi, Mađari i Srbi odlučujemo na osnovu naših nacionalnih interesa i odlučili smo da i mi želimo da imamo korist od novog svetskog poretka koji se rađa na istoku. Obe zemlje imaju sa Kinom saradnju na pragmatičnim osnovama i na bazi međusobnog interesa i obe mnogo profitiraju od toga, isto kao što će obe zemlje da profitiraju od izgradnje brze pruge Budimpešta–Beograd", rekao je Sijarto.\nNaglasio je da će Mađarska uskoro početi izgradnju svoje deonice pruge i najavio da bi radovi trebalo da budu završeni do 2025. godine, prenosi RTS.\nPredsednik Aleksandar Vučić izjavio je da će deonica brze pruge od Novog Sada do Subotice i granice sa Mađarskom kod Kelebije, koja je danas počela da se gradi, biti završena pre kraja 2024. godine i poručio da će Srbija nastaviti da se razvija i menja na bolje.\nVučić je rekao da ćemo se već za dva meseca voziti prvom deonicom brze prugom kroz Srbiju, od Beograda do Novog Sada samo pola sata.\n"Ako ne razmišljate o budućnosti ne možete da je imate, rekao je Džon Gosvordi", rekao je Vučić.\nIstakao je da je naša zemlja zagledana napred i da spremno dočekuje budućnost, kao i da znamo šta sve moramo da uradimo da bismo se potpuno spremili za budućnost.\nPredsednik je rekao je brza pruga veoma važna za budućnost i da će ona biti završena, od Beograda do mađarske granice, za tačno tri godine.\n"Za tačno tri godine imaćemo izgrađenu brzu prugu do Mađarske, to je pre kraja 2024. godine, dok će Mađari svoju deonicu od Srbije do Budimpešte završiti u prvoj polovini 2025. godine. To je sutra, tu, za samo tri godine. Decenijama nismo znali šta su pristojan voz i pruga i retko su koristili železnicu", naglasio je Vučić.\n"Gradnja brze pruge značiće i viši standard za građane"\nVučić kaže da će gradnja brze pruge značiti i viši standard za građane i veće plate i značiti bolju budućnost za našu decu.\nKako je rekao, brza pruga će mnogo toga promeniti u Vojvodini, gde su tokom devedesetih i dvehiljaditih godina zatvorene gotovo sve fabrike. Poručio je da sada treba sve to obnoviti i da sada građani mogu da vide u Novom Sadu i Vojvodini kako stalno niču velelepne fabrike.\n"Danas smo požurili i jurimo da to vreme nadoknadimo i preteknemo one koji su pre bili uspešniji od nas. Hvala Sijartu na mudrom govoru. Tačno je da se snalazimo i imamo pragmatičan i racionalan pristup sa Kinom i Mađarskom, ali bih dodao da osim takvog pristupa osećamo iskreno prijateljstvo i bratstvo sa ovim narodima. Da nije bilo Orbana i Sijarta, mi ne bismo imali ovako dobre odnose, osećamo mnogo više od pragmatičnog pristupa od kojeg imamo samo interese", naglasio je Vučić.\nNe postoji evropski forum na kome Sijarto i Orban nisu najhrabriji u podršci Srbiji na evropskom putu u svim oblastima, dodao je Vučić.\n© Tanjug / NENAD MIHAJLOVICPočetak gradnja brze pruge i na delu od Novog Sada do Kelebije\nPočetak gradnja brze pruge i na delu od Novog Sada do Kelebije\nZa samo dva sata i pet minuta od Novog Sada do Budimpešte\nDodao je da će zbog brze pruge građanima Srbije Budimpešta biti bliža od Beča i da će samo za dva sata i pet minuta moći da stignu od Novog Sada do Budimpešte.\nVučić je zahvalio građanima što veruju u bolju i uspešniju Srbiju i poručio da će Srbija nastaviti da se menja i da će svi biti ponosni na našu zemlju i verovati u budućnost svoje dece u Srbiji.\nKaže i da će u Novom Sadu biti izgrađena velika i moderna železnička stanica za brzu prugu, kao i da će ukupno na trasi od Novog Sada do mađarske granice biti izgrađeno ukupno 49 podvožnjaka, nadvožnjaka i sličnih objekata.\nObeležavanju početka radova prisustvovali su i ambasadorka Kine u Srbiji Čen Bo, ministar građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Tomislav Momirović, predsednik Skupštine Vojvodine Ištvan Pastor, predsednik Pokrajinske Vlade Igor Mirović i gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević.\nKomercijalni ugovor o modernizaciji i rekonstrukciji železničke veze između Srbije i Mađarske na teritoriji Srbije za deonicu Novi Sad–Subotica–državna granica kod Kelebije, vredan 943 miliona evra 2018. godine potpisali su Infrastruktura železnice Srbije i konzorcijum kineskih kompanija "Čajna rejlvej internešenel" - "Čajna komjunikejšn konstrakšn kompani".\nOvaj projekat biće finansiran iz kredita koji je dala kineska Eksim banka.\nPosao izgradnje pruge za velike brzine na ovoj deonici obuhvata trasu dvokolosečne pruge i stanice sa objektima na pruzi, rekonstrukciju i modernizaciju železničkih čvorova Novi Sad, Vrbas i Subotica, denivelaciju ukrštanja pruge sa drumskim i pešačko-biciklističkim stazama, kao i ugradnju elektrotehničke infrastrukture koja omogućava bezbedno odvijanje saobraćaja projektovanim brzinama i uvođenje evropskog sistema upravljanja železničkim saobraćajem.\nProjektom je planirana rekonstrukcija devet železničkih stanica, (Novi Sad, Sajlovo, Kisač, Stepanovićevo, Zmajevo, Bačka Topola, Žednik, Naumovićevo i Subotica), kao i tri nove stanice sa staničnim kapacitetima (Rumenka, Vrbas i Lovćenac).\nU Vrbasu će biti izgrađen i vijadukt dužine 1,6 kilometara.\nDo marta naredne godine trebalo bi da bude puštena u saobraćaj deonica brze pruge ka Mađarskoj od Beograda do Novog Sada.


Najnovija verzija Paganija Zonde košta 15 miliona eura - informativa.ba\nAuto Najnovija verzija Paganija Zonde košta 15 miliona eura\nNajnovija verzija Paganija Zonde košta 15 miliona eura\nJedan od najpoželjnijih automobila na svijetu svakako je Pagani Zonda, a da se kojim slučajem ovaj hiperautomobil više ne proizvodi, mogle bi se eventualno razumjeti cijene od nekoliko miliona eura, po kojima se prodaju.\nMeđutim, i nakon osamnaest godina proizvodnje Pagani nije prestao proizvoditi posebne verzije. Tako da za posljednju verziju Zonde, s kodnim imenom HP Barchetta, traže petnaest miliona eura.\nOd astronomske cijene nevjerovatnija je još samo činjenica kako su sva tri planirana primjerka već prodana. HP Barchettu pogoni 6,0-litreni biturbo motor V12 koncepcije, koji raspolaže s 800 konja, a na zadnje gume pogon se prenosi šesterostepenim mjenjačem.


Više od 13 godina\ni pravna analiza\nAlfa Real Estate je mlada firma koju čine vrhunski profesionalci iz oblasti procena vrednosti nekretnina sa više od 13 godina iskustva stečenog u međunarodnim proceniteljskim kućama i bankama. Mi smo eksperti u oblasti procena vrednosti nekretnina i investicionog savetovanja, ali pružamo i integrisane savetodavne usluge u oblasti nekretnina.\nNaš tim lokalnih eksperata pruža savete o vrednosti nepokretnosti za sve tipove komercijalnih i stambenih nepokretnosti.\nNaši eksperti su članovi Kraljevske organizacije stručnjaka (Royal Institution of Chartered Surveyors - RICS), tako da su naše procene usklađene sa RICS globalnim proceniteljskim standardima, kao i sa Međunarodnim proceniteljskim standardima koje objavljuje Savet za međunarodne proceniteljske standarde. Članovi našeg tima su lokalno licencirani da vrše procene u skladu sa Zakonom o proceniteljima vrednosti nepokretnosti. Pored toga, članovi našeg tima su sudski veštaci ekonomsko-finansijske, građevinske kao i mašinske struke, tako da se naši izveštaji koriste kako u sudskim, tako i u izvršnim postupcima.\nAlfa Real Estate striktno primenjuje globalne profesionalne i etičke standarde:\nPostupati sa integritetom\nUvek pružiti visok standard usluge\nPonašati se na način koji promoviše poverenje u profesiju\nPrema drugima se odnositi sa poštovanjem\nPrilikom svih angažmana, usvojili smo praksu redovne komunikacije sa našim klijentima, kako na lokalnom, tako i na regionalnom nivou.\nSvesni smo da bez efikasne komunikacije, nikada neće biti postignut optimalni rezultat.\nZa sva pitanja, budite slobodni da nam pošaljete zahtev ili nas kontaktirate putem kontakt telefona i rado ćemo Vam odgovoriti na sva pitanja.\nBrošura i reference


Los Anđeles: "Najveći požar u istoriji", u toku evakuacija - Jutarnji GLASnik\nLos Anđeles — Više stotina ljuidi je evakuisano, a glavni autoput je zatvoren, nakon što se proširio šumski požar u severnom predgrađu Los Anđelesa.\nFoto: Tanjug / AP, Printscreen/ B92\nKako je rekao gradonačelnik Erik Garčeti, u pitanju je „najveći požar u istoriji“ tog grada.\nPožar „La Tuna“, nazvan po području kanjona gde je izbio u petak, zahvatio je 2.023 hektara i naveo zvaničnike da evakuišu više od 700 domova u severnom kraju Los Anjelesa i obližnjim gradovima Burbenk i Glendej, naveli su zvaničnici.\nZvaničnici upozoravaju na nepredvidive vetrove koji bi mogli da ih primoraju da prošire zonu evakuacije, nakon što je jedna kuća uništena danas u požaru u Los Anđelesu, prenosi Rojters.\n„Sem toga, nije bilo ikakvih gubitaka imovine“, rekao je Garčeti na konferenciji za novinare, preneo je Rojters.\nPožar je obuzdan na samo 10 odsto površine koju je zahvatio, a više od 500 vatrogasaca bori se s vatrom.\n„Za ovaj požar, koji je juče izbio, sada možemo da kažemo da je najveći požar u istoriji Los Anđelesa, u smislu površine koju je zahvatio“, rekao je Garčeti novinarima.\nTagged los anđeles, POŽAR\nPosted on 23/10/2017 23/10/2017 Author Redakcija Jutarnji GLASnik\nPosted on 17/03/2018 17/03/2018 Author Redakcija Jutarnji GLASnik\nPosted on 23/05/2017 Author Redakcija Jutarnji GLASnik


Kategorija apartmana "Plus" u starom graduStrogo se pridržavamo Airbnb-ovog novog protokola za COVID-19. Čišćenje i dezinfekcija integrisanih i ozoniranih delova stana. Smješten u privilegiranom dijelu grada (Cimavilla), ovaj ugodan i miran apartman najbolja je opcija za uživanje u Gijonu. Samo 100 metara od plaže, gradske većnice i centra grada. Udobnost, bezbednost, udobnost i pažnja na detalje su naša obeležja. Naš cilj je da vaš boravak učinimo nezaboravnim iskustvom.


Foresighter - Onlajn školovanje i obrazovanje kao broj 1 internet biznis model 2030?\nOnlajn školovanje i obrazovanje kao broj 1 internet biznis model 2030?\nKategorija: Business\t Datum kreiranja: ponedeljak, 01 maj 2017 11:39\nVISOKE TEHNOLOGIJE U ŠKOLOVANJU I OBRAZOVANJU\nPre tridesetak godina škole su počele da kupuju prve računare na kojima su učenici savladavali osnove programiranja, zadajući naloge kompjuteru da izvrši osnovne matematičke zadatke ili nalože ispisivanje zadatih znakova po tačno određenom redosledu.\nNakon tog perioda prvih kompjutera, tokom devedesetih stigli su i prvi personalni računari, a na časovima se već učilo kako da se koriste gotovi programi, uglavnom Majkrosoftovi, i njima olakšava učenje, posao i komunikacija.\nVrlo brzo je došao i trenutak kada su snažni laptopovi, smartfoni postali dostupni skoro svakom domaćinstvu, a danas je prosečan učenik do te mere tehnološki informisan i obrazovan da se obrazovanje ne može zamisliti bez interneta, društvenih mreža i informacija koje učenici tim putem dele ili ih druga lica čine dostupnim u svrhu obrazovanja.\nNove tehnologije su toliko duboko integrisane u sistem obrazovanja da se metodi edukacije prilagođavaju novim interent platformama, a čitav jedan tehnološki segment okrenut je unapređenju edukacije i njenom razvoju u budućnosti.\nViše nije bitno da izučavate društvene ili prirodne nauke, da li se bavite umetnošću ili medicinom, razmena informacija bazirana na novim tehnologijama je podjednako bitna i neophodna.\nNeminovno je da će se sistem obrazovanja sve više seliti u sajber prostor, gde će se vrlo brzo i trajno nastaniti.\nNAJVEĆA SVETSKA KOMPANIJA 2030. GODINE\nZbog toga ne čudi da mnogo futuristi smatraju da najveća svetska kompanija 2030. godine neće biti Alphabet, Facebook, Microsoft, niti Apple, a još manje ExxonMobil, BP, Walmart ili neka druga od danas top 10 svetskih kompanija, već – neka druga.\nA ta druga još uvek nije nastala, ili je eventualno u garažnoj fazi, a njena primaran delatnost će biti internet platforma za – onlajn obrazovanje. Bez klasičnih ex cathedra predavača, profesora i mentora, sa revolucionarnim metodama i pristupima učenju koje danas nisu moguće.\nVelika je verovatnoća da će baza razvoja biti današnji otvoreni onlajn kursevi i specijalizovani sajtovi poput Khan Academy, Coursera ili MIT OpenCourseWare, koji počivaju naekonomiji deljenja, biznis modelu sa najvećom perspektivom za ekspanziju.\nZbog toga ne čudi da mnogo futuristi veruju da najveća svetska kompanija 2030. godine neće biti Alphabet, Facebook, Microsoft, niti Apple, a još manje ExxonMobil, BP, Walmart ili neka druga od danas top 10 svetskih kompanija, već – NEKA DRUGA...\nPERSONALIZACIJA ONLINE OBRAZOVNIH PROGRAMA\nSamo instruktori verovatno neće svoje znanje i veštine prenostiti preko audio i video prezentacija širokom krugu polaznika, već će programi biti savršeno prilagođeni pojedincu, njegovom stepenu obrazovanja, interesovanja, mogućnosti i potrebama.\nSve bi to trebalo da rezultira mnogo većom efikasnošću, sa ciljem da se učenicima i studentima omogući više slobodnog vremena za odmor ili sticanje dodatnog znanja i veština, zavisno od ličnih afiniteta i ambicija.\nPersonlizacija obrazovnog programa je ključ efikasnosti i napretka polaznika kurseva, jer će algoritmi biti sposobni da otkriju njihove slabosti, ali i sposobnosti u isto vreme i na na bazi toga napraviti adekvatan pristup.\nDOSTUPNOST ONLINE ŠKOLOVANJA NA DALJINU\nPo toj logici stvari, internacionalno obrazovanje bi trebalo da bude dostupno znatno širem krugu ljudi. Veliki izbor univerziteta i znanja koje će se nuditi na mreži, neminovno će uticati da se mase učenika i studenata izdvoje oni sa najvećim ambicijama, spremni da uče i da naporno da rade. Školarine i cene kurseva bi trebale da budu znatno povoljnije, naročito u SAD gde je kvalitetno školovanje ozbiljna investicija, koju može relativno mali broj ljudi da priušti, bez stipendija i podizanja studentskih kredita.\nJedna od najvećih prepreka za robotizaciju obrazovanja je mogućnost socijalne interakcije mašine sa učenicima, koji kontakt je neophodan radi postizanja rezultata.\nMeđutim, iako Google naveliko razvija DeepMind, IBM svoj Votson, Amazon isporuku dronovima, veštačka inteligencija je i dalje na svojim počecima i još uvek niko nije sasvim provalio kod na kom će se zasnivati obrazovanje u budućnosti.\nTakođe veštačka inteligencija na današnjem stepenu razvoja još uvek nije u stanju da reprodukuje ni govor na nivou prosečnog čoveka, a pogotovu ne da zadovolji profesorske i predavačke standarde.\nIako iz ovog ugla sve nabrojano izgleda neverovatno, pre samo 13 godina smartphoni, brz internet, wireless i društvene mreže delovali bi još neverovatnije, pa bi istim tempom razvoja bilo za očekivati da veštačka inteligencija dosegne predviđene nivoe.


Crna Gora još ne razmatra uvođenje digitalnog eura | MINA\nNaslovnica Glavna vijest Crna Gora još ne razmatra uvođenje digitalnog eura\nPodgorica, (MINA-BUSINESS) – Centralna banka (CBCG) još nije razmatrala uvođenje digitalnog eura na crnogorsko tržište, saopšteno je iz te monetarne institucije.\nIz CBCG su kazali Dnevnim novinama da još nijesu razgovarali sa Evropskom centralnom bankom (ECB) o tom projektu, te da će digitalno plaćanje biti jedna od tema predstojećih godišnjih konsultacija.\n“Neke vlade podstiču digitalna plaćanja, jer se na taj način rješavaju ili znatno smanjuju problemi poput pranja novca, finansiranja terorizma, sive ekonomije. Na ovaj način se smanjuje i mogućnost da pojedinci budu fizički opljačkani, podstiče se razvoj finansijskog sistema, eliminišu troškovi upravljanja gotovinom”, objasnili su u CBCG, dodajući da da sa velikom pažnjom prate dešavanja u vezi sa uvođenjem digitalnog novca.\n“Prema očekivanjima ECB, odluka o daljim koracima će biti donijeta sredinom naredne godine”, rekli su predstavnici CBCG.\nOni su kazali da se prva prednost digitalnog eura ogleda u mogućnosti praćenja kretanja transakcija. Na taj način, kako su objasnili, skoro u potpunosti se onemogućava pranje novca, kao i transakcije koje se obavljaju u zoni sive ekonomije.\n“Smanjuju se i brojni troškovi, od fizičke manipulacije gotovinom do smanjenja potrebnog broja šalterskih i drugih radnika. Na ovaj način se smanjuju i transakcioni troškovi plaćanja, poput provizija. Brz razvoj IT tehnologije, mobilni telefoni i brojne aplikacije podstiče ovakve oblike plaćanja. Smanjuje se vjerovatnoća da pojedinac bude fizički opljačkan. Ne moramo sa sobom fizički nositi novac, niti razmišljati da li imamo dovoljno gotovine za obavljanje plaćanja”, rekli su u CBCG.\nOni su naveli da je riječ o vrlo pogodnom načinu plaćanja koji omogućava brz prenos novca i mogućnost korišćenja mobilnog telefona kao novčanika.\n“Bez obzira na karakteristike ili tehnologiju na kojoj bi se temeljila njegova upotreba, digitalni euro bi trebalo da bude dizajniran na način da ga svaki pojedinac može koristiti u svakodnevnom životu. Sistemi štednje i ulaganja neće se značajnije razlikovati od onih na koje smo navikli, već će se oni obavljati bez fizičkog novca, a realno je očekivati da će biti jednostavniji, jer će se moći obavljati i od kuće bez potrebe da fizički odete u banku”, rekli su u CBCG.\nOni su dodali da je predsjednica ECB-a Christine Lagarde navela da je uloga te institucije da u svakom momentu osigura povjerenje u euro.\nU CBCG su dodali da je sajber kriminal jedan od najbrže rastućih segmenata kriminala, što uvođenjem digitalne valute predstavlja dodatni izazov.\n“Zbog toga će prije eventualnog uvođenja digitalnog eura, a posebno prije njegove masovne upotrebe, biti sprovedeno testiranje svih segmenata njegove funkcionalnosti, uključujući i bezbjednosni aspekt. Sigurni smo da ECB neće autorizovati masovnu upotrebu digitalnog eura, dok ne bude potvrđen visok stepen bezbjednosti njegove upotrebe”, kazali su u CBCG.\nU CBCG su dodali da potpuni prelazak na bezgotovinsko plaćanje donosi i brojne izazove.\n“Prvo, potrebno je donijeti kompletno novu regulativu i povećati nivo finansijske i IT pismenosti. Neophodno je povećati i bezbjednost IT sistema i riješiti pitanja sajber kriminala, zaštite privatnosti, kvarova tehničkih platformi, kontinuiranog snabdijevanja strujom i protoka interneta, kao i testiranja sistema”, zaključili su u CBCG.


Stefanović demantuje: Nijedan pripadnik MUP Srbije nije u Banjaluci | BL Portal\nPotpredsjednik Vlade i ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović oštro je demantovao tvrdnje da su pripadnici MUP-a Republike Srbije bili prisutni na današnjem protestu u Banjaluci.\n“Povodom informacija koje su se pojavile u dijelu javnosti da su pripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srbije bili prisutni na demonstracijama u Banjaluci u Republici Srpskoj, želim da kažem da su svi koji to tvrde ozbiljni lažovi“, kaže Stefanović u izjavi za Tanjug.\nNijedan pripadnik MUP-a Srbije uopšte ne nalazi, niti se nalazio na teritoriji Republike Srpske – ni danas, niti u prethodnim danima, istakao je on.\n“Potpuno je očigledno da je reč o unutrašnjoj stvari Republike Srpske i Bosne i Hercegovine, u šta se Srbija ne miješa. Pozivam sve da prekinu sa izmišljotinama i sa uvlačenjem policije Republike Srbije u unutrašnje stvari drugih država”, rekao je Stefanović, prenose Večernje novosti.\nIfet Feraget, advokat Davora Dragičevića, čije hapšenje je pokrenulo protest u Banjaluci, izjavio je ranije za BHT, da “postoje informacije” da su u akciji učestvovali “i specijalci koji nisu iz Republike Srpske”.


Sutra se otvara Lidl i u Užicu – ZoomUe\nby Vesna Đurović · 10 октобра, 2018\nBEOGRAD,UŽICE-Lidl svoja vrata za kupce u Srbiji otvara sutra u 12 gradova ,među kojima je i Užice.U asortimanu ovog nemačkog trgovinskog lanca od 1500 proizvoda njih 350 biće domaće proizvodnje, najavljuju iz ove kompanije.\nU 16 radnji koje se otvaraju u 12 gradova u Srbiji radiće više od hiljadu i po ljudi. Iz Uprave kompanije Lidl tvrde da će cene biti niže, kao i da je angažovan veliki broj dobavljača iz Srbije.\n–U Lidlu će u asortimanu od 1.500 proizvoda njih čak 350 biti iz domaće proizvodnje, oni će biti ponuđeni ili kroz Lidl brendove ili kroz poznate brendove potrošačima u Srbiji. Zbog ovoga smo uspostavili saradnju sa više od 50 proizvođača i ono što bih posebno istakla to je da smo u domenu voća i povrća uspostavili saradnju sa više od 25 dobavljača koji nam omogućavaju da i u ovom segmentu imamo proizvode iz Srbije, rekla je Martina Petrović kompanije Lidl.\nPodsetimo, predsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da će Srbi voleti Lidl. Prema pisanju DW realan razlog za to postoji i nalazi se u jednostavnim proizvodima, koji se mogu kupiti za manje novca nego u drugim supermarketima. Ipak, prema istraživanju ovog portala cene artikala neće biti toliko niske kao u Nemačkoj odakle ovaj trgovinski lanac dolazi.\nNext story Obnovljena Ružića česma u Velikom parku (VIDEO)\nPrevious story Ponovo incident u Milanu Blagojeviću


Sarajevo: Nacrt budžeta KS 690 miliiona KM\nVlada Kantona Sarajevo utvrdila je danas Nacrt budžeta Kantona Sarajevo za 2016. godinu u iznosu od 690.690.000 KM o kojem bi se Skupština Kantona Sarajevo trebala izjašnjavati na novembarskoj sjednici.\nObjavljeno 28.10.2015 07:18\nPrema planiranoj dinamici i donošenjem Budžeta KS za narednu godinu u zakonom predviđenim rokovima tj. do kraja tekuće godine, bit će ispoštovan i usklađen budžetski kalendar, što će omogućiti svim budžetskim korisnicima lakši rad u planiranim i definisanim finansijskim okvirima, saopćeno je iz Press službe KS-a.\nKako su naglasili u Ministarstvu finansija, koje je predlagač ovog materijala, u ovaj budžet će do kraja godine biti unesena i razgraničena sredstva, u iznosu od oko 15 miliona KM.\nBudžet je ocijenjen kao realan, konstatovano je zaustavljanje rasta plata, veća i efikasnija kontrola rashoda te ostvarenje prihoda u skladu sa najavljenim projekcijama od strane Federalnog ministarstva finansija.\nProjekcija kreditnih zaduženja u narednoj godini kreće se u nivo ovogodišnjih. Vlada je danas utvrdila i Nacrt zakona o izvršavanju budžeta Kantona Sarajevo za 2016. godinu.\nNova uredba o obliku službene policijske iskaznice i značke\nTegeltija opredijeljen za vladavinu prava i ubrzanje EU puta\nČović: Stvoriti ambijent da sa susjedima imamo više nego dobre odnose (VIDEO)


Microsoft tužio Motorolu - Baguje.COM\nNemanja Todorovski · 4. 10. 2010.\nKompanija Microsoft izdala je zvanično saopštenje u kom se navodi da je Microsoft podneo tužbu protiv kompanije Motorola zbog narušavanja intelektualne svojine. Kako Microsoft navodi, Motorola je na svoju verziju Android telefona integrisala devet patenata na koje Microsoft polaže autorska prava. Radi se o konkretno o nekim sitnim programskim rešenjima kao što su zakazivanje sastanaka, programska obaveštenja o promeni signala i statusu baterije, sinhronizacija emailova, kalendara i kontakata.\nKao zaključak Microsoft navodi da su oni kompanija koja ulaže milijarde dolara u razvoj i kupovinu softwerskih rešenja kako bi zadovoljili svoje klijente i da je neophodno da Motorola prestane da koristi njihove patente.\nSledeći članak Film The Social Network lider na Box Office listi za prošlu nedelju\nPrethodni članak Bil Gejts na silueti u Outlooku


Evropska komisija objavila je u utorak da će digitalni kovid sertifikati Evropske unije, koji su potrebni za putovanje po bloku, biti ograničeni na period važenja od devet meseci, odnosno 270 dana od pune vakcinacije ili primanja buster doze.\nIstovremeno, usvojena su i pravila o koordinisanju sertifikata kako bi se jasno razlikovali dokazi o primljenoj primarnoj vakcinaciji od onih koji se odnose na buster doze.\nPromena sistema, koji je uveden u julu, dolazi usled strahova zbog pojave novog soja korone, omikrona, koji je naterao mnoge evropske zemlje da razmatraju ili nametnu nove mere restrikcije I zatvaranja.\n- Nova pravila će obezbediti da se mere kada je reč o putovanjima zasnivaju na najboljim dostupnim naučnim dokazima i objektivnim kriterijumima. Kontinuirana koordinacija je od suštinskog značaja za funkcionisanje jedinstvenog tržišta i pružiće jasna uputstva građanima EU u ostvarivanju njihovog prava na slobodno kretanje – izjavio je portparol EK Kristijan Vigand.\nU Komisiji kažu da se ovaj sertifikat odnosi na potrebe putovanja unutar EU, a da će “jasan I jednoobrazan period prihvatanja” sertifikata o vakcinaciji garantovati nastavak koordinacije među EU 27 kada je u pitanju tranzit ljudi.\nKako zemlje EU uvode ograničenja na putnike u pokušaju da smanje širenje soja omikron, koji se prema Svetskoj zdravstvenoj organizaciji do sada raširio u 106 zemalja sveta, evropski komesar za pravosuđe Didije Rejnders rekao je Rojtersu da je EK protiv dodatnih zahteva i da procenjuje mere.\nŠta znače nova pravila?\nNova pravila biće obavezna za 27 članica EU od 1. februara.\nPravilo može blokirati kvalifikovana većina evropskih vlada ili prosta većina članova Evropskog parlamenta, ali zvaničnici kažu da ima dovoljne podrške za to.\nOvim pravilom menja se neobavezna preporuka koju je EK iznela u novembru.\nJednom kad stupi na snagu, evropske zemlje će biti u obavezi da puste potpuno vakcinisane putnike sa validnim propusnicama na svoju teritoriju. Ipak, kao izuzetak opravdan pogoršanjem situacije, one i dalje mogu da nametnu dodatne zahteve, poput negativnih testova ili karantina, dokle god su proporcionalni.\nFoto: Cecilia Fabiano/LaPresse / Tanjug/AP\nTrenutno sedam evropskih zemalja – Italija, Grčka, Irska, Portugal, Letonija, Kipar i Austrija – traže da potpuno vakcinisani putnici iz drugih zemalja u bloku takođe imaju negativan test po dolasku. Neki, međutim, smatraju da ova mera šteti kredibilnosti evropskih propusnica, ukazuje Rojters.\n- Za slobodno kretanje u Evropi radije koristimo samo sertifikat bez dodatnih mera – rekao je Rejnders, ističući da bi dodatni zahtevi mogli biti opravdani zabrinutostima zbog širenja omikrona, ali da vlade moraju da dokažu da su one proporcionalne i nužne.\nOn je takođe ukazao da prekršajni postupci za vremenski ograničene mere nemaju smisla.\nNacionalne mere su uglavnom ograničene na praznični period, iako ih je Italija produžila do kraja januara. Britanija je u sredu objavila da će smanjiti izolaciju za pozitivne kovid slučajeve na svojoj teritoriji sa deset na sedam dana, uoči božićnih praznika, ali će nevakcinisani kontakti i dalje morati da budu u karantinu punih 10 dana, preneo je “Dejli mejl”.\nNova pravila će se takođe primenjivati samo na međunarodna putovanja, ukazuje Rojters.\nVlade će moći da imaju različite rokove trajanja kovid propusnica za pristup dešavanjima ili spoljnim aktivnostima u okviru svojih teritorija.\nNakon primanja buster doze, validnost kovid propusnice produžiće se bez postavljenog limita, jer u ovom trenutku nema dovoljno informacija o trajanju zaštite od bustera, kako je Rojtersu rekao neimenovani evropski zvaničnik.\nRaspored primarne vakcine protiv kovida u EU trenutno se sastoji od dve doze “Fajzer-Bajonteka”, “AstraZeneke” i “Moderne”, ili jedne doze “Džonsona i Džonsona”, podseća agencija.\n“Hil” navodi da je širom Evrope izdato 807 miliona digitalnih kovid sertifikata u 60 zemalja i teritorija koje koriste taj sistem.\nSTIŽE VAKCINA ZA ANTIVAKSERE Novavaks je napravljena pomoću stare i proverene metode: Evo kako funkcioniše i koje su prednosti ovog cepiva\nEvropska komisija je ukazala da je novi kriterijum za sertifikate u skladu sa uputstvima Evropskog centra za kontrolu i prevenciju bolesti, koji preporučuje uzimanje bustera šest meseci nakon inicijalne vakcinacije.\nS obzirom da na snagu stupaju od početka februara, nova pravila ostavljaju evropskim zemljama grejs period od tri meseca da “usaglase” svoju distribuciju bustera.\n- Ono što je sada potrebno je da se obezbedi da se buster kampanje odvijaju što je brže moguće, da što više građana bude zaštićeno dodatnim dozama i da naši sertifikati ostanu ključno sredstvo za putovanja i zaštitu javnog zdravlja - rekla je Rojtersu komesar za zdravlje i bezbednost hrane EU Stela Kirijakides.\nKoronavirus EU Pandemija Evropa Buster vakcine kovid sertifikati Kovid potvrde Mere Putovanja Omikron


Migranti zapalili prihvatni centar na Lampeduzi - Nova Borba\nMigranti u Đevđeliji Foto: Tanjug/Tanja Valič\nMigranti zapalili prihvatni centar na Lampeduzi\nGrupa migranata zapalila je prihvatni centar na italijanskom ostrvu Lampeduzi, ali u požaru srećom niko nije povređen, saopštili su jutros lokalni zvaničnici.\nGradonačelnica Lampeduze Đuzi Nikolini je izjavila da je sinoć zapaljena jedna zgrada centra za smeštaj izbeglica i da je policija identifikovala četvoricu muškaraca osumnjičenih za izazivanje požara, preneo je Rojters.\nPožar je započeo tako što su zapaljena četiri dušeka, a ukupna šteta još nije ustanovljena, izjavio je portparol vatrogasne službe.\nIzbeglički centar na Lampeduzi, prvom evropskom gradu u koji stignu desetine hiljada migranata koji se iz Afrike morem otisnu ka Evropi, već je dvaput delimično oštećen u požaru, 2009. i 2011. godine.\nU protekle dve godine je u Italiju brodovima i čamcima stiglo više od 320.000 migranata, a od početka godine ih je pristiglo 31.000, usled čega italijanski prihvatni centri pucaju po šavovima iako još nije ni počela letnja sezona kad stiže najveći broj migranata.\nU prihvatnom centru na Lampeduzi se migrantima uzimaju otisci prstiju i radi identifikacija.\nPrema zakonima Evropske unije, migrant mora da ostane u onoj članici EU u koju je prvu ušao, a to se određuje prema tome gde su im uzeti otisci prstiju, što izaziva proteste azilanata koji ne žele da ostanu u Italiji.


Leteli „projektili“ i gumeni meci: Sukobi policije i demonstranata u Portlandu /video/ - 09.09.2020, Sputnik Srbija\nLeteli „projektili“ i gumeni meci: Sukobi policije i demonstranata u Portlandu /video/\nU američkom gradu Portlandu ponovo su se sukobili demonstranti i policija. Policija je saopštila da su na njih demonstranti ispaljivali „projektile“, dok su... 09.09.2020, Sputnik Srbija\nsvet, vesti, protesti, portland\n22:33 09.09.2020 (Osveženo: 22:34 09.09.2020)\n© AP Photo / Noah BergerProtesti u Portlandu\nU američkom gradu Portlandu ponovo su se sukobili demonstranti i policija. Policija je saopštila da su na njih demonstranti ispaljivali „projektile“, dok su snage reda koristile gumene metke.\nTokom sukoba koji se dogodio nedaleko od zgrade gradske uprave policija je uhapsila 11 demonstranata, objavio je AP, prenosi Tanjug.\nDemonstranti i policija su počeli da se sukobljavaju još juče uveče i nastavili su sukobe danas tokom dana, a u saopštenju uprave gradske policije se navodi da su demonstranti gađali policajce „projektilima“, ne navodeći tačno o čemu je reč.\nPolicija je koristila gumene metke za rasturanje protesta povodom brutalnog policijskog ubistva Afroamerikanca Džordža Flojda u Mineapolisu koji u Portlandu traju već skoro tri meseca.\nU često nasilnim demonstracijama, ogorčeni građani su napadali policijska sedišta i zgrade federalne vlade.\nPredsednik Donald Tramp je uputio 100 pripadnika službe nacionalne bezbednosti da čuvaju zgrade američke vlade i optužio demokrate da podstiču demonstrante kako bi naneli štetu njegovim izgledima na pobedu na predstojećim predsedničkim izborima.


Evro napunio 20 godina | EurActiv Srbija\nEvro napunio 20 godina\nObjavljeno : 01.01.2019.\t Tweet\nPre tačno 20 godina 11 članica EU usvojilo je zajedničku monetarnu politiku i uvelo evro koji je danas valuta 19 članica Unije i više od 340 miliona Evropljana. Za početak se evro koristio u platnom prometu i za bezgotovinska plaćanja a tri godine kasnije novčanice i novčići evra ušli su u opticaj u zemljama zone evra koja je narasla na 12 članica jer im se u međuvremenu priključila Grčka.\n"Banknote i kovanice evra su opipljiv, svakodnevni podsetnik na slobodu, pogodnosti i prilike koje EU omogućava", istakli su u centralnoj banci zone evra koja, kako navodi, obezbeđujući stabilnost evra doprinosi ekonomskom rastu i blagostanju zemalja koje koriste jedinstvenu valutu.\nZajednička valuta je smatrana rešenjem za neprestane sporove o deviznom kursu koji su obeležili evropsku politiku posle Drugog svetskog rata i kao logični produžetak evropske bescarinske zone.\nZona evra je s godinama rasla, kao i Evropska unija.\nEU, koja je 2002. imala 15 članica, 2004. se priključilo deset mahom bivših komunističkih zemalja, 2007. su ušle Bugarska i Rumunija a 2013. Hrvatska.\nU međuvremenu je sedam od 13 "novih" članica EU zamenilo svoje valute zajedničkom. Prva je to uradila Slovenija, 2007, a sledili su Kipar i Malta 2008, Slovačka 2009, Estonija 2011, Letonija 2014. i Litvanija 2015.\nOd tih "novih" članica na evro još nisu prešle Češka, Poljska, Mađarska, Hrvatska, Rumunija i Bugarska a, prema ugovorima o pristupanju, njihova obaveza je da to urade čim budu spremne.\nIsta obaveza ne važi za "starije" članice EU i zato Britanija, koja u martu i tako izlazi iz EU, Danska i Švedska nisu u zoni evra.\nRanije ove godine Bugarska je najavila da će u roku od godinu dana tražiti prijem u tzv. čekaonicu za zonu evra (ERM II) dok je hrvatska vlada usvojila strategiju kojom se prelazak sa kune na evro planira za pet do sedam godina.\nNovo istraživanje Evropske komisije Eurobarometar pokazalo je međutim da članice EU koje nisu u zoni evra u nju baš i ne žure i 74% Čeha i više od polovine Hrvata, Poljaka i Bugara protiv je Evropske ekonomske i monetarne unije (EMU) sa jedinstvenom valutom evrom.\nIstovremeno tri četvrtine građana EU iz zemalja koje su članice zone podržava evro, najviše u Sloveniji, Luksemburgu i Estoniji (preko 80%).\nInače, prelazak na evro među građanima se najčešće povezuje sa poskupljenjima a na nivou države sa gubitkom mogućnosti da podstiču izvoz obaranjem vrednosti svoje valute i da prilagođavaju kamate radi stimulisanja poslovanja.\nDa bi nacionalne valute zamenile zajedničkom evropskom, članice EU moraju da ispune Mastrihtske kriterijume.\nTim kriterijumima predviđeno je da država koja ulazi zonu evra ne sme da ima stopu inflacije višu od proseka tri zemlje s najnižim stopama inflacije uvećanom za 1,5 procentni poen.\nKriterijumi su i stabilnost deviznog kursa, da budžetski deficit ne prelazi tri odsto bruto domaćeg proizvoda (BDP) a javni dug 60% BDP, kao i da prosečna nominalna dugoročna kamata ne prelazi za više od dva procentna poena prosek tri najuspešnije članice.\nTakođe pre formalnog uvođenja evra, članica EU mora da provede najmanje dve godine u Mehanizmu deviznih kurseva (ERM II).\nZajednička evropska valuta je zvanično sredstvo plaćanja i u nekoliko zemalja koje nisu članice zone evra (Crna Gora, Vatikan, Monako, Kosovo, San Marino, Andora).\nEvru se pripisuju zasluge za povećanje trgovine među članicama EU ali su države imale problema da se prilagode nakon što su se odrekle dva važna sigurnosna ventila - mogućnosti da obore kurs sopstvene valute da bi podstakle izvoz i prilagođavanja svojih kamatnih stopa u cilju stimulisanja poslovne aktivnosti.\nJedno delimično rešenje problema u zoni bi mogao biti centralni budžet iz kog bi se plaćali računi kada neka od članica upadne u recesiju.\nEvropski lideri su 2015. govorili o nekoj vrsti zajedničke kase a sada rade na tome da tako nešto i uspostave.\nU originalnoj postavci evra, upisanoj u Mastrihtski ugovor iz 1992, jasno je naznačeno da su ekonomska politika i potrošnja u isključivoj nadležnosti država članica i da članicama nije dopušteno da finansijski spašavaju jedna drugu.\nTaj koncept je napušten 2010, kada su finansijski jače zemlje predvođene Nemačkom dale kredite slabijim članicama čiji su dugovi postali neodrživi, pod uslovom uvođenja strogih mera štednje.\nEvropski lideri su od tada dodali nove finese i mere zaštite od krize, uključujući i evropski nadzor nad bankama. Postoji i fond za spašavanje - Evropski stabilizacioni mehanizam.\nEvropska komisija sada proverava nacionalne budžete pre nego što oni budu predati parlamentima na razmatranje.\nMožda najvažnije je bilo obećanje ECB iz 2012. da će kupovati obveznice zemalja kojima je zaduživanje preskupo, što je umirilo finansijska tržišta.\nZa dalje korake nema mnogo saglasnosti i Nemačka i druge severnoevropske zemlje, poput Holandije, opiru se deljenju rizika i potrošnji, plašeći se da će na kraju one morati da plate za igrarije u lošije vođenim ekonomijama.\nS druge strane, predsednik Francuske Emanuel Makron se založio za veliki centralni budžet, uprkos otporu.\n"Stigli smo do novog, post-mastrihtskog okvira, ali suštinski nemamo političku viziju koja objašnjava šta taj okvir zapravo jeste", kaže Lukas Gutenberg, zamenik direktora berlinskog instituta Žak Delor i nekadašnji ekonomista u ECB, prenela je agencija AP.\nEkspertski izveštaj urađen još 1977. na zahtev Evropske komisije je ocenio da bi zajedničkoj valuti bio potreban centralni buždet u iznosu od 5 do 7% BDP. Bez toga, monetarna unija je ocenjena kao "nepraktična".\nGutenberg je naveo da je jasno da je neka vrsta zajedničkog budžeta neophodna, ali i da je to "važno koliko i da institucije imaju političku ideju o tome šta zona evra treba da bude".\n"Ključna stvar je da se mi još uvek ne slažemo oko toga šta očekujemo od evra", rekao je on.\n: Hrvatska planira da uđe u zonu evra za 5-7 godina\n: EU obeležava 25 godina od samita u Mastrihtu bez pompe\n: Novčanica od 500 evra ide u istoriju\n: Deo građana zone evra još pretvara evro u staru valutu


Počinje Borkovićeva sezona iz snova! - Sportske.net\nPočinje Borkovićeva sezona iz snova!\nTakmičenje o kome je Dušan Borković godinama maštao, za koji dan postaće realnost za njega - vreme je za start Svetskog šampionata turing automobila (WTCC).\nPančevački as obavio je testove na stazama SPA Frankoršamp u Belgiji i Pol Rikar u Francuskoj.\nIako je imao manjih problema zbog svoje visine (207cm) i nemogućnosti većeg komfora u automobilu zbog strogih pravila i homologacije automobila za WTCC, Dušan kaže da može da bude zadovoljan pripremama za start sezone.\n''Velika mi je čast što ću biti u prilici da promovišem našu zemlju na svim kontinentima u ovom šampionatu. Moj tim NIS Petrol by Campos Racing zadovoljan je kako su prošla testiranja za koje nije bilo previše vremena.\nVerujem da ćemo i tim i ja biti sve bolji kako sezona bude odmicala i da ću već od Maroka biti znatno iskusniji kada je WTCC u pitanju'', rekao je Borković uoči puta u Maroko.\n''S obzirom na to da mi je učešće u WTCC ispunjenje trkačkih snova, mogu da kažem da sam već ostvario dobar deo svojih očekivanja. Iako je konkurencija vrlo jaka s velikim brojem iskusnih i sjajnih vozača, siguran sam da neću propustiti nijednu priliku za dobar plasman ako mi se bude ukazala.\nOsećam veliku podršku kako u Srbiji, tako i u zemljama u kojima smo bili pred početak sezone i to će mi svakako dati dodatnu motivaciju za svaku trku'', poručio je Borković.\nSezona WTCC 2014. startuje ovog vikenda u Maroku, što će biti prvi od 12 trkačkih vikenda na pet kontinenata. Učešće u šampionatu uzeće 23 vozača iz sedam timova.\nTitulu brani Francuz Ivan Miler, kome će ove sezone u Citroenu timski kolega biti legendarni Sebastian Loeb, devetostruki svetski šampion u reliju (WRC).


Naslovna Košarka Aleksej Nikolić ponovo u Seriji A?\nAleksej Nikolić bio je jedan od najtalentovanijih košarkaša na Balkanu, ali nije još uvijek uspio da napravi ključan korak ka velikim zvezdama.\nČlan Partizana bio je do prošle godine, ali nije uspio da se izbori za veliku minutažu ni za novi ugovor, pa je nakon pozajmice u Trevizo i povratka, raskinuo ugovor nakon čega je otišao u Gravelin.\nSada je na korak od potpisivanja ugovora sa Ređo Emilijom u Seriji A, kako su napomenuli u lokalnim medijima Ređo Emilije.\nAleksej ima 26 godina, do sada je igrao za sarajevske Sparse, Bamberg i Baunah prije nego što je stigao u Partizan.\nPrethodni tekstStanojević: U Srbiji ne smijete nikada da griješite!\nSljedeći tekstBeretini sreo Novaka na Vembliju!\nMileta 15/07/21 14:34 At Četvrtak, 15 Jula 2021, 14:34\nVeć je bio pa tu nema nekog strašnog privikavanja, želim mu sreću ponovo sa serijom a\nLale 15/07/21 15:14 At Četvrtak, 15 Jula 2021, 15:14\nDokazao se i zasluzio to mjesto\nMilvoki i drugi put odbranio svoj teren protiv Finiksa: Midlton 40...\nL.V. - 16/07/21 9:09 4\nBaskonija fantastičnim preokretom savladala Zenit\nL.N. - 19/03/21 9:59 2


Italijani čekaju Srbe, ispali Francuzi i Litvanci\nUkoliko sve bude prema očekivanju i Srbija savlada Mađarsku, rival u borbi za polufinale biće nam Italija. ’’Azuri’’ su se lakše nego što se očekivalo plasirali u četvrtfinale Evropskog šampionata pobedom nad Finskom Italijani su posao završili u...\nSrbija sigurna i protiv Belgije, u osmini finala protiv...\nKošarkaši Srbije bili su ubedljivi i u poslednjem meču grupe D i u 5. kolu Evropskog prvenstva u Istanbulu i rutinski savladali reprezentaciju Belgije – 74:54. Posle pobede Letonije protiv Turske, Srbija će u osminu finala sa prvog mesta u grupi D...\nDjordjević: Interesuje nas samo pobeda protiv Belgije\nReprezentacija Srbije igra u četvrtak od 16.15 časova protiv Belgije poslednji meč u grupi D na Evropskom prvenstvu u Istanbulu. „Orlovi“ su već obnezbedili plasman u osminu finala, samo je pitanje sa koje će pozicije u grupi u eliminacione runde....\nKošarkaška reprezentacija Srbije izgubila je danas u Istanbulu od Rusije sa 72:75 (21:18, 17:22, 13:18, 21:17) u drugom kolu Grupe D Evropskog prvenstva. Najefikasniji u selekciji Srbije bili su Boban Marjanović i Bogdan Bogdanović sa po 19 poena,...\nPočeo Eurobasket, Slovenija bolja od Poljske\nJubilarno 40. Evropsko košarkaško prvenstvo počelo je danas u Helsinkiju, a u prvom meču šampionata Slovenija je pobedila selekciju Poljske sa 90:81 (24:22, 29:24, 21:12, 16:23). Sloveniju je do prve pobede u Grupi A predvodio Goran Dragić sa 30...\nSeniori stigli u Istanbul\nNaši najbolji košarkaši stigli su u sredu nešto posle podneva letom iz Beograda u Istanbul, gde će u petak odigrati prvi meč na Evropskom prvenstvu (31. avgust – 17. septembar). Srbija će imati premijeru 1. septembra u „Fenerbahče areni“ od 16.00...\nU ponedeljak uveče, u poslovnom klubu „Privrednik“, Košarkaški savez Srbije u svečanom ambijentu organizovao je obeležavanje dva zaista posebna jubileja –40 godina od osvajanja zlatne medalje na EP u Liježu 1977, 20 godina od osvajanja zlatnog...\nBolje poraz u Atini, nego u Istanbulu\nReprezentacija Srbije doživela je prvi poraz u pripremnim utakmicama za Šampionat Evrope. U drugom kolu Akropolis kupa u Atini, Gruzija je u neizvesnoj završnici savladala naš tim rezultatom 68:66. Malo je nedostajalo da krajnji ishod bude...\nPobeda Srbije, Bobi dominirao\nKošarkaši Srbije savladali su Italiju na startu Akropolis Kupa 73:65 i nastavili niz mečeva bez poraza u pripremama za Evropski šampionat. Srbija je igrala bez Lazića, Kalinića, kao i Nedovića koji neće nastupati na turniru u Atini. Selektor...


PURS I FZO POTPISALI PROTOKOL O SARADNJI: Građani jednostavnije do zdravstvenog osiguranja | Glas Banja Luke - Nezavisni online magazin\nPURS I FZO POTPISALI PROTOKOL O SARADNJI: Građani jednostavnije do zdravstvenog osiguranja\nPoreska uprava Republike Srpske i Fond zdravstvenog osiguranja RS potpisali su danas Protokol o saradnji kojim je omogućena elektronska razmjena podataka, sa ciljem da se pojednostave procedure i građanima olakša sticanje svojstva osiguranog lica.\nProtokol su danas u Banja Luci potpisali Goran Maričić, direktor Poreske uprave RS i Dejan Kusturić, direktor Fonda zdravstvenog osiguranja RS. Prema Protokolu je dogovoreno da Fond zdravstvenog osiguranja RS na osnovu direktnog pristupa podacima Poreske uprave RS može utvrditi da li postoji osnov za sticanje svojstva osiguranog lica, a građani će svoje pravo na zdravstveno osiguranje potvrditi donošenjem uvjerenja o visini oporezivih prihoda iz Poreske uprave RS.\nDirektor Maričić je rekao da se ovim Protokolom želi izaći u susret građanima, kako ne bi imali potrebe da čekaju u redovima za uvjerenje kojima se dokazuju pravo na zdravstveno osiguranje. Na ovaj način, građani će svoje pravo na zdravstveno osiguranje ostvariti i prije formalnog dobijanja uvjerenja od strane Poreske uprave RS. Dodao je da su posljednjih mjeseci u područnim jedinicima Poreske uprave RS bile evidentne gužve, te će se ovim Protokolom, kako je rekao, iste smanjiti jer će Fonda zdravstvenog osiguranja RS elektronski preuzimati podatke koji su im potrebni za utvrđivanje osnova za zdravstveno osiguranje.\nPrethodni članakOtkriveni novi simptomi virusa korona\nNaredni članakKORONA VIRUS I KUĆNA IZOLACIJA: Novčana kazna za one koji se ne pridržavaju mjera


Čučković posetio Prilužje na Kosovu i Metohiji\nČučković posetio Prilužje na Kosovu i Metohiji\nJedinstvo i mudrost preduslovi su za bolju budućnost i mir u regionu, poručio je predsednik Gradske opštine Obrenovac\nPredsednik Gradske opštine Obrenovac Miroslav Čučković posetio je srpsko naselje Prilužje u opštini Vučitrn na Kosovu i Metohiji. On je tom prilikom obišao Osnovnu školu "Vuk Karadžić" i vrtić "Car Konstantin".\nČučković je razgovarao sa rukovodstvom Prilužja o tome na koji način Gradska opština Obrenovac pomaže i podržava ostanak srpskog naroda na KiM.\n"Konkretna pomoć mališanima iz Osnovne škole "Vuk Karadžić" kroz izgradnju i rekonstrukciju fiskulturne sale, kao i opremanje kuhinje u vrtiću, naš je doprinos opstanku i ostanku srpskog naroda u enklavama na Kosovu i Metohiji. Jedinstvo i mudrost preduslovi su za bolju budućnost i mir u regionu", rekao je Čučković.\nU nastavku posete delegacija Obrenovca, na čelu sa predsednikom opštine Miroslavom Čučkovićem, prisustvovala je mirnom skupu koji se održao u Kosovskoj Mitrovici, zajedno sa gradonačelnicima Kosovske Mitrovice, Zvečana i Leposavića.\nUz predsednika Čučkovića delegaciju opštine Obrenovac činili su i članovi Veća Olga Mirosavljević i Aleksandar Pantelić.


Otvoreni Parlament | Predlog zakona o dopunama Zakona o sprečavanju nasilja u porodici\nPredlagač predlaže dopunu zakona kojom se predviđa mogućnost obraćanja žrtve Centru za socijalni rad u slučaju da policijski službenik ne naloži nijednu od predviđenih hitnih mera posle prvog obraćanja žrtve. Centar bi bio dužan da po hitnom postupku preispita slučaj te da u slučaju pozitivnog nalaza o slučaju obavesti policiju koja je tada dužna da pristupi ponovnoj proceni rizika i odlučivanju o izricanju hitne mere.\nPredlogom je predviđena i novčana pomoć žrtvi prilikom izrade individualnog plana zaštite i podrške žrtvi u trajanju od 6 meseci od dana izricanja hitne mere. Novčana pomoć se može produžiti za još 3 meseca ukoliko se utvrdi da je potrebno. Visina novčane pomoći utvrđuje se u iznosu od 150 do 300 evra u zavisnosti od broja članova porodičnog domaćinstva (dece).\nPredlogom zakona se preciziraju državni organi koji su dužni da u prvom kontaktu žrtvi daju obaveštenja o zaštiti i podršci. Pa su tako obavezni policijska uprava, javno tužilaštvo, sudovi, prekršajni sudovi i Centar za socijalni rad da pružaju obaveštenja o žaštiti i podršci. Kako bi se tačno znalo ko je unutar organa nadležan za informisanje žrtve, predlaže se i uvođenje obaveze rukovodilaca nabrojanih organa da odrede dvoje zaposlenih koji će biti zaduženi za davanje obaveštenja žrtvi. Ukoliko rukovodioci propuste da izvrše ovu obavezu biće novčano kažnjeni u iznosu od 100.000 dinara, koju su obavezni da plate iz sopstvenih sredstava.\nPredlogom se predviđa obaveza nadležnih organa da Republičkom zavodu za statistiku (RZS) dostavljaju podatke na osnovu kojih je RZS obavezan da uspostavi bazu podataka o slučajevima porodičnog nasilja koja bi se objavljivala na internet stranici RZS. Direktor RZS-a odgovoran je za njeno uspostavljanje i može se kazniti novčano u iznosu od 100.000 dinara ukoliko baza ne bude formirana.\nUČEŠĆE CENTRA ZA SOCIJALNI RAD PRILIKOM UVOĐENJA HITNIH MERA\n- Mogućnost obraćanja žrtve Centru za socijalni rad u slučaju da policija ne naloži nijednu od predviđenih hitnih mera\nMATERIJALNA POMOĆ ŽRTVI NASILJA U PORODICI\n- Novčana pomoć žrtvi u trajanju od 6 meseci prilikom izrade individualnog plana i zaštite podrške žrtvi\nUVOĐENJE OBAVEZE VOĐENJA STATISTIKE NASILJA U PORODICI\n- Obaveza Republičkog zavoda za statistiku da vodi statistiku i objavljuje godišnji izveštaj o nasilju u porodici\nPoslednji put ažurirano: 07.07.2020, 14:20


Vašington najavljuje nove sankcije Rusiji - Sputnjik Srbija\n18:30 23.02.2018 (osveženo 18:41 23.02.2018) Preuzmite kraći link\n„Radimo na sankcijama protiv Rusije. Uveravam vas da je to u procesu. Ponovo ću tokom narednih nekoliko nedelja biti ovde (u Beloj kući) i ponovo ćemo razgovarati tim povodom“, rekao je Mnučin.\nPrema njegovim rečima, Ministarstvo finansija SAD aktivno sarađuje s FBI na pripremi novog paketa sankcija protiv ruskih građana.\n„Posmatramo mešanje u izbore. Blisko sarađujemo s FBI, oni nam daju informacije o poslednjim potraživanjima. I ako to bude neophodno, razmotrićemo informacije u vezi s privatnim licima kojima oni raspolažu“, rekao je Mnučin.\nRanije je predstavnica Stejt departmenta SAD Heder Navert saopštila da se razmatra mogućnost uvođenja sankcija protiv 13 Rusa koji su se našli na takozvanom „Milerovom spisku“.\nU Kongresu SAD vode se nezavisne istrage povodom „ruskog mešanja“ u izbore za američkog predsednika, na kojima je pobedio Donald Tramp.\nSličnu istragu vodi i američki specijalni tužilac Robert Miler. U američkim medijima redovno se pojavljuju saopštenja zasnovana na neimenovanim izvorima o kontaktima članova Trampovog predizbornog štaba s ruskim činovnicima i biznismenima.\nsankcije Rusiji, Ministarstvo finansija SAD, Bela kuća, Stiven Mnučin, Robert Miler


Ветерани Републике Српске: Постићи општи национални консензус - Јадовно 1941. - КУЛТУРА СЈЕЋАЊА\nVeterani Republike Srpske: Postići opšti nacionalni konsenzus\nUdruženje Veterani Republike Srpske zatražilo je danas da bude postignut opšti nacionalni konsenzus svih političkih partija, društveno-političkih organizacija i udruženja, s ciljem odbrane i očuvanja Srpske.\nPredsjednik Veterana Republike Srpske Duško Vukotić istakao je da su veterani, na savjetovanju u Banjaluci, usvojili zaključke kojima se traži ukidanje Suda i Tužilaštva BiH, vraćanje vojske Republike Srpske i fiskalne politike pod ingerenciju Srpske.\n“Potrebno je vratiti i sve ostale nadležnosti Republike Srpske na nivo izvornog Dejtonskog mirovnog sporazuma, uključujući pravo pune samostalne i nezavisne međunarodne saradnje sa garantima ovog sporazum Srbijom i Rusijom”, rekao je novinarima Vukotić.\nOn je naglasio da je potrebno formiranje fonda za pomoć veteranima – demobilisanim borcima i isplata boračkog dodatka na mjesečnom nivou.\n“Registar boraca trebalo bi proglasiti javnim dokumentom izmjenom Zakona o zaštiti ličnih podataka jer budžetske isplate po osnovu učešća u ratu ne mogu i ne smiju biti tajna”, dodao je Vukotić.\nOn je naveo da Veterani traže da svi mediji u Republici Srpskoj pravilno i odgovorno izvještavaju, s ciljem nacionalnog pomirenja i jačanja Srpske.\nSavjetovanju Veterana prisustvovali su predstavnici institucija Republike Srpske.


Kordić: Lokalne samouprave nezaobilazan partner Vladi u procesu pristupanja EU\nboravila u posjeti kotoru\nKordić je rekla da su posebno značajni infrastrukturni projekti koji se tiču upravljanja otpadom, prečišćavanja otpadnih voda ili izgradnje i rekonstrukcije drumske i željezničke mreže\n10207 pregleda\t0 komentar(a)\nKordić i Jokić, Foto: Generalni sekretarijat Vlade\nLokalne samouprave su nezaobilazan partner Vladi u procesu pristupanja Evropskoj uniji (EU), kazala je glavna pregovaračica Zorka Kordić tokom posjete Kotoru.\nOna je, kako je saopšteno iz Generalnog sekretarijata Vlade, navela da se na lokalnom nivou sprovode važne državne politike, kao što je politika zaštite životne sredine i očuvanja prirode, ili saobraćajna politika.\nKordić je rekla da su posebno značajni infrastrukturni projekti koji se tiču upravljanja otpadom, prečišćavanja otpadnih voda ili izgradnje i rekonstrukcije drumske i željezničke mreže.\n“Tim projektima se ne poboljšava samo kvalitet života građana u datim opštinama, već se doprinosi ispunjenju obaveza koje smo preuzeli prema EU, a koje se često pominju u žargonu evropskih integracija kao mjerila u pregovaračkim poglavljima“, dodala je Kordić.\nOna je, na javnoj debati o značaju procesa evropske integracije za lokalne samouprave, kazala da su lokalne samouprave nezaobilazan i važan partner Vladi u procesu pristupanja i pregovora s EU.\n“Posredstvom zajednice opština, daju značajan doprinos radu radnih grupa za pripremu i vođenje pregovora o pristupanju Crne Gore Uniji, kao i dijalogu s EU kroz Zajednički savjetodavni odbor između Komiteta regiona EU i Crne Gore”, navela je Kordić.\nOna je kazala da je cilj posjete Kotoru utemeljenje kontinuirane saradnje.\n"Tu smo da razgovaramo o zajedničkim važnim temama, a opština Kotor je primjer kako se mogu iskoristiti evropski fondovi za velike projekte", rekla je Kordić.\nPredsjednik opštine Kotor, Vladimir Jokić, kazao je da ta opština kontinuirano ulaže napore da iskoristi raspoloživa sredstva EU koja stoje na raspolaganju Crnoj Gori, kao zemlji kandidatu u procesu evropske integracije, i da su na tom polju imali zapažene rezultate.\n"Činjenica je da ne smijemo samo pristupanje EU postaviti kao glavni cilj ovog procesa, već cilj treba da bude prihvatanje pravila i procedura koje EU ima i postavljanje naše države na bolje osnove. Potpuno smo posvećeni da postanemo prva naredna članica Unije", poručio je Jokić.\nOn je iskazao apsolutnu privrženost procesu EU integracije i spremnost da opština Kotor proaktivno učestvuje u svemu i da usvaja znanja, i na taj način unapređuje rad lokalne samouprave, a samim tim i kvalitet života građana Kotora.\nSavjetnik glavne pregovaračice, Bojan Vujović, predstavio je mogućnosti za lokalne samouprave u okviru nacionalne i prekogranične pretpristupne podrške EU.\nOn je podsjetio da su lokalnim samoupravama na raspolaganju sredstva iz Nacionalnih programa Ipe, Zapadnobalkanskog investicijskog okvira (ZIO) i programa regionalne i teritorijalne saradnje.\nKako je kazao, Crnoj Gori je u okviru ZIO, uključujući i projekte u okviru Berlinskog procesa, dodijeljeno više od 170 miliona eura.\nVujović je istakao da mogućnosti za lokalni nivo leže i u korišćenju bilateralnih programa čiji su prioriteti zaštita životne sredine, prevencija i upravljanje rizicima, promocija turizma, kulturnog i prirodnog nasljeđa, podsticanje zapošljavanja, mobilnosti radne snage i socijalne inkluzije.\nOn je ukazao na mogućnosti koje pružaju Trilateralni programi saradnje čiji su prioriteti podrška upravljanju makroregionalnim strategijama, inovacije, promocija održive energije i energetske efikasnosti i poboljšanje kapaciteta za razvoj integrisanog saobraćaja.\nNavodi se da je, tokom posjete Institutu za biologiju mora, razgovarano o projektima koje je ta institucija realizovala zahvaljujući sredstvima EU.\nDirektor Instituta, Aleksandar Joksimović, kazao je da je Institut za biologiju mora Univerziteta Crne Gore jedan od lidera projektne aktivnosti u Crnoj Gori sa stanovišta korišćenja fondova za nauku i razvoj EU.\n"S obzirom na djelatnost u domenu naučno-istraživačkog rada, Institut je kroz projekte obezbijedio infrastrukturna ulaganja u samu zgradu i laboratorije, nabavljena je savremena naučno-istraživačka oprema, obučen je i edukovan mladi naučno-istraživački kadar”, naveo je Joksimović.\nPrema njegovim riječima, kroz projekte su uspostavljene i potpuno nove laboratorije, ali i potpuno novi, naučni, obrazovni i turistički sadržaji.\nJoksimović je rekao da su, na osnovu iskustava učešćem u projektima, Institut i njegov kadar osposobljeni da brzo i adekvatno odgovore na sve zahtjeve, proučavanja i zaštitu morskog ekosistema crnogorskog primorja i južnog Jadrana.\n“Tako opremljeni, uključeni su u sprovođenje svih direktiva EU, a vezano za monitoring i izvještavanje o stanju našeg mora i njegovog živog svijeta, stanju ribarstva, kao i uključivanje u sva relevantna tijela EU koja, kroz pregovarački proces, zahtijevaju precizne i tačne nizove višegodišnjih podataka”, naveo je Joksimović.\nZorka KordićEUKotorVladimir JokićBojan VujovićAleksandar Joksimović


IZDVOJITE OKTOBARH - OpeNS\n03 Oct/2019 Objavio Opens2019 AdminObjavljeno u Vesti\nSvetski dan arhitekture obeležen je početkom četvrtog Oktobarh festivala u Domu b612. Oktobarh je nastao kao studentska inicijativa sa ciljem da se, tokom celog oktobra, uz zanimljiv sadržaj zainteresovanima predstavi arhitektonska praksa u najširem mogućem smislu, kao i sve ono što je prati. “Ideja je da nastavimo da širimo dijapazon kreativne industrije koji jeste arhitektura i dizajn. Podrška Omladinske prestonice Evrope nam mnogo znači jer nas na neki način stavlja na mapu kulturnih dešavanja u gradu. Želimo naš posao da približimo ljudima i skrenemo pažnju na arhitekturu i naše arhitektonsko nasleđe koje, na žalost, biva zaboravljeno,“ kaže suorganizator festivala Igor Rajković.\nFestival se održava na različitim lokacijama u Novom Sadu. Podeljen je na pet glavnih celina, koje se održavaju vikendima: arhitura, radionice, filmske projekcije, tribina i konferencija.\nSadržaj je namenjen sadašnjim i budućim studentima, kao i ljubiteljima arhitekture, jer će kroz razgovore sa profesionalcima o njihovom radu i iskustvu prikupiti nova znanja i ideje, te stvoriti realniju sliku o „životu posle fakulteta“.\n“Ovaj festival nama studentima otvara neka nova polja sa kojim nismo imali prilike da se susretnemo na falkultetu, da se razvijamo na raznim poljima i da otkijemo šta nam sve arhitektura pruža. Arhitektura je sve ono što nas okružuje, od dizajna viljuške do stambenog kompleksa i zbog toga je ljudima ona primamljiva. Iz programa ne bih mogla da izdvojim ništa osim celog oktobra,” kaže organizatorka festivala Tanja Tubić.\nDešavanja su različitog karaktera i programa, pa samim tim uspevaju da okupe sve ljude iz sfere arhitekture i dizajna: studente i profesore, amatere i profesionalce.\nOtvaranje festivala obeležila je izložba studentskih radova “Minimalizam: manipulacija percepcije” i nastup benda „Jazz i Pivo”, a sva dešavanja do kraja oktobra su, izuzev konferencija, besplatna i dostupna svim zainteresovanim Novosađanima.


"Alma Quattro" odbila da štampa bilborde #DaSeVidiN1\nKompanija za spoljno oglašavanje "Alma Quattro" odbila je danas da štampa billborde za kampanju #DaSeVidiN1.\nNakon inicijalnog kontakta i rezervacije određenog broja lokacija u Beogradu ovoj kompaniji su dostavljena rešenja za štampu. Sama rešenja ni na koji način nisu uvredljiva, već smo jednostavno postavili pitanje „Kome smeta #DaSeVidiN1 odmah i svuda“, uz konstataciju da državni operateri troše novac svih građana.\nPo prijemu gotovih rešenja u utorak pre podne, iz kompanije „Alma Quattro“ dobili smo odgovor da će njihovi pravnici razmotriti ove poruke i da će nam se javiti.\nOdgovor smo čekali skoro 48 sati i u telefonskom razgovoru dobili obrazloženje da kampanja neće ići, jer oni „ne žele da ulaze u konflikt“ i da se „stavljaju na stranu“.\nZahtevali smo od te kompanije i pisano obrazloženje ovakve odluke i još ga čekamo.\nAlma Kvatro Da se vidi N1 N1\n← Radojević: Premijerka Brnabić ima poseban pik na novinare televizije N1 (VIDEO)\nPriča o priči: Uzbunjivač (VIDEO) →


U okviru projekta “Mediji za građane – građani za medije” Novosadska novinarska škola će aktivno zagovarati za unapređenje politika i praksi medijske i informacione pismenosti (MIP) kao podrške demokratskom razvoju u Srbiji i na Zapadnom Balkanu. Jačanjem kapaciteta i uloge učesnika Nacionalne koalicije za medijsku pismenost zagovaraće se sistemska unapređenja medijskih i obrazovnih politika. Koaliciju za MIP čini 10 eminentnih predstavnika OCD koje se bave medijima i obrazovanjem, predstvnika donosioca odluka, državnih institucija za obrazovanje, kulturu i medije, novinara, medijskih eksperata i eksperata za komunikacije, obrazovnih radnika i IT stručnjaka.\nProjeakt će unaprediti kvalitet javne debate i informisanost građana o važnosti kritičke analize medijskih sadržaja kao ključnog aspekta evropskih integracija i demokratizacije društva.\nU okviru projekta realizovaće se saradnja različitih sektora i advokasi kampanja, organizovati javna debata o značaju MIP za evropske integracije Srbije i producirati 4 kratka video filma koja će biti promovisana na društvenim mrežama.\nRad Novosadske novinarske škole na unapređenju MIP podržava Švedska u okviru programa Beogradske otvorene škole „Civilno društvo za unapređenje pristupanja Srbije Evropskoj uniji“. Projekat “Mediji za građane – građani za medije” NNŠ realizuje na regionalnom nivou kao partner za Srbiju uz podršku Evropske komisije.\nNacionalne konsultacije - Model sistemskog rešenja za uvođenje medijske pismenosti u škole


NOVI ZAKON O RADU: Neće više biti blanko otkaza a maksimalno prosječno radno vrijeme u toku sedmice, uključujući prekovremeni rad biće 48 sati\nU toku je finalno usklađivanje novog zakona o radu, u kojem se najviše novina odnosi se na uređivanje radnog vremena, a njime će se i izbjeći mogućnost potpisivanja blanko sporazuma o prestanku radnog odnosa.\nKoordinatorka radne grupe za izradu nacrta zakona, Vesna Simović-Zvicer, kazala je da je maksimalno prosječno radno vrijeme u toku sedmice, uključujući prekovremeni rad, 48 sati.\n„Tom satnicom će biti obuhvaćeno i dežurstvo i period pripravnosti u toku kojeg je zaposleni bio angažovan po pozivu poslodavca. Određena odstupanja, koja su dozvoljena i EU standardima, biće dozvoljena za zaposlene u zdravstvu i u Zavodu za izvršenje krivičnih sankcija, ukoliko to bude predviđeno posebnim zakonom“, rekla je Simović-Zvicer Pobjedi.\n„Važna novina je i nemogućnost „kompenzacije“ prava na godišnji odmor naknadom štete. Ta mogućnost će postojati samo u slučaju prestanka radnog odnosa, dok će u toku trajanja radnog odnosa poslodavac biti obavezan da omogući korišćenje tog prava – bilo u rokovima koji su predviđeni zakonom ili po nalogu inspektora rada“, objasnila je Simović-Zvicer.\n„Kako bi se izbjegla mogućnost potpisivanja blanko sporazuma o prestanku radnog odnosa, predviđeli smo da sporazumni prestanak radnog odnosa proizvodi pravno dejstvo tek od dana ovjere kod nadležnog organa“, navela je Simović-Zvicer.\n„Ovo je primjer kompromisnog rješenja, jer po sada važećem rješenju, ugovor o radu na određeno vrijeme može se zaključitivati do 24 mjeseca, ali ne postoje nikakva ograničenja u pogledu angažovanja zaposlenih preko agencija za privremeno ustupanje zaposlenih – tako da je angažovanje zaposlenih preko agencija u najvećem slučaju služilo kao instrument za neograničeno zaključivanje ugovora o radu na određeno vrijeme“, rekla je Simović-Zvicer.\nOsim ograničenja za agencije, predviđela su još neka, pa tako zaposleni može biti angažovan kod jednog poslodavca preko agencije najduže 24 mjeseca, a sa druge strane, ne može biti angažovan preko agencije ukoliko je kod tog poslodavca već bio u radnom odnosu duže od 24 mjeseca.\nSimović-Zvicer je ukazala na još jedno novo ograničenje - poslodavac ne može koristiti usluge agencije ukoliko je njen osnivač ili ima udio u njenom vlasništvu.\n„Ovo rješenje smo predvidjeli zbog činjenice da smo u praksi imali poslodavce koji su osnivali novo preduzeće – agenciju preko koje su angažovali zaposlene koji su prethodno kod njih bili u radnom odnosu. Poslodavac će ubuduće imati obavezu da vodi evidencije o zaposlenima koji su kod njega angažovani preko agencije za privremeno ustupanje zaposlenih“, dodala je Simović-Zvicer.\nIZVOR: Vebsajt RTCG, 25.08.2019.


Komšijski derbi kraj Despotovice - KRAGUJEVAČKI SPORT\nNakon dvogodišnje pauze, fudbaleri Radničkog 1923 i Metalca ponovo će odmeriti snage u borbi za bodove, u utakmici 11. kola Linglong Super lige Srbije koja se igra u nedelju, 26. septembra, od 18 časova na stadionu kraj Despotovice u Gornjem Milanovcu, uz direktan prenos na Areni sport 5. “Crveni” su u usponu forme, vezali su dva uzastopna trijumfa, a pobeda u komšijskom derbiju omogućila bi im dalji proboj na superligaškoj tabeli.\nPobeda nad Novim Pazarom na “Čika Dači” pokazala je da su izabranici Vladimira Radenkovića definitivno prebrodili period rezultatske krize i da su pred kragujevačkim superligašem vedriji dani. Uprkos početnom šoku i primljenom golu u ranoj fazi utakmice, Šumadinci su za svega deset minuta režirali rezultatski preokret i osvojili tri važna boda sa kojima su “zacementirali” mesto u gornjoj polovini tabele.\n– Teška utakmica je iza nas. Imali samo jako kratak vremenski period da obnovimo mentalnu energiju potrošenu na utakmici sa Voždovcem. Pohvalio bih reakciju igrača nakon primljenog gola na samom startu utakmice. Uspeli su za vrlo kratko vreme da se psihološki stabilizuju i preokrenu rezultat u svoju korist. Čitavo to prvo poluvreme bilo je jako dobro i prava je šteta što do odlaska na odmor nismo postigli još neki gol. U drugom poluvremenu smo svesno usporili tempo igre, stali na loptu i pokušavali da iz kontranapada uvećamo rezultatsku prednost. Imali smo jednu-dve dobre situacije pred protivničkim golom, ali ih nismo iskoristili. Uspeli smo ipak da privedemo utakmicu željenom kraju i upisali smo tri veoma značajna boda – osvrnuo se na prethodni duel sa Novim Pazarom Vladimir Radenković, šef struke Kragujevčana.\nDve uzastopne pobede značajno su podigle moral među igračima kragujevačkog superligaša, koji je u prethodnom periodu bio na prilično niskim granama.\n– Veoma bitna pobeda za nas. Mislim da smo se na pravi način odužili našoj vernoj publici na “Čika Dači” za pruženu podršku, kako na ovoj, tako i na svim prethodnim utakmicama. Sigurno da nam ove dve pobede mnogo znače na polju samopouzdanja i nadam se da ćemo nastaviti istim tempom i u narednim utakmicama – napominje Saša Jovanović, momak koji je upravo na utakmici sa Novim Pazarom zabeležio svoj zvanični debi u dresu Radničkog 1923.\nSada se “crvenima” pruža prilika da nastave svoj pobednički niz na gostovanju u susednom Gornjem Milanovcu, gde su prethodnih godina prilično lepo prolazili. Naime, na poslednja četiri gostovanja na stadionu kraj Despotovice, Kragujevčani su slavili tri puta, a jednom su odigrali nerešeno, pa sa dosta optimizma iščekuju novi okršaj sa Milanovčanima.\nZa razliku od Kragujevčana, Milanovčani svakako ne mogu biti zadovoljni trenutnim plasmanom na tabeli, s obzirom da se nalaze na trinaestoj poziciji, sa skorom od osam osvojenih bodova iz isto toliko odigranih utakmica. Ne treba prenebregnuti činjenicu da je ekipa sa Despotovice tokom leta ostala bez nekolicine veoma bitnih igrača i da je značajno podmladila svoje redove, što se očigledno odrazilo na rezultate milanovačkog superligaša u dosadašnjem delu prvenstva.\nIpak, Metalac je oduvek bio ekipa koja zaslužuje maksimalan respekt, bez obzira na trenutne okolnosti koje možda ne idu u prilog Milanovčanima. Svesni su toga i u taboru Radničkog 1923, pa stoga očekuju rovovsku fudbalsku bitku na travnatom tepihu podno Rudnika.\n– Metalac je ekipa koju dobro poznajemo, budući da smo već imali priliku da se sastanemo sa njima u pripremnom periodu. To je jedna jako dobra i školovana ekipa sa velikim brojem talentovanih igrača. Sigurno je da nas očekuje još jedna veoma zahtevna utakmica, ali se dobro pripremamo i nadam se da ćemo ostvariti pozitivan skor na ovom gostovanju – poručuje Vladimir Radenković, glavni kormilar “crvenih” sa “Čika Dače”.\n– Pruža nam se lepa prilika da u Gornjem Milanovcu dođemo do treće uzastopne pobede, što bi zaista bila velika stvar za moral ekipe. Nadam se da ćemo uspeti da ponovimo igru iz prethodna dva kola i da ćemo doneti novu radost našim vernim navijačima, koji će, siguran sam, u velikom broju doći da nas bodre i na ovom gostovanju – ističeJovanović.\nPrema rečima trenera Radenkovića, svi igrači su u konkurenciji za utakmicu u Gornjem Milanovcu. Pod znakom pitanja je samo nastup Marka Mirića, vodećeg strelca kragujevačkog tima u dosadašnjem delu prvenstva, koji je na utakmici sa Novim Pazarom zaradio nezgodan udarac, zbog koga je bio primoran da napusti teren sredinom drugog poluvremena. Mirić je trenutno pod terapijama, a naknadni pregledi daće odgovor na pitanje li će iskusni fudbaler biti u stanju da pomogne klupskim saborcima u nedeljom susretu.\nPrevious Iskusni internacionalac zaključio spisak pojačanja na „Čika Dači“\nNext Gorka pilula za Kragujevčane na gostovanju u Gornjem Milanovcu


Radnici Zastava kamiona bez zarada i nakon prodaje imovine firme | Nova Ekonomija\nFoto: Foto: Wikipedia/KGC626/ https://commons.wikimedia.org/wiki/User:KGC626\nBivši radnici fabrike Zastava kamioni iz Kragujevca, koje je u stečaju, ni posle prodaje nepokretne imovine tog preduzeća, ne mogu da naplate svoja zaostala potraživanja, javila je agencija Beta. Ukupan dug tog preduzeća je osam milijardi dinara, a ukupna procenjena imovina 2,5 milijarde, kaže redstavnik bivših radnika Zastava kamiona Milić Mićić.\n"Ukupna potraživanja svih koji su u trećem isplatnom redu su pet milijardi dinara", rekao je Mićić.\nOn je dodao da bivši radnici nisu ni očekivali da će naplatiti svoja potraživanja prodajom imovine fabrike. Rekao je da 499 bivših radnika potražuje ukupno 187 miliona dinara za neisplaćene zarade što je dug koji je nastao u periodu od 2014. do 2018. godine.\nNepokretna imovina Zastava kamiona nedavno je prodata za 227 miliona dinara, a kupci su firme iz Beograda, objavila je juče agencija za licenciranje stečajnih upravnika.\nKako je objasnio Mićić, prema ponuđenom rešenju prethodnog Ministarstva privrede "u igri" je bila opcija da grad Kragujevac radnicima ustupi objekte fabrike sa hipotekom za poreske obaveze, kako bi namirili svoja potraživanja. Ipak, to je za novu Vladu, kako dodaje, bilo neprihvatljivo.\nZbog toga je delegacija bivših radnika Zastava kamiona zatražila rešenje za problem isplate zaostalih zarada i u Predsedništvu Srbije gde su 1. juna od šefa kabineta predsednika dobili uveravanje da će o svemu informisati predsednika države i Vladu, kao i da uskoro mogu da očekuju njihov odgovor.\nBivši radnici Zastava kamiona, koji su fabriku napustili kao tehnološki višak uz socijalni program, smatraju da imaju pravo na isplatu duga za svoje zarade i pozivaju se na obaveze po protokolu za Zastavine fabrike iz 2008. godine, uoči dolaska Fijata u Kragujevac.


nedelja, 20 septembar 2020 21:45\n* Na gradilištima širom Srbije inspekcije zaticale državljane Rumunije, Turske, Indije… bez dozvola za rad, socijalnog osiguranja i drugih uslova predviđenih propisima o radu, a uprkos zalaganju sindikata i inspekcija, odgovorni za ove kriminalne radnje retko se privode pravdi i još ređe adekvatno kažnjavaju\nInspekciji su se prethodno obraćali radno angažovani indijski državljani, sindikati i nevladine organizacije. Inspekcija je u periodu jul 2019 - avgust 2020. godine kod GP „Nikolić” izvršila čak sedam nadzora. Utvrđeno je da većina indijskih državljana nije imala radne dozvole, zbog čega je protiv firme i odgovornog lica podneto pet zahteva za pokretanje prekršajnog postupka.\nPo podacima Ispektorata za rad, dostavljenim za pisanje ovog teksta za sajt UGS Nezavisnost, u periodu novembar 2018 - avgust 2020. godine, inspektori su na gradilištima širom Srbije najviše zaticali radno angažovane državljane Rumunije, Turske, Indije, Italije, Albanije, Republike Srpske, Poljske, Hrvatske i Moldavije. Pritom, Inspektorat ne dobija unapred podatke o gradilištima na kojima su strani državljani, već njih inspektori zatiču na gradilištima koja su predmet inspekcijskog nadzora i uglavnom su bez radnih dozvola.\nNajviše stranih državljana evidentirano je na gradilištu tržnog centra „Promenada mol“ u Novom Sadu, na kojem su inspekcija rada prilikom samo tri nadzora u fazi izvođenja grubih građevinskih radova zatekla više od 1.000 državljana Rumunije bez radnih dozvola. Inspektori su prilikom nadzora na gradilištima u Beogradu, Nišu, Vranju i na Zlatiboru zaticali državljane Turske, njih više od 500, od koji 315 nije imalo dozvole za rad, a 101 nije imao regulisan radno-pravni status i nije bio socijalno osiguran što je, inače, obavezno. Takođe, inspekcija je zatekla i više od 100 državljana Indije na gradilištima izgradnje Koridora 11, kao i na gradilištu brze pruge Beograd - Novi Sad - Subotica, od kojih je samo nekoliko njih imalo dozvole za rad.\n- Ako se ima u vidu da su, na primer, indijski radnici u jednom periodu radili u Srbiji pod ugovorima koji nisu u skladu sa zakonima Srbije, da im nisu garantovali ni minimalna prava, da su im oduzeti pasoši, da su kažnjavani suprotno zakonima zemlje u kojima se nalaze, kao i da zaradu nisu primali u zemlji u kojoj rade već u zemlji porekla, onda se svakako može reći da su se stekli ozbiljni uslovi da se njihov položaj izjednači sa položajem žrtava trgovine ljudima - kaže Reljanović za sajt UGS Nezavisnost.\nNaš sagovornik dodaje da je poseban problem kada se zatekne radnik koji nema regulisan status, jer inspekcija rada često ne pokreće zakonske mehanizme pod izgovorom da je poslodavac pokrenuo postupak pribavljanja dozvole - iako je nezakonito da ti ljudi rade bez dozvole.\n- Čim inspektori otkriju takvog radnika, poslodavac čini prekršaj, a radnik koji se tu nalazi nelegalno, trebalo bi da bude odstranjen iz procesa rada. Ako se to ne čini, izgleda kao da se državni zvaničnici trude da nam objasne kako su oni „legalno obespravljeni“. Samo se ovog puta to ne čini na račun ušteda u budžetu, već na račun uvećanja profita odabranih poslodavaca koji na ovaj način eksploatišu strane radnike – objašnjava Reljanović.\n- Moraju se i zbog toga značajno povećati kapaciteti inspekcije rada. Trebalo bi odustati i od formalnog obrazloženja da poslodavci sa stranim radnicima mogu da rade šta žele, jer oni nisu pod jurisdikcijom Srbije - takvo tumačenje ne samo što je pogrešno već je i dugoročno opasno, jer će vrlo brzo doprineti masovnom uvozu strane radne snage, pod uslovima koji nisu ni na minimumu međunarodnih standarda i domaćih propisa. To će se dovesti do neminovnog pada kvaliteta izvedenih radova na račun privatnih interesa, i doprineti nastavku masovnog odlaska domaćih radnika u inostranstvo - upozorava Reljanović.\nGlavni poverenik Granskog sindikata građevinarstva “Nezavisnost” Saša Dimitrijević kaže da se čini da svi ponešto rade da pokažu brigu deklarativno, ali da to ništa ne vredi ako se slučajevi ne procesuiraju.\n- Epilog je da nemate adekvatnu kaznu za kriminal. Zanemarljiv je broj rešenih predmeta, dešava se da tek na nekoliko godina imate jednu osuđujuću presudu. Džaba zalaganje i rad sindikata, inspekcija i ostalih kada nema presuda odgovornima, čak ni za poginule usled nebezbednosti na radu - kaže Dimitrijević za sajt Nezavisnosti.\n- Taj broj bi bio sigurno mnogo manji da je dovoljno sposobnih, obučenih naših radnika, ali zapravo je suprotno tome što je posledica urušavanja velikih sistema, nemogućnosti obuke i adekvatnog školovanja za nedostajuće kadrove, kao i zbog njihovog odlaska u inostranstvo. Problem ne rešava ni proklamovano dualno obrazovanje, jer je malo takvih učenika, ili se oni obučavaju za kratkoročne potrebe sadašnjih “šrafciger” firmi – navodi Dimitrijević za sajt Nezavisnosti.\nUkazujući na nelojalnu konkurenciju firmama koje se kako-tako trude da uposle radnike iz Srbije, Dimitrijević navodi da oni koji angažuju strane radnike “na crno tako” mogu da zarade mnogo više, jer inostrani radnici pristaju na manje nadoknade, bez osiguranja i drugih davanja, pa investitori uzimaju ekstra profit koji im je izgleda dovoljan i za poneku novčanu kaznu. Naš sagovornik podseća i da se po izveštajima Inspektorata za rad čak kod tridesetak odsto ljudi koji zadobiju povrede, ili stradaju na gradilištima, utvrdi da su angažovani na crno.\n- Nisu ni naši radnici zaštićeni u svojoj državi, a kamoli strani, a ukoliko ovi drugi jesu mi ne znamo kako, jer je to uglavnom regulisano u sklopu međudržavnih ugovora. Tu je teško, ako ne i nemoguće imati kontrolu. Imali smo na primer, slučaj poginulih turskih radnika u Čortanovcima za koji nije do kraja razjašnjeno kako se dogodio i da li postoji nečija odgovornost za tu nesreću - napominje Dimitrijević i da se desetine hiljada sezonskih radnika iz okolnih zemalja tek počele “uvoditi” u neka pravila i osiguranja.\n- Osnovni problem jeste da mi nemamo strategiju kako ćemo ubuduće u ovoj oblasti. Velike građevinske firme su nestale, a ono malo radnika što je još vitalno i obučeno otišlo je u inostranstvo, mladih nema, pa se zato i uvozi radna snaga, koja je uglavnom niže vrste specijalizacije i obučenosti. Ne može se reći da nam stranci nisu potrebni, ali nam nikako ne trebaju razni sumnjivi posrednici i agencije koje ih angažuju sa svih meridijana kršeći razne propise. Džaba inspekcije šalju prijave ako se kod nas odomaći ono što smo doskora kritikovali kao eksploataciju naših radnika u inostranstvu kada su ih mešetari raznih vrsta prevarama dovodili u poluropske uslove. U tom smislu, bolje je da država više radi direktno na programima angažovanja stranih radnika, pod okriljem ministarstva, ili neke službe, nego da se dopuste novi slučajevi poput onih u Kraljevu – smatra Rodić.\n1) Goran Rodić, potpredsednik Građevinske komore Srbije\n2) Saša Dimitrijević, glavni poverenik GS građevinarstva "Nezavisnost")\nutorak, 15 septembar 2020 22:09


Švajcarska softverska kompanija "Netcetera" ulaže u startapove u Srbiji - U planu za 2016. investicije u pet projekata - Edukaplus\nŠvajcarska softverska kompanija „Netcetera“ ulaže u startapove u Srbiji – U planu za 2016. investicije u pet projekata\nŠvajcarska softverska kompanija „Netcetera“ u potrazi je za perspektivnim startap kompanijama iz Srbije, Slovenije, Hrvatske i Makedonije, saopšteno je danas iz te kompanije. Plan kompanije je da realizuje do pet investicija u toku ove godine i da nastavi sa sličnom dinamikom investiranja tokom narednih nekoliko godina.\nStartap kompanije mogu da očekuju ne samo finansijsku podršku, već i druge resurse, kao što su stručnost i pristup tržištu, koje kompanije kakva je „Netcetera“ mogu da ponude, navodi se u saopštenju.\n– Vidimo mnogo potencijala na tržištu i spremni smo da ulažemo i da proširimo naš domet. Već smo dobro upoznati sa regionom, jer smo u proteklom periodu ovde investirali. U prilog tome svedoči naša važna lokacija u Makedoniji sa 130 zaposlenih. Čvrsto verujemo da u ovom regionu ima izvanrednih talenata i želimo da podržimo perspektivne startap kompanije – kaže Andrej Vckovski, generalni direktor „Netcetere“.\nKompanija planira da ulaže u startapove koji su aktivni u industrijama u kojima ona posluje, kao što su finansijske tehnologije, povezano zdravstvo, tehnologija prevoza, digitalno preduzetništvo, veb-aplikacije i softver za medije i zabavu, kao i sprovođenje zakona.\n„Netcetera“ je jedan od lidera na tržištu finansijskih tehnologija u Švajcarskoj i susednim zemljama, koji pruža softverska rešenja i za razne druge industrije. Ova kompanija je u proteklom periodu realizovala uspešne investicije u švajcarske startap kompanije, kao što su „D1 Solutions“ i „Braingroup“, navodi se u saopštenju.


Promena kao konstanta za uspeh - logistikaitransport.com\nPandemija korona virusa donela je velike izazove za celokupnu privredu, uključujući i sektor transporta i logistike koji je postao izuzetno značajan za funkcionisanje društva u novonastalim okolnostima. Usled promena u načinu života, došlo je do i promena u tražnji u mnogim oblastima poslovanja.\nDa bi kompanije održale svoju poziciju na tržištu, neophodno je bilo da prihvate trendove, prepoznaju promene, i prilagode se novim potrebama svojih klijenata. Pandemija je sa sobom donela pojačanu potrebu za fleksibilnošću, razvoj B2C poslovanja, a e-trgovina i digitalizacija postale su deo svakodnevice.\nUprkos brojnim nepoznanicama, kompanija Gebrüder Weiss jedna je od onih koja je uspela da svoje poslovanje održi na visokom nivou i nastavi da bude pouzdan partner svojim klijentima pružajući usluge visokog kvaliteta. Gebrüder Weiss uspeo je da sve svoje lokacije širom sveta održi potpuno operativnim, a u Srbiji ova kompanija trenutno realizuje 380.000 pošiljki godišnje uz pomoć više od 250 zaposlenih na 3 lokacije, koje se prostiru na ukupnoj površini od 40.000 m². Za njih, 2020. je bila godina velikih izazova i promena, ali i godina pridobijanja novih klijenata, ulaganja u zaposlene, ostvarenja budžetskih ciljeva i postizanja boljih tržišnih performansi.\n„Svakoga dana težimo tome da zajedničkim snagama ojačamo našu poziciju na tržištu. Želimo da Gebrüder Weiss bude brend prepoznatljiv po svojim vrednostima koje neguje: nezavisnost, održivost, posvećenost i izvanrednost usluge, a svakodnevno zalaganje i izuzetni rezultati naših zaposlenih doprinose ostvarenju tog cilja“, poručuje Roland Raith, koji se već godinu dana nalazi na poziciji generalnog direktora ove kompanije u Srbiji.\nIako je došlo do značajnih promena u njihovom poslovanju, fokus na klijente i pružanje najbolje moguće usluge ostalo je konstanta. Da bi to ostvarila, kompanija se fokusirala na osnovne procese, obezbeđivanje neometanog lanca snabdevanja i implementaciju neophodnih inovacija.\nJedan od najznačajnijih trendova koji je kompanija Gebrüder Weiss prepoznala i uspešno implementirala je digitalizacija, a prva digitalna rešenja u ovoj kompaniji usvojena su i pre početka pandemije. Danas, Gebrüder Weiss svoje digitalne usluge koristi kako bi klijentima obezbedio transparentnost, kvalitetniju i bržu komunikaciju. Pored toga što koristi najnovija IT rešenja, kompanija pruža i rešenja dizajnirana u skladu sa zahtevima i logističkim potrebama klijenata, kao i brojne e-usluge. Njihovi klijenti imaju pristup savremenoj digitalnoj platformi na kojoj se nalaze sve relevantne informacije o porudžbinama, zalihama, istoriji naloga. Putem ove platforme, klijent može podneti zahtev za neobavezujuću ponudu za transport, ili dobiti informacije o cenama putarina u određenoj oblasti. U cilju daljeg unapređenja komunikacije sa klijentima, Gebrüder Weiss razvija i myGW portal za klijente koji na jednom mestu nudi sve digitalne usluge, uz strukturu koja je individualno prilagođena svakom klijentu. Ova platforma će srpskom tržištu biti predstavljena najkasnije sredinom 2021. godine.\nPored toga što prihvatamo nove trendove i cenimo benefite digitalizacije, nastavljamo da negujemo lični kontakt sa klijentima koji je jedan od ključnih elemenata našeg poslovanja.\nKompanija očekuje da će sledeća godina doneti nove izazove, a njihova strategija je da fokusom na ekonomsku, ekološku i socijalnu održivost, nastave da pružaju visok nivo kvaliteta i dalje jačaju svoju poziciju na domaćem tržištu.\nU planu za 2021. godinu je investiranje čak 350.000 evra u infrastrukturu u Srbiji čime ćemo obezbediti još bolje uslove za zadovoljenje potreba naših klijenata, a naše poslovanje učiniti još konkurentnijim i efikasnijim.