Daimler se sprema za veće troškove vezane za dizel vozila u Nemačkoj - Auto Republika\nDaimler je upozorio na dalje suzbijanje Mercedes-Benzovih dizel vozila u Nemačkoj, te je povećao rezerve za pravne i regulaturne troškove, koji su već negativno uticali na profit prošle godine.\nIndustrijsko nadzorno telo, KBA, verovatno će presuditi da su ostala vozila koja proizvodi nemački premijum proizvođač takođe „opremljena nedozvoljenim poništavajućim uređajima“, saopštio je Daimler u godišnjem izveštaju u vezi sa zabranjenim softverom, predviđenim da zaobiđe emisione testove.\nNemački gigant je privremeno zaustavio isporuku i registraciju nekih modela, sudeći po izveštaju. Totalne rezerve je povećao na 30,7 milijardi evra sa ranije 23 milijarde, s tim što bi potencijalni regulatorni troškovi mogli da se udvostruče na 4,9 milijardi evra.\nDaimler je takođe saopštio da će usaglašavanje sa strožim ekološkim pravilima u nekim zemljama biti teško. Potez nemačkog proizvođača sugeriše da dizel modelima predstoje teškoće.\nKompanija je zadobila snažan finansijski udarac u 2019., kada su isplate investitorima skresane na najniži nivo još od finansijske krize iz 2008., za šta se krivi kazna od 870 miliona evra od strane nemačkih tužilaca i troškovi vezani za redukovanje emisije izduvnih gasova dizel modela. Penali su koincidirali s rekordnim ulaganjima u električne modele i proširenjem operacija u oblasti softvera. Daimler je pored toga sa strane ostavio 2 milijarde evra za troškove restruktuiranja.\nŠef štutgartskog giganta, Ola Kelenijus, potvrdio je poslednjih meseci da će usklađivanje sa strožom ekološkom regulativom predstavljati izazov u naredne dve godine, jer kupci možda neć biti voljni da se tako brzo odreknu motora s unutrašnjim sagorevanjem. Rekli bismo da je Kelenijus ovde u potpunosti u pravu.\nPo pravilima evropskog bloka, proizvođači automobila se suočavaju s kaznama ukoliko prosek flote putničkih vozila pređe izvesnu granicu emisije ugljen-dioksida.\nMercedes, koji proizvodi velike, luksuzne automobile pogonjene benzinskim i dizel motorima, pored onih s baterijskom asistencijom, planira da iskoristi takozvane „superkreditne“ subvencije na električne i „plug-in“ hibridne modele da bi spustio flotni emisioni prosek.\nDaimlerov nadzorni odbor je kreirao specijalan komitet sastavljen od šest članova, koji će biti fokusiran na pravne poslove „da bi se stavio naspram složenosti postupaka oko emisionih i antimonopolskih procedura“, navodi se u izveštaju.\nNemački proizvođač bi mogao da se suoči s ukupnom kaznom od više od 1,5 milijardi evra u 2020. i 2021. zbog neusklađivanja s limitima emisije CO2, zadatih od strane EU, procenjuje BloombergNEF.\nDa bi se eventualni penali izbegli, 10 odsto ukupnih isporuka bi trebalo da se odnosi na električna vozila u regionu, do 2021., u poređenju s 2,8 odsto iz prošle godine.\nProsečna kompanijska flotna emisija u Evropi je 2019. iznosila 139 g/km CO2, a Daimler mora dotičnu vrednost da redukuje na 103 g/km do 2021., što je deo cilja EU da spusti flotnu emisiju novih automobila u Evropi na prosečnih 95 g/km, sudeći po izveštaju PA Consultinga, koji prognozira da će prosečna emisija nemačkog proizvođača 2021. iznositi 114 g/km.\nDaimler je takođe upozorio na potencijalne ekonomske poremećaje izazvane epidemijom koronavirusa na svom najvećem tržištu, Kini. Rizici „ne samo što bi mogli da utiču na razvoj prodaje, već bi moglli da dovedu do značajnih negativnih efekata u sektorima proizvodnje i nabavke, kao i u lancu snabdevanja“, izvestio je Daimler.\nProšle nedelje, Kelenijus je izjavio da je prerano određivati finansijske posledice.\ntagovi: co2 daimler ekološke mere EU Mercedes-Benz\nprethodni Nissan i Honda odlažu restartovanje fabrika zbog koronavirusa\nsledeći U sjajnim rezultatima cele grupe i Opel isplaćuje istorijske bonuse\nI kako ja da omastim brk? Ajd mi nadji neko udruženje vozaca koje diže zajedničku tužbu, tako da ne placam advokata, to bi bila vijest. Napisacu članak o čitavom tijeku akcije…\n“Tramp” izmešta deo proizvodnje Volvoa iz Kine u Evropu\n22/07/2018 - 07:37


Eurozona 2019. godinu počela s lošim naznakama – Bankar.me\nJanuary 4, 2019 EVROPA, MAKRO, SVE VIJESTI Leave a comment\nS druge strane, istraživanje kompanija za finansijske informacije IHS markit pokazalo je da je privreda eurozone u decembru jedva imala rast, pošto su i protesti “Žutih prsluka” uticali na privrednu aktivnost u eurozoni.\nDecembarski rast u eurozoni je, prema tom indeksu, bio najmanji rast u više od četiri godine. Ako bi sličan pad uslijedio u januaru, eurozona bi išla ka recesiji, pošto sve ispod 50 poena ukazuje na smanjenje privrede.\nReferentna kamata ECB-a je godinama na nuli kako bi se podstakli rast i inflacija. Bert Kolejn, ekonomista u kompaniji ING, rekao je da s padom inflacije, ECB možda neće podići referentnu kamatu, kako je planirano za ovo ljeto, prinio je AP.\nKris Vilijamson, ekonomista u IHS markitu, rekao je da je privreda eurozone ponovo prebacila u nižu brzinu na kraju 2018., s rastom znatno manjim od visokih stopa na početku godine. On je dodao da kompanije ne očekuju brz skok u potražnji uslijed zabrinutosti oko predstojećeg izlaska Velike Britanije iz Evropske unije, globalnih trgovinskih tenzija i nestabilnosti na finansijskim tržištima.\nPOJMOVIBDP eurozone ekonomija u eurozoni\nPrevious Crna Gora ima najveći spoljnotrgovinski deficit u regionu\nSljedeći Pet trendova zapošljavanja u 2019. godini


poslao Redakcija dana феб 1, 2019 izmenjeno феб 3, 2019\n1790. – Prvi put je zasedao Vrhovni sud u SAD-u.\n1860. – Rođen je srpski filolog Milan Rešetar, univerzitetski profesor slovenske filologije u Beču i Zagrebu. Proučavao je jezik starih spomenika, dijalekata i akcenata, posebno književnu i kulturnu istoriju rodnog Dubrovnika i bio je najbolji poznavalac dubrovačkog novca.\nDela: na srpskom – izdanje “Gorskog vijenca”, “Dubrovačka numizmatika I i II”, “Nove dubrovačke povelje Stojanovićeva zbornika”, “Nikša Zvijezdić, dubrovački kancelar XV veka”, “Najstariji dubrovački govor”, “Najstarija dubrovačka proza”, “Dubrovački zbornik od god. 1520.”, “Jezik Marina Držića”, na nemačkom – “Čakavština i njene nekadašnje i sadašnje granice”, “Štokavski dijalekt”, “Dubrovački spomenici XIII-XV veka”.\n1908. – Portugalski kralj Karlos I i njegov najstariji sin Luis Filip poginuli su u atentatu dok su se vozili u otvorenim kočijama ulicama Lisabona. Karlos je došao na portugalski presto 1889. godine, posle smrti svoga oca Kralja Luisa I.\nIako je bio naglašenog talenta za upravljanje, Portugal je u tom momentu bio u političkoj stagnaciji i finansijskoj krizi, posebno zbog rapidnog propadanja portugalske kolonijalne imperije u Africi. Velika ekonomska recesija dovela je do pobune 1906. godine, a kralj Karlos je na to odgovorio ovlastivši J. Franka, vođu obnovljene konzervativne partije, da uspostavi diktatorsku vladu.\nKarlos je insistirao na tome da je Frankova diktatura neophodna kako bi se stalo na put korupciji i neefikasnosti koja je mučila Parlament, ali većina stanovnika je to videla kao izdaju. Takva atmosfera nezadovoljstva u narodu dovela je i do atentata. Na presto je došao Karlov drugi sin Manuel, ali je dve godine kasnije, pod pritiskom revolucionara, bio prinuđen da abdicira i prebegne u Englesku zajedno sa ostatkom kraljevske porodice.\nIste godine, na čelo Portugala došao je T. Braga, poznati pisac koji je izabran za prvog demokratskog predsednika Portugala.\n1918. – U austrougarskoj floti u Boki Kotorskoj izbila je jedna od najvećih pobuna mornara u Prvom svetskom ratu. Topovski hitac s krstarice “Sankt Georg” označio je početak pobune više od 8.000 mornara sa oko 400 brodova u Jadranu. Pobunjenici su tražili neodložno zaključenje mira, demobilizaciju, pravo svih naroda u Austrougarskoj na samoopredeljenje, poboljšanje uslova rada na brodovima i amnestiju učesnika pobune. Pobuna je ugušena u krvi.\n1935. – Počeo je štrajk solidarnosti studenata Beogradskog univerziteta s drugovima u koncentracionom logoru u Višegradu, a u sukobu s policijom poginuo je student prava Mirko Srzentić. Studenti su tražili puštanje kolega iz logora, odlazak policije iz zgrade Univerziteta i omogućavanje Srzentićeve sahrane. Uhapšeno je više od 300 studenata i tridesetak poslato u Višegrad.\n1950. – U Beogradu je osnovan Železnički muzej, prvi takav u Jugoslaviji, koji je otvoren za javnost u aprilu 1953.\n1979. – Posle 15 godina provedenih u egzilu, Ajtolah Homeini vratio se u Iran. Dve nedelje pre toga, šah i njegova porodica su pobegli, a oduševljeni iranski revolucionari bili su nestrpljivi da uspostave islamsku fundamentalističku vladu pod Homeinijevim vođstvom.\n1992. – Vlada Republike Srpske Krajine odbacila je plan Sajrusa Vensa i ostala pri zahtevu da mirovne snage UN budu angažovane samo na liniji sukoba. Sledećeg dana, Predsedništvo SFRJ prihvatilo je Vensov plan, a potpisao ga je i predsednik Skupštine RSK, što je dve sedmice kasnije potvrdila Skupština RSK.\ndanašnji dandogodilo se na danasnji danfeng shuina danasnji danNa današnji dan 1. februarna danasnji dan muzikana danasnji dan praznikna današnji dan rođeni\nDnevni horoskop za 27. januar - Ovan neće da se menja, Blizanci u krizi, Jarcu ponestaje strpljenja, Ribe očekuje…


Naši momci su veoma dobro počeli meč protiv "helena", pošto su na startu stekli prednost od 3:1, te se činilo da će sigurno zaploviti ka plasmanu u finale.\nMeđutim, sa takvim epilogom nisu bili saglasni Grci, koji su se polako vraćali u meč, a na početku treće četvrtine su izjadnačili sa 5:5. "Delfini" su ponovo stekli plus dva (7:5), no ni to nije značilo da je meč okončan, pošto je Grčka ponovo izjednačila - 7:7.\nU poslednjih osam minuta ušlo se sa golom prednosti protivnika (8:7), bilo je i dva gola viška za "helene", ali je Petar Marković uspeo da smanji na 9:8. Imali su posle toga vaterpolisti Srbije četiri napada sa igračem više, no nijednom nisu bili precizni, pa će se u nedelju sa Mađarima boriti za treće mesto.\nŠto se tiče strelaca, u našoj selekciji najefikasniji su bili Radović, Šulc i Mitrović sa po dva gola.\nSrbija meč za treće mesto protiv Mađarske igra ove nedelje od 15.15 časova.


BAŠIĆ: ZDRAVSTVENI SISTEM JE SPREMAN ZA MASOVNU IMUNIZACIJU STANOVNIŠTVA – Radio Olovo\nPočetna/Olovo/Aktuelno/BAŠIĆ: ZDRAVSTVENI SISTEM JE SPREMAN ZA MASOVNU IMUNIZACIJU STANOVNIŠTVA\nBAŠIĆ: ZDRAVSTVENI SISTEM JE SPREMAN ZA MASOVNU IMUNIZACIJU STANOVNIŠTVA\nRadio Olovo Send an email 2. Aprila 2021.\nProces vakcinacije na području Zeničko-dobojskog kantona počeo je sredinom prošlog mjeseca vakcinacijom zdravstvenih radnika u dvanaest domova zdravlja, Kantonalnoj bolnici Zenica i Općoj bolnici Tešanj.\nNakon što je u martu distribuisano 1.480 doza vakcine “AstraZeneca – Covishield”, što je zadovoljilo manje od polovine od oko 2.500 prijavljenih zdravstvenih radnika u javnim i privatnim ustanovama, ove sedmice stigla je i prva pošiljka od 1.700 “Pfizer” vakcina iz COVAX programa, te je vakcinacija zdravstvenih radnika nastavljena.\nProcesom vakcinacije u ZDK-u upravlja Institut za zdravlje i sigurnost hrane u Zenici (INZ), a u skladu sa planom vakcinacije Federalnog ministarstva zdravstva. Prijava za vakcinisanje vrši se po zdravstvenim ustanovama za zdravstvene radnike, a za ostale društvene grupe u nadležnoj ambulanti porodične medicine.\nTo znači da se svaki građanin prijavljuje svom porodičnom ljekaru/ambulanti, koja pravi spiskove prioriteta koji su utvrđeni na nivou FBiH i ZDK. Nakon zdravstvenih radnika, prioritet su stariji od od 75/70/65 godina, bolesnici registrovanih hroničnih bolesti, policija, vatrogasci, prosvjetni radnici, novinari, a potom svi ostali građani.\nImunizacijom će biti obuhvaćeni svi građani koji se prijave za vakcinaciju, bez obzira da li imaju zdravstveno osiguranje.\nPremijer Zeničko-dobojskog kantona Mirnes Bašić rekao je da je zdravstveni sistem spreman za masovnu imunizaciju stanovništva, poručivši da će Vlada nastaviti pružati podršku ustanovama koje vode ovaj proces.\n– Najveći prioritet ove vlade je borba za zdravlje građana i saniranje posljedica pandemije. Vakcinacija je svjetlo na kraju tunela i jedini put da steknemo kolektivni imunitet. Pozivam građane da nam pomognu da dođemo do zajedničkog cilja i da se, do tada, svi pridržavamo epidemioloških mjera i preporuka – rekao je Bašić.\nPrema podacima INZ-a, domovi zdravlja u ZDK do sredine prošlog mjeseca dostavili su preliminarne spiskove oko 18.000 građana – starijih od 65 godina ili hroničnih bolesnika, koji su se prijavili za vakcinaciju, tako da, sa zdravstvenim radnicima, ukupan broj prijavljenih iznosi 20.000. Spiskovi javnih službi, javnih radnika, policije, prosvjetara, novinara, prave se na lokalnom nivou i još nisu dostavljeni INZ-u.\nDomovi zdravlja do daljnjeg su produžili rok za prijavu za vakcinaciju, tako da će se distribucija vakcina koje će u narednom periodu pristizati u većim količinama vršiti u skladu sa iskazanim potrebama i ažuriranim spiskovima.\nPočetkom ove sedmice krenula je distribucija prve faze informativnih letaka i plakata o prednostima imunizacije, u okviru kampanje koja će pozivati građane da se vakcinišu, kao i dati im osnovne informacije o samom procesu. Informativni leci i plakati bit će dostupni u javnim ustanovama i institucijama, te na prihvatljivim lokacijama u svih dvanaest općina i gradova ZDK.


Hyundai započinje proizvodnju osveženog i30 - BIGportal.ba\n23 Maja, 2020 23 Maja, 2020 0123\nU pitanju je inače prvi Hyundai koji je donio prefiks “i” u oznaci modela i koji sa preko milion prodatih primeraka u Evropi od 2007. važi za jednog od najuspešnijih automobila korejske marke na evropskom tržištu.\nPromene su vidljive i pozadi, gde su dizajneri promenili izgled branika, a stop svetla takođe imaju prepoznatljiv “V” LED potpis. U korejskom proizvođaču kažu da su sitnim intervencijama unapredili i aerodinamiku vozila.\nFunkcije za povezivanje i integrisanje smartfona – Android Auto i Apple CarPlay, sada su standardni deo opreme. Novima je i opcija bežičnog punjača mobilnog telefona.\nKupcima je dostupna i verzija ovog motora sa 48-voltnim “blagim hibridnim” sistemom i manuelnim menjačem koji pri otpuštanju papučice “gasa” automatski prekida vezu sa pogonskom jedinicom radi uštede goriva. Ovaj prekid ima dva stepena – u prvom motor i dalje radi, ali i leru, dok se u drugom privremeno potpuno isključuje.\nSedmostepeni menjač sa duplim kvačilom dostupan je kao opcija i kod “blagog hibrida”.\n“Blagi hibrid” je dostupan i kod 1.5 litarskog T-GDI turbo-benzinca sa 160 KS, a izbor menjača obuhvata takođe manuelnu i automatizovanu opciju sa duplim kvačilom.


Partizanova mađarska posla (17.00) - Sportske.net\nPartizanova mađarska posla (17.00)\nNakon pobede u Evroligi, Partizan se ponovo okreće izazovima koje nosi regionalno takmičenje ABA lige.\nNakon trijumfa nad ekipom Budiveljnika, koja je Partizan i dalje ostavila u trci za mesto u top 16 Evrolige, izabranici Duleta Vujoševića pred sobom imaju nov izazov u regionalnoj ligi.\nDanas je na programu meč u Mađarskoj, protiv ekipe Solnoka, koji je u proteklom kolu zabeležio poraz od ekipe Cedevite.\nMađarski tim je ekipa koja na domaćem terenu, kako je istakao i sam trener Vujošević, pruža više od svojih realnih mogućnosti. Nošeni podrškom, košarkaši Solnoka će svakako želeti da uzmu skalp vodećem timu ABA lige koji je u prošlom kolu zabeležio trijumf nad Union Olimpijom.\nVečerašnji meč je od velikog značaja za maldi tim beogradskog kluba, koji želi potvrdu kvaliteta, još jednu u nizu.\n"Posle jedne odlične partije koju smo prikazali protiv Budiveljnika u Evroligi, koja nas je ostavila i dalje u krugu ekipa koje mogu da razmišljaju o prolasku u Top 16 fazu, mi smo u poziciji da svoje misli prebacimo na ABA ligu."\n"U regionalnom takmičenju želimo još jednu potvrdu timskog napretka i samog koncepta koji egzistira i koji nas ostavlja u poziciji za sam vrh ABA lige“, istakao je šef stručnog štaba crno-belih Duško Vujošević.\nUtakmica počinje u 17 sati, a današnji program 11. kola donosi još i mečeve Cibona - Igokea, Olimpija - Mega Vizura.\nProgram zatvara u ponedeljak duel između Crvene zvezde i Zadra.


Opština Kovačica » DM Inkubator\nуторак, 9 октобра 2018\nKompanija dm drogerie markt pokrenula je projekat „dm inkubator” koji srpskim proizvođačima pruža mogućnost da razviju svoj proizvod i plasiraju ga na domaće tržište kroz lanac dm prodavnica, kako bi doprinela razvoju domaće proizvodnje i konkurentnosti domaćih proizvoda na našem tržištu. Učešćem u ovom projektu, koji se realizuje u saradnji sa USAID Projektom za konkurentnu privredu, Razvojnom agencijom Srbije (RAS) i Nacionalnim udruženjem za razvoj organske proizvodnje Serbia Organica, proizvođači iz segmenta hrane, dodataka prehrani ili kozmetike, odnosno proizvoda za negu i lepotu, stiču mogućnost da svoj proizvod na najbolji način predstave na domaćem i, potencijalno, najzahtevnijim evropskim tržištima.\nPrijava učesnika će se vršiti putem portala www.dm–inkubator.rs, a konkurs je otvoren od 1. oktobra do 30. novembra 2018. godine. Po završetku prijava, sledi provera i selekcija proizvoda koji će ući u uži izbor, a nakon toga oni odabrani biće deo projekta „dm inkubator“ koji predstavlja idealnu priliku njihovim proizvođačima da dodatno unaprede svoje proizvode kroz programe podrške od strane Organizatora i Partnera – savetovanja i mentoring dobavljača, redizajna ambalaže i primene najsavremenijih brend strategija razvoja proizvoda tokom projekta.\nPo izboru autentičnih lokalnih proizvoda dm će obezbediti njihovo sezonsko ili trajno plasiranje u svim dm prodajnim objektima u Republici Srbiji, kao i potpunu marketinšku podršku i promocije odabranih proizvoda kroz dm i eksterne kanale oglašavanja. „Naš cilj je da ponudimo svoje dugogodišnje iskustvo i ekspertizu na lokalnom tržištu kao i međunarodni „know-how”. Jedan od osnovnih kriterijuma za odabir jeste da proizvodi koje proizvođači prijavljuju sadrže sirovine poreklom iz Srbije, kao i da do sada nisu uvršteni u ponudu niti jednog trgovinskog ili HORECA objekta koji posluje u Srbiji. Kompanija dm drogerie markt doo Srbija, kao deo najvećeg drogerijskog lanca u Evropi, odvojiće istaknuto mesto na policama za minimalno 20 takvih proizvoda u nastojanju da podržimo, podstaknemo i u najboljem svetlu predstavimo potencijal domaće proizvodnje“, izjavila je Alexandra Olivera Korichi, direktor kompanije dm drogerie markt.\nOdluku o tome koji će se novi proizvodi naći na policama dm-a doneće stručni žiri koji će činiti predstavnici svih partnerskih organizacija u projektu na osnovu pravila i uslova konkursa, kao i jasno definisanih kriterijuma selekcije. Uz to, kupci će izborom ovih proizvoda prilikom kupovine direktno podržati osnaživanje domaće proizvodnje i, prema vlastitim potrebama i željama, nastaviti da kreiraju ponudu dm-a.


(l) Postupak i provođenje procedure kod dodjele koncesije, u skladu sa Zakonom o koncesijama Bosne i Hercegovine (u daljnjem tekstu: Zakon), ovim Pravilnikom ustanovljava se putem:\n(Utvrđivanje vrste, predmeta i obima koncesije)\n(l) Vijeće ministara Bosne i Hercegovine (u daljnjem tekstu: Vijeće ministara) donosi odluku o vrsti, predmetu i obimu koncesije koja se dodjeljuje, a potvrđuje je Parlamentarna skupština Bosne i Hercegovine.\n(2) U slučaju zajedničke nadležnosti Bosne i Hercegovine i/ili Federacije Bosne i Hercegovine i/ili Republike Srpske i/ili Brčko Distrikta Bosne i Hercegovine za dodjelu koncesija, nadležno resorno ministarstvo Bosne i Hercegovine usaglaša uvjete i oblik dodjele koncesije sa nadležnim resornim ministarstvima entiteta ili nadležnim organima Brčko Distrikta.\n(l) Nakon potvrđivanja odluke iz člana 3. stav 1. ovog Pravilnika, od strane Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, Vijeće ministara određuje Koncendenta u čijoj je nadležnosti provođenje postupka dodjele koncesije.\n(t) Koncedent izrađuje studiju ekonomske opravdanosti i dostavlja je Komisiji za koncesije Bosne i Hercegovine (u daljnjem tekstu: Komisija) na razmatranje i odobravanje.\n(2) Odluka Komisije donosi se u pisanoj formi sa obrazloženjem.\n(l) Po prijemu odluke o prihvatanju studije ekonomske opravdanosti, Koncedent dostavlja Komisiji na razmatranje i odobravanje prijedlog javnog poziva sa pratećom dokumentacij om.\n(l) Prijedlog javnog poziva pored zakonom propisanih uvjeta treba da sadrži:\n1. kriterijume za učešće na javnom pozivu i pravila prema kojima se javni poziv provodi,\n4. rok u kome se ponuda može povući,\n5. ime lica zaduženog za davanje svih potrebnih informacija relevantnih za postupak javnog poziva.\n(2) Odluka Komisije donosi se u pisanoj formi, sa obrazloženjem i dostavlja Koncedentu na daljnji postupak.\n(l) Koncedent je obavezan da uputi na objavu javni poziv u roku od 15 dana od dana prijema odluke o prihvatanju prijedloga javnog poziva.\n(2) Oglas o javnom pozivu objavljuje se u "Službenom glasniku BiH", službenim glasilima entiteta i Brčko Distrikta i najmanje u tri dnevna lista u Bosni i Hercegovini.\n(l) Komisija može donijeti odluku o raspisivanju i međunarodnog javnog poziva u zavisnosti od vrijednosti projekta, potrebe angažovanja specifičnih i savremenih znanja i tehnologija, konstrukcije finansiranja projekta i u drugim slučajevima kada Komisija procijeni da se radi o projektu koji je od naročitog značaja za Bosnu i Hercegovinu.\n(2) Oglas o međunarodnom javnom pozivu objavljuje se i na engleskom jeziku u novinama sa međunarodnim opticajem i na web stranici Koncedenta ili Vijeća ministara.\n(l) Zainteresovani ponuđači preuzimaju tendersku dokumentaciju u skladu sa uvjetima propisanim u javnom pozivu.\n(l) Koncedent formira ekspertnu tendersku komisiju od najmanje pet članova, od kojih najmanje tri člana moraju biti stručnjaci za oblast iz koje se dodjeljuje koncesija.\n(Članovi tenderske komisije)\n(l) Članovi tenderske komisije ne mogu biti lica:\n1. koja su osuđivana za krivično djelo koje sadrži elemente: korupcije, pranja novca, primanja i davanja mita, falsifikovanja i zloupotrebe položaja;\n2. koja su trenutno ili u zadnjih pet godina bila u radnom odnosu kod jednog od ponuđača.\n(l) Član tenderske komisije može učestvovati u radu Komisije nakon što potpiše izjavu o nepristrasnosti u odnosu na ponuđače i izjavu o povjerljivosti.\n(l) Tenderska komisija u skladu sa rokom naznačenim u javnom pozivu vrši javno otvaranje ponuda.\n(2) Prilikom otvaranja ponuda tenderska komisija konstatuje da li su ponude blagovremene i potpune.\n(l) Tenderska komisija bez prisustva javnosti, a prema kriterijumima iz javnog poziva sačinjava rang-listu ponuđača i utvrđuje prijedlog najuspješnijeg ponuđača.\n(l) Ako prispjele ponude ne zadovoljavaju tražene uvjete iz javnog poziva, Koncedent uz saglasnost Komisije za koncesije ponavlja postupak objavljivanja javnog poziva.\n(2) Koncedent je obavezan da u roku od osam dana po prijemu saglasnosti iz prethodnog stava ovog Pravilnika, o tome obavijesti ponuđače.\n(l) Ako se na javnom pozivu pojavi samo jedan učesnik, čija ponuda po ocjeni tenderske komisije ispunjava uvjete i kriterijume javnog poziva, Komisija za koncesije može dati Koncendentu saglasnost za daljnje provođenje tenderske porcedure.\n(l) Koncedent priprema i dostavlja Komisiji prijedlog ugovora o koncesiji i svu potrebnu dokumentaciju radi davanja saglasnosti.\n(2) Saglasnost na zaključivanje ugovora Komisija dostavlja Koncendentu u roku od 21 dan.\n(l) Nadležni ministar zaključuje ugovor, a Koncedent obavještava Parlamentarnu skupštinu Bosne i Hercegovine o konačnoj odluci o dodjeli koncesije.\n(1) U postupku dodjele koncesije putem samoinicijativne ponude, ponuđač neposredno nadležnom ministarstvu Bosne i Hercegovine podnosi prijedlog za dodjelu koncesije za koju nije raspisan javni poziv.\n(l) Podneseni prijedlog za dodjelu koncesije iz prethodnog člana ovog Pravilnika treba da sadrži:\n1. puno ime preduzeća, sjedište, fotokopiju registracije, osnovne podatke o bonitetu preduzeća,\n2. ime i prezime i svojstvo ovlašćenog lica i drugu identifikaciju po potrebi,\n4. idejni projekt o obavljanju koncesione djelatnosti,\n5. procjenu opravdanosti projekta,\n6. procjenu visine ulaganja,\n8. osnovne uvjete za realizaciju koncesije.\n(Procjena javnog interesa)\n(1) U roku od 30 dana nadležno ministarstvo daje procjenu da li postoji javni interes za predmetnu koncesiju.\n(l) Ako nadležno ministarstvo procijeni da postoji javni interes za predmetnu koncesiju, definiše zahtjev za dobijanje ovlašćenja za pregovor sa ponuđačem i dostavlja ga Komisiji zajedno sa prijedlogom i pratećom dokumentacijom.\n(1) U roku od 21 dan Komisija vrši uvid u prispjeli zahtjev za dobijanje ovlašćenja za pregovore i ukoliko ocijeni da je predmetni zahtjev u skladu sa zakonom i dokumentom o politici dodjele koncesija u Bosni i Hercegovini, daje nadležnom ministarstvu ovlašćenje za pregovore.\n(l) Nadležno ministarstvo na osnovu dobijenog ovlašćenja za pregovore, pregovara sa ponuđačem i definiše elemente za izradu studije ekonomske opravdanosti koja sadrži i procjenu uticaja projekta na životnu sredinu.\n(l) Ponuđač, u skladu sa pregovorima, kompletira studiju i ostalu dokumentaciju vezanu za projekt i dostavlja je ministarstvu.\n(l) Nadležno ministarstvo, analizira projekt, razmatra dostavljenu studiju, te ako ista zadovoljava tražene kriterijume, u roku od 21 dan dostavlja Komisiji studiju i ostalu dokumentaciju sa prijedlogom za dodjelu koncesije.\n(Saglasnost za zaključenje ugovora)\n(l) Saglasnost na zaključivanje ugovora Komisija dostavlja nadležnom resornom ministarstvu u roku od 21 dan.\n(l) Nadležno resorno ministarstvo zaključuje ugovor i dostavlja Komisiji kopiju zaključenog ugovora sa pratećom dokumentacijom.\n(l) Ovaj Pravilnik stupa na snagu narednog dana od dana davanja saglasnosti od strane Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i objavljuje se u "Službenom glasniku BiH".\n11. jula 2006. godine\nHamed Mešanović, s. r.


U Londonu usvojena zajednička izjava o slobodi medija\t| Novinska agencija Beta\nDo kraja godine novi zakon o zaštiti potrošača u Srbiji\n20:30 - VestiMerkel: Učesnici samita o Libiji se dogovorili da poštuju embargo na oružje\n20:10 - VestiDodik podržao Čovićev zahtev za promenu Izbornog zakona BiH\n20:05 - VestiNasilje eskaliralo u Bejrutu, raste gnev demonstranata protiv Vlade\n15:00 - VestiOdržana izborna skupština stranke Zdrava Srbija\n16:15 - VestiMediji: Vučiću i Djukanoviću dobro dodje crkvena svadja\n16:05 - ScenaFilm 1917 dobitnik glavne nagrade Američkog udruženja producenata\n15:40 - VestiVučić 20. i 21. januara u Davosu\n15:00 - VestiSNS: Vučić razgovarao sa Dačićem, o izborima nastavak konsultacija\n15:00 - VestiPoslanici DS traže raskid saradnje sa Dverima zbog Obradovićeve kritike Mićunovića\n14:55 - SportNoel pobednik slaloma u Vengenu\n14:40 - SportPrvog dana AO na terenu četvorica srpskih tenisera\n14:10 - SportIznenadjujuća pobeda Direz u Sestrijereu\n12:35 - VestiSupernova: Tražićemo privremenu meru vraćanja kanala N1 i Sport klub\n13:00 - VestiSutra ujutro slab mraz i mestimično magla, tokom dana oblačno i suvo\n12:55 - VestiTrampov pravni tim odbacio optužbe za opoziv\nEU-I-GRADJANI-SRBIJE | 12.07.2019 18:20\nU Londonu usvojena zajednička izjava o slobodi medija\nBeta / MSP\nZemlje učesnice Globalne konferencije za medijske slobode u Londonu usvojile su zajedničku izjavu u kojoj se obavezuju da će zajedno raditi na zaštiti medijskih sloboda i podržati razvoj raznovrsnih i nezavisnih medija koji rade u javnom interesu. Izjavu je potpisao i ministar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić koji je učestvovao na konferenciji.\nU tekstu zajedničke izjave, objavljenom na sajtu konferencije, upozorava se da se novinari i medijske organizacije sve više suočavaju sa restriktivnim zakonima, kažnjivim pravnim merama i fizičkim nasiljem i da suviše često plaćaju svoju posvećenost slobodom ili životima.\n"Kao vlade, naša je odgovornost da osiguramo da narod u našim zemljama može da uživa u svim svojim ljudskim pravima i dobrobitima koje oni donose društvu", navodi se u izjavi.\nUkazuje se da globalne digitalne platforme donose, pored obećanja slobodnog diskursa, i pretnju bespravnog nadzora i manipulacija.\n"Naše vlade treba da rade na tome da osiguraju da oni koji krše ljudska prava koja podupiru slobodu medija, bilo da se radi o vladama ili privatnim telima, za to odgovaraju", navodi se u tekstu i dodaje da je potrebno pružiti solidarnost vladama koje preduzimaju korake da ojačaju zaštitu tih prava.\nPotrebno je, kako se navodi, odgovarati na nove pretnje za medijske slobode kako se one pojavljuju, treba usvajati nove oblike saradnje.\nMora se tražiti odgovornost, zajednički rad i rad sa vladama koje nisu potpisale ovaj tekst, kao i da se osigura da vlasti ispunjavaju svoje međunarodne obaveze o poštovanju ljudskih prava.\nUkazuje se da pored vlada treba sarađivati sa novinarima, medijskim organizacijama, grupama civilnog društva i drugim da bi to postalo zajednički napor šireg društva.\nDržave su se obavezale da će kroz Koaliciju za medijske slobode zajedno delovati u slučajevima kada su novinari i medijske organizacije u opasnosti, kao i da će zajedno nastojati da intervenišu na najvišem nivou prema zemljama i vladama u kojima je sloboda medija ugrožena, i da će pokazati solidarnost sa zemljama koje rade na izgradnji medijskih sloboda.\n"Naše zemlje su posvećene tome da rade zajedno da zaštite medijske slobode, mi smo posvećeni tome da ćemo se izjašnjavati i zajedno delovati kroz Koaliciju za medijske slobode," navodi se u tekstu.\nKoalicija će ukazivati na značaj medijskih sloboda za bezbednost, prosperitet i dobrobit svih društava, udruživati snage radi podele informacija, kao i preduzimati mere kada su ugroženi novinari i medijske organizacije.\nKoalicija će ukazivati na kršenja medijskih sloboda, skretati pažnju globalne javnosti i raditi na tome da se polažu računi.\nTakođe će se razmatrati raspoložive mere za suzbijanje kršenja ljudskih prava, uključujući prava vezanih za medijske slobode.\nU zajedničkoj izjavi se ukazuje da će potpisnici iskoristiti svoje diplomatske mreže kroz novu Kontakt grupu za slobodu medija, koja će da radi sa onima koji su ugroženi, sa organizacijama civilnog društva i lokalnim vladama u traganju za rešenjima.\nPotpisnici su se obavezali da će jačati međunarodne inicijative koje bi se zalagale za medijske slobode. Takođe su se dogovorili da će se sastajati jednom godišnje.\nDačić: Srbija shvata ozbiljno pitanje bezbednosti novinara\nMinistar spoljnih poslova Srbije ukazao je 11. jula na Globalnoj konferenciji za slobodu medija u Londonu da su bezbednost novinara i pitanje nekažnjivosti krivičnih dela protiv njih pitanja koja Srbija shvata izuzetno ozbiljno.\n"U skladu sa međunarodnim propisima i u saradnji sa međunarodnim organizacijama, trudimo se da konstantno radimo na unapređenju sistemskih odgovora na pretnje sa kojima se medijski poslenici sreću u obavljanju svog posla", rekao je Dačić u govoru na medijskom skupu koji zajednički organizuju britanska i kanadska vlada, prenelo je Ministarstvo spoljnih poslova Srbije.\nDačić je rekao da Srbija pozdravlja ovu konferenciju i deli globalnu zabrinutost za slobodu medija u kojoj svi moraju da učestvuju, kao i da se pridružuje zajedničkoj izjavi konferencije, koju je, kako je preneto, potom i potpisao.\nPozdravio je osnivanje Visokog ekspertskog panela za pravna pitanja, kao i najavljeno osnivanje radnih grupa sastavljenih od međunarodnih organizacija i stručnjaka.\nDačić je podsetio da je Srbija pokazala da pridaje značaj ovoj temi time što je kada je predsedavala Organizaciji za evropsku bezbednost i saradnju (OEBS) 2015. godine, održana konferencija o bezbednosti novinara upravo u Beogradu. Konferenciju je otvorio Dačić kao predsedavajući OEBS.\nIskustvo sa te konferencije je da je najbolji način da se udruže snage u obezbednivanju sigurne radne sredine za novinare, i, kako je rekao, samim tim bolje uslove za razvoj svojih demokratskih društava.\nDačić je ukazao i da je pre šest godina Srbija u saradnji sa novinarima osnovala Komisiju za istraživanje ubistava novinara, pošto su istrage u nekim slučajevima trajale više od deset godina. On je rekao da je nedavno u jednom od tih slučajeva doneta prvostepena presuda i da se time može sa sigurnošću reći da je Komisija imala uspeha u radu i da je koordinacijom rada sa svim nadležnim organima, uz "izraženu političku podršku vlade" privede pravdi ubice jednog od svojih kolega.\n"Nekažnjivost je aspekat na kome moramo predano raditi, jer ćemo samo tako poslati poruku da se zločin ne isplati. Ubistvo novinara je, pri tome, više od lične tragedije, to je napad na temelje društava u kojima živimo", rekao je Dačić.\nOn je rekao da je Vlada Srbije Komisiji za istraživanje ubistava novinara prošle godine proširila mandat koji sada obuhvata i slučajeve novinara nastradalih i nestalih tokom sukoba u bivšoj Jugoslaviji. Rekao je da Srbija drži neslavan rekord kada je reč o novinarima nastradalim u sukobima i naveo da je prvi put jedan mediji proglašen legitimnim vojnim ciljem kada je stradalo 16 radnika u bombardovanju javnog servisa Radio Televizije Srbije.\nPozvao je učesnike da pokušaju da obezbede da nikad više jedna medijska kuća ne bude legitimni vojni cilj.\nDačić se osvrnuo i na moć informacija i sve češće dezinofmacije ukazujući da novi mediji i mogućnosti destribucije informacija koje nude čine desinformacije dostupnijim i samim tim većom pretnjom nego ikad u istoriji.\nRekao je da je to novi izazov za koji zemlja treba da spremi svoje građane i da Vlada Srbije radi na pravnom regulisanju medijske sfere, i programima medijske pismenosti.\nNasilje eskaliralo u Bejrutu, raste gnev demonstranata protiv Vlade\nMerkel: Učesnici samita o Libiji se dogovorili da poštuju embargo ...\nEU i gradjani Srbije - NOVO\nTročanji ili pokušaj Ursule fon der Lajen da ublaži tenzije EU i ...\nU Francuskoj i Nemačkoj najviše stope femicida u EU\nZeman ponovio da će postaviti pitanje mogućnosti preispitivanja ...\nEkonomska saradnja, ali i Kosovo, teme posete češkog predsednika ...\nDjilas pita Vučića: Da li je laž da ...\nEPS: Ulaganja u oblasti kvaliteta ...\nSlika slučajno pronadjena u Italiji ...\nCINS: Nekadašnji vlasnik Studija B ...\nAleksej Kišjuhas: SPC je politička i ...\nKlop se protivi pomeranju Kupa ...


Početna/BBC vesti/Korona virus: Pandemija se ubrzava, kažu stručnjaci – zaražen i Troicki, Australija se sprema za drugi talas\nIako je Tedros Adhanom Gebrejesus, šef Svetske zdravstvene organizacije (SZO) upozorio da se pandemija korona virusa i dalje „ubrzava”, mnoge zemlje nastavljaju sa popuštanjem mera kako bi spasile privredu.\nU poslednja 24 časa u Srbiji još jedna osoba preminula je od posledica Kovida-19, dok je zaraženo još 96 ljudi. U međuvremenu je portal BIRN objavio da je broj umrlih i zaraženih u Srbiji višestruko veći – kako navode, do sada je umrlo više od 630 ljudi.\nAustralijske vlasti strahuju da bi uskoro u toj zemlji mogao da počne drugi talas, pošto se broj novih slučajeva zaraze povećava.\nDonald Tramp, predsednik Sjedinjenih Američkih Država (SAD) ocenio je da bi u toj zemlji broj preminulih mogao da pređe 150.000, a očekuje se da danas Boris Džonson, britanski premijer saopšti da će se pabovi i bioskopi ponovo otvoriti 4. jula.\nImunolog i član Kriznog štaba Srđa Janković izjavio je da „nije svaka preminula osoba s pozitivnim nalazom na Kovid-19 samim tim i preminula usled Kovida-19″, prenosi portal Nova.rs.\n„Smrtni ishod Kovid-19 podrazumeva da su kliničke manifestacije ili komplikacije infekcije korona virusom bitno ili presudno doprinele smrtnom ishodu”, izjavio je Janković.\n„Osobe koje preminu od svoje osnovne bolesti, nezavisno od toga što su inficirane virusom, ne ubrajaju se u žrtve Kovid-19″, dodao je.\nIako je zabeležen relativno mali broj novih slučajeva, a prethodnog dana bilo ih je 17, zvaničnici navode da očekuju da pandemija traje i narednih meseci.\nMilioni dece u Francuskoj od ponedeljka su se ponovo našli u školskim klupama, posle više od gotovo tri meseca.\nUčenici starosti do 15 godina nastavili su sa nastavom u okviru plana velikog otvaranja.\nU Velikoj Britaniji trenutno se razvija test po istom principu i na njemu radi 14.000 radnika.\nOko 2.2 miliona stanovnika Velike Britanije – oni najstariji i najranjiviji – koji su se nalazili u samoizolaciji, od prvog avgusta više neće morati to da rade.\nU ranijim fazama pandemije, kruzeri su bili legla zaraze i nekoliko njih je provelo nedelje na moru ili u karantinu u luci pre nego što je putnicima dozvoljeno da se iskrcaju.


Veselin Šljivančanin - Blic Online\nKrajnje neprimerenim veličanjem haških osuđenika ministar odbrane Aleksandar Vulin vraća Srbiju i ceo region u ružnu prošlost i zle devedesete.\nInicijativa mladih za ljudska prava, predstavila je publikaciju Ratni zločinci u političkom životu - uzajmna podrška osuđenih ratnih zločinaca i političkih elita u Srbiji u kojoj su se, kako kažu, osvrnuli na prisustvo haških osuđenika Vladimira Lazarevića, Nikole Šainovića, Momčila Krajišnika i Veselina Šljivančanina u javnom životu.\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić izjavio je večeras da ne opravdava nasilje bilo koje vrste, kao ni da se jurišnim odredima prekidaju tribine političkih neistomišljenika.\nPosle napada na aktiviste Inicijative mladih za ljudska prava u Beški, na tribini koju je organizovao SNS, a na kojoj je gost bio haški osuđenik i bivši oficir JNA Veselin Šljivančanin, SNS tvrdi da su aktivisti izazvali incident svojim dolaskom i provokacijama.\nDS: Nedopustivi napadi na aktiviste Inicijative mladih za ljudska prava; SNS: DS podržava nasilje\nVukovar, dve priče: Mile Dedaković i Veselin Šljivančanin govore za NIN\nDvadesetdve godine ranije gledali su se preko nišana, verujući da im je zadatak odbrana Vukovara, Veselin Šljlivančanin kao komandant Gardijske brigade JNA, Mile Dedaković Jastreb kao komandant hrvatskih paravojnih formacija.\nDS se ograđuje od Šapićeve poruke Šljivančaninu\nDemokratska stranka ogradila se danas od svog funkcionera i predsednika Opštine Novi Beograd Aleksandra Šapića koji je na svom Tviter nalogu objavio fotografiju sa nekadašnjim oficirom JNA i haškim osudjenikom Veselinom Šljivančaninom.\nAleksandar Šapić: "Veliki pozdrav za Veselina Šljivančanina"\nŠljivančanin: Gotovina i Markač su pobedili Haški sud\nBivši oficir JNA Veselin Šljivančanin, koji je u Hagu osuđen na deset godina zatvora, rekao je u emisji "Da možda ne" na RTS-u da se ne kaje za ono što je uradio i da svoju presudu ne oseća kao pravednu.\nBurne reakcije u Hrvatskoj na oslobađanje Šljivančanina\nHrvatska javnost i mediji su burno reagovali na vest da je Veselina Šljivančanina, bivšeg oficira JNA, Haški tribunal prevremeno pustio na slobodu i da je on već stigao redovnom avionskom linijom u Beograd.\nŠljivančaninu žao zbog žrtava rata, ali se nije pokajao\nOdluka Haškog tribunala o puštanju na slobodu bivšeg oficira jugoslovenske vojske Veselina Šljivančanina je doneta 5. jula kao poverljiva, uz nalog sekretaru Tribunala da je objavi tek kada Šljivančanin bude pušten na slobodu.\nŠljivančanin već u svom stanu u Beogradu\nBOEGRAD - Bivši oficir Jugoslovenske narodne armije Veselin Šljivančanin stigao je danas u Beograd redovonom linijom JAT-a pošto je danas pušten na prevremenu slobodu.\nŠljivančanin za dve godine na slobodi\n- Hrvatska nema pravo žalbe jer je presuda kojom se Veselinu Šljivančaninu, bivšem oficiru JNA, smanjuje kazna sa 17 na 10 godina zatvora, pravosnažna - kažu nezvanično u Haškom tribunalu za „Blic“.\nHAG - Veselin Šljivančanin, bivši oficir JNA, oslobođen je krivice za ubistvo 194 civila na Ovčari, i zbog toga mu je Žalbeno veće Haškog tribunala smanjilo kaznu sa 17 na deset godina zatvora.\nRasprava o reviziji presude Šljivančaninu\nRasprava o reviziji presude kojom je Veselin Šljivančanin osuđen na 17 godina zatvora zbog zločina kod Vukovara biće održana danas pred Žalbenim većem Haškog tribunala. To će biti prvi put za 16 godina rada Tribunala da taj sud raspravlja o reviziji neke presude.\nTribunal u Hagu je prihvatio zahtev odbrane bivšeg oficira JNA Veselina Šljivančanina da vanredno preispita pravosnažnu presudu kojom je Šljivančanina osudio na 17 godina zatvora zbog zločina nad hrvatskim zarobljenicima u Vukovaru 1991. godine.\nTribunal razmatra zahtev Šljivančanina za reviziju\nŽalbeno veće Haškog tribunala održaće danas raspravu na kojoj će obaviti preliminarno razmatranje zahteva za reviziju pravosnažne presude, kojom je bivši oficir JNA Veselin Šljivančanin osudjen na 17 godina zatvora zbog zločina na farmi Ovčara kod Vukovara 1991. godine.


Pogranična srpska sela u totalnoj izolaciji: Oko 300 domaćinstava bez osnovnih životnih namirnica - Radio Luna\nPogranična sela, koja administrativno pripadaju opštini Priboj, a teritorijalno su u Bosni i Hercegovini u totalnoj su izolaciji zbog zatvaranja graničnih prelaza. Oko 300 domaćinstava u mesnim zajednicama Sjeverin i Strmac, potpuno je odsečeno od sveta i meštani ne mogu da obavljaju ni one obaveze koje su dozvoljene proglašenjem vanrednog stanja.\n-Ljudi koji su zaposleni ne mogu da odu do Priboja na posao, lokalne prodavnice su prazne jer zbog zatvorenih granica ne može da stigne nova roba. Ljudi su ovde odgovorni, prate sve instrukcije kako bi se na njihovom području sprečilo širenje korona virusa, ali se osećaju kao u zatvoru jer nigde ne mogu izaći, niti neko može doći. Nisu u stanju da obavljaju najosnovnije stvari. Uplašeni su da li će imati dovoljno osnovnih namirnica za život, rekao je predsednik MZ Sjeverin, Vujadin Radović.\n-Nadam se da će nam držva izaći u susret, da meštani ovih sela mogu preći granične prelaze sa ličnim kartama i potvrdom mesta prebivališta, jer situacija je zaista specifična i za sve njih postaje nepodnošljiva, navodi Radović.\n-Uradiće se putni pravac Sjeverin – Vlaovlje kako bi mogao da se odvija saobraćaj mimo graničnih prelaza. To je kratkotrajno rešenje, ali je jedino koje imamo. Obratili smo se nadležnim institucijama na nacionalnom nivou da nam pomognu, izjavio je Lazar Rvović, predsednik opštine Priboj.


Dačić: Da nije SPS Vojvodina bi bila kao Kosovo\nNovi statut i autonomija Vojvodine bi mogli da doprinesu njenom razvoju, jer je ona najevropskiji deo Srbije- Kaže Dušan Bajatović\nObjavljeno: 27.12.2015. 15:16h\nNa obeležavanju 25. godišnjice od osnivanja SPS-a u Novom Sadu, Ivica Dačić je rekao da nije bilo te stranke pitanje Vojvodine bi danas opterećivalo Srbiju kao pitanje Kosova.\n- Stvaranje jedinstvene Srbije za vreme SPS-a je istorijska pobeda za Srbiju i srpski narod. Vojvodina je srpska autonomija, ona je autonomija u Srbiji, a ne autonomija protiv Srbije. Nijedna zemlja na svetu ne bi tolerisala cepanje svoje teritorije - rekao je Dačić u Srpskom narodnom pozorištu.\nBebe Stanije i Dačića: Ako niste mogli da ih zamislite, evo prilike da ih vidite! (FOTO)\nDušan Bajatović, predsednik Pokrajinskog odbora SPS-a, koga je voditeljka programa najavila kao "budućeg premijera Vojvodine", je rekao da je "ovo srpska Vojvodina", i dodao da se zbog toga skup održava u SNP-u.\nBranko Ružić: Mogu da nas izbace iz Vlade za minut, ali ova Vlada je bolja od Tadićeve!\n- Projekti multikulturalnosti u staroj gospođi Evropi nisu dali očekivane rezultate. Ali mi u Vojvodini znamo da živimo jedni sa drugima, a ne nametnuto jedni pored drugih. Vojvodina je u svakom smislu najevropskiji deo Srbije i to nas sve obavezuje. Uostalom, šta to razlikuje nezaposlenog Srbina ili Mađara- rekao je Bajatović\n- Kod nevelikog broja Srba u Vojvodini slovo B češće asocira na Beč i Budimpeštu nego na Beograd. Ali, mi Srbi nismo sišli s uma i niko nema pravo da proda skupo plaćeni nacionalni interes. Mi smo za autonomiju Vojvodine, najširu moguću, najevropskiju, ali koja je ograničena nacionalnim interesima Srba i Srbije. Izmišljeno i politikantsko i nacionalno štetno je Vojvodinu proglašavati otvorenim pitanjem- dodao je Bajatović.\nDušan Bajatović je da najavio će SPS inicirati donošenje novog Statuta Vojvodine, kao i zakona o finansiranju i nadležnostima Vojvodine i još je dodao da će sve to garantovati napredak Vojvodine.\nEvropaSPSIvica DačićDušan BajatovićNovi SadSrbijaVojvodina


SportKlub 1 18. januar 2021. - TV Program - MojTV\nSportKlub 1 - TV program - 18. januar 2021.\n07:30 Košarka - Euroleague: Special: Dr Sergio & Mr Llull18 najboljih klubova Evrope bore se za prestižni pehar koji je trenutno u vlasništvu CSKA. Ko će prigrliti trofej na kraju ove sezone u Kelnu? Izrazitog favorit...\n08:30 Fudbal - Španska liga: Specijal: Najgolovi 2020Real i Barsa nisu ono što su bili i eto šanse da neki drugi klub osvoji titulu. Da li je možda ovo sezona Dijega Simeonea i Atletiko Madrida?...\n09:20 Košarka - Eurokup: PregledBespoštedna borba za pehar i dva mesta koja vode sledeće sezone u Evroligu. Tradicija kaže da su španski timovi favoriti, ali tradicije su tu da bi se rušile....\n09:50 Košarka - Euroleague: - 19 + 20. KOLO18 najboljih klubova Evrope bore se za prestižni pehar koji je trenutno u vlasništvu CSKA. Ko će prigrliti trofej na kraju ove sezone u Kelnu? Izrazitog favorit...\n10:50 Zlatni momenti YU sprota / Zlatni golovi YU sportaMomenti koji su obeležili bogatu istoriju jugoslovenskog sporta....\n11:00 Fudbal - Španski Superkup: Barcelona - Athletic Bilbao, FINALESupercopa de Espana je španski superkup turnir na kojem nastupaju pobednik i drugoplasirani tim La Lige, kao i osvajač i finalista Copa del Rey....\n12:55 Košarka - Kineska liga: Zhejiang Golden Bulls - GuangzhouNakon Mundobasketa koji su organizovali prošle godine, Kina želi da dodatno podigne nivo košarke. Na ovim mečevima videćete i neke NBA zvezde za koje ste se pit...\n15:15 Sport kakav pamtimo: Bogdan TanjevićČesta fraza koju sada čujemo je "U moje vreme je sve bilo bolje..." Pogledajte kakav je nekada bio sport i ovo je idealna šansa za mlade da vide da li je nekada...\n15:55 SK DOSIJE: Utakmice koje se pamte - Partizanove bebeNajčudniji i najvažniji mečevi u istoriji i sve što se dešavalo van terena pre i posle njih. Kada se politika mešala u sport i kada se odlučivalo o sudbinama mn...\n16:55 Fudbal - Turska liga: Fenerbahce - AnkaragucuTurska liga raste iz godine u godinu, a trka za trofeje je sve uzbudljivija. Bašakšehir je prošle sezone iznenadio, ali Bešiktaš, Galatasaraj i Fenerbahče su ve...\n18:55 Košarka - Euroleague: Real Madrid - Crvena zvezda18 najboljih klubova Evrope bore se za prestižni pehar koji je trenutno u vlasništvu CSKA. Ko će prigrliti trofej na kraju ove sezone u Kelnu? Izrazitog favorit...\n20:55 Fudbal - Premier League: Arsenal - NewcastleBez sumnje, trenutno najbolja liga na svetu. Čini se i da će trka za titulu biti neizvesnija nego ikad, a da li će veliki pehar u Liverpul, Mančester, ili možda...\n23:30 Fudbal - Premier League: PregledBez sumnje, trenutno najbolja liga na svetu. Čini se i da će trka za titulu biti neizvesnija nego ikad, a da li će veliki pehar u Liverpul, Mančester, ili možda...\n00:25 Fudbal - Coppa Italia: PregledZa Kopa Italijau kao drugo po važnosti fudbalsko takmičenje u Italiji, će svaki pravi ljubitelj Katanađa sigurno odvojiti svoje vreme za takmičenje u kojem su i...\n01:00 Hokej na ledu - NHL: Toronto - WinnipegNajbolji hokej na svetu se igra u profesionalnoj američko-kanadskoj ligi pod nazivom NHL (National Hockey League). Svake godine timovi se bore za prestižni spor...\n03:20 SportlightNovi serijal sa Igorom Mikljom. Razgovori sa poznatim ličnostima iz sveta sporta, malo o sportu, malo o svemu ostalom......\n04:50 Jedrenje: Pregled: Vendee GlobeJedrenje, organizovano kao trka jedrilica (jedriličarska regata), je jedan od olimpijskih sportova. Discipline u sportskom jedrenju se nazivaju klase....\n05:15 Fudbal - Španska liga: Specijal: Najbolje utakmice 2020Real i Barsa nisu ono što su bili i eto šanse da neki drugi klub osvoji titulu. Da li je možda ovo sezona Dijega Simeonea i Atletiko Madrida?...


DPS Ulcinj: Nadležni da ispitaju navode iz snimka – Portal Ulcinj\nDPS Ulcinj: Nadležni…\nDPS Ulcinj: Nadležni da ispitaju navode iz snimka\nNa društvenim mrežama objavljen je audio snimak na kome se čuje razgovor o navodnoj kupovini glasova u Ulcinju. Akteri su, kako je objavljeno, lider URA i mandatar za sastav manjinske vlade Dritan Abazović, nosilac liste koalicije “Za novi početak” Omer Bajraktari i predsjednik Demokratske partije Fatmir Đeka.\nPo tvrdnji iz OO DPS Ulcinj, snimak koji se danas pojavio na društvenim mrežama, i koji su objavili pojedini mediji, “potvrda je svega onoga što smo govorili prethodnih dana o pokušajima izbornog inženjeringa u Ulcinju”.\n“Ovaj snimak ujedno jasno pokazuje ko je u pravu kada je u pitanju kupovina glasova i ko se u Ulcinju bavi nečasnim radnjama i prljavom kampanjom, a ko vodi kampanju fer i pošteno. Pozivamo nadležne državne organe da ispitaju navode iz snimka i da preduzmu potrebne radnje a onima koji se bave ovim nečasnim radnjama poručujemo da bi trebalo da ih je sramota i da im je sve uzaludno jer će im Ulcinj ponoviti ono što im je već saopštio, a to je da su u Ulcinju bili i ostaće opozicija”, kazali su iz DPS-a.


Direktor programa Svjetske zdravstvene organizacije za hitne slučajeve rekao je u srijedu da same vakcine neće okončati pandemiju COVID-a-19 i da neće učiniti ništa da zaustave trenutni globalni porast zaraza koronavirusom.\nMike Ryan govorio je tokom virtuelne sesije za pitanja i odgovora iz sjedišta agencije u Ženevi.\nNjegovi komentari stigli su istog dana kada su farmaceutska kompanija Phizer i njen njemački partner BioNTech objavili da su konačni rezultati ispitivanja u kasnoj fazi njihove vakcine protiv koronavirusa pokazali da je efikasna 95 odsto.\nKompanije su rekle da imaju potrebna dva mjeseca sigurnosnih podataka i da će podnijeti zahtjev za hitno američko odobrenje u roku od nekoliko dana.\nU ponedjeljak kompanija Moderna objavila je preliminarne podatke za svoju vakcinu, pokazujući sličnu efikasnost.\nRyan je rekao da bi svijet morao da prebrodi ovaj trenutni talas infekcija COVID-om-19 bez vakcina, što, kako je rekao, nije potpun odgovor.\n"Neki ljudi misle da će vakcine biti, u izvjesnom smislu, rješenje, jednorog za kojim smo svi tragali. Nije", rekao je.\nRekao je da je najvažnija stvar koju ljudi sada mogu da učine kako bi spriječili preplavljivanje bolnica i jedinica za intenzivnu njegu da zaustavi širenje bolesti mjerama fizičkog udaljavanja.\nJednom kada održiva vakcina bude široko dostupna, rekao je, to će biti još jedno sredstvo koje će moći da se koristiti.\n"Dodavanje vakcina pružiće nam ogromnu šansu. Ali ako dodamo vakcine i zaboravimo druge stvari, COVID- neće ići na nulu", rekao je Ryan.\n"Moramo da dodamo vakcinaciju postojećim fizičkim mjerama", kako bismo vodili računa o higijeni i održavanju higijene. "A ako vakcinama dodamo to fizičko distanciranje i higijenu i brigu, mislim da ćemo ići dugim putem do oslobađanja od ovog virusa."


OKRŠAJ BRNABIĆ I JEREMIĆA Ko je po hodnicima hvatao zvaničnike, a kakvu ulogu u svemu ima TONI BLER\nPremijerka Ana Brnabić, koja prisustvuje zasedanju Generalne skupštine UN, izjavila je da su, osim kosovskih zvaničnika, u Njujorku i opozionari koji pokušavaju da "uhvate što više zvaničnika da se fotografišu sa njima" i to "iskoriste za ličnu promociju". Koga je Brnabićeva od srpskih političara neočekivano srela u Generalnoj skupštini i kakav je odgovor dobila?\nPremijerka Srbije ovih dana prisustvuje zasedanju Generalne skupštine UN u Njujorku. Tamo se srela sa brojnim svetskim zvaničnicima, među kojima je i predsednik SAD-a Donald Tramp, ali i neki predstavnici privremenih vlasti u Prištini, poput Bedžeta Pacolija, ministra spoljnih poslova Kosova. Njihov susret zabeležila je i kamera.\nBedžet Pacoli i Ana Brnabić\nBrnabićeva je u izjavi za medije rekla da su, osim kosovskih zvaničnika, u Njujorku i neki srpski opozicionari.\n- Ima ovde naših opozicionara koji su na hodnicima i pokušavaju da uhvate što više zvaničnika da se fotografišu sa njima, iskoriste Generalnu skupštinu UN za ličnu promociju, tako su i Pacoli, Haradinaj i Tači. Ja sam ovde da uradim najbolji posao za Srbiju, nije mi važno koliko imam sastanaka i koliko fotografija imam odavde važno mi je sa čim ću ja izaći pred građane Srbije i šta je ono što ćemo doneti kući - rekla je premijerka Srbije.\nNa kog opozicionara je Brnabićeva naletela?\nNajverovatnije je reč o nekadašnjem domaćinu Generalne skupštine UN Vuku Jeremiću, koji je od 2012. do 2013. proveo na funkciji predsedavajućeg GS UN.\nDa je u pitanju Jeremić može se zaključiti po njegovoj objavi na Tviteru. On je na toj društvenoj mreži reagovao na prozivke Brnabićeve.\n"Po hodnicima UN čovek može da sazna interesantne stvari, pogotovo ako poznaje većinu prisutnih. Na primer, to da Toni Bler sa mandatom vlasti u Beogradu razgovara sa međunarodnim zvaničnicima o precrtavanju granica Srbije i članstvu Kosova u UN. Bedno", naveo je na Tviteru lider Narodne stranke.


EU – deficit demokratije - Social Europe - Peščanik\nPosle referendumske odluke o izlasku Britanije iz EU i novog suočavanja grčke vlade sa mogućim prinudnim napuštanjem zajednice, problemi upravljanja EU postaju očevidni. Umesto da se sa setom oproste od Britanije i požele joj sretan put, neki od EU lidera su rešeni da joj naplate najvišu moguću cenu. U sličnom tonu, ministri finansija EU na čelu sa nemačkim ministrom Wolfgangom Schäubleom grčku krizu uporno rešavaju na iti način – primenom mera koje daju loše rezultate uz očekivanje dobrih ishoda.\nSada već izvesni brexit i mogući grexit jasno ukazuju na probleme vođstva i upravljanja EU. Unija je nastala kao dobrovoljna zajednica zemalja čije vlade su želele da osiguraju mir i saradnju u Evropi vekovima razdiranoj unutrašnjim sukobima. Deluje neverovatno, ali njeni današnji lideri kao žele da kazne vlade zemalja članica koje se usude da dovedu u pitanje loše prakse upravljanja ugrađene u EU sporazume i prete osvetom onima koji požele da izađu iz EU.\nEU lideri nisu izvukli pouke iz slučaja Britanije i Grčke. Nije britanska vlada odlučila da napusti EU – to je odlučilo 52% građana koji su izašli na referendum. Konzervativna vlada je samo izvršilac, sumnjivih sposobnosti, koji se trudi da sprovede ovaj postupak. Isto tako, čak i kada bi otplata grčkog duga bila moguća, njega ne bi vraćala grčka vlada već grčki poreski obveznici. Vlada na čelu sa Sirizom je samo izvršilac tog nemogućeg zadatka.\nZanemarivanje razlika između vlada članica i građana koje te vlade predstavljaju pokazatelj je odsustva mašte u samim osnovama upravljanja EU. Do ovog sužavanja prostora za demokratski proces došlo je premeštanjem nadležnosti za razvoj i sprovođenje politika sa demokratski biranih tela na Evropsku komisiju.\nNacionalne vlade formalno imaju pravo da odlučuju o ekonomskim politikama koje utiču na život građana, ali uslovi postavljeni u usvojenim sporazumima smanjuju mogućnost izbora politika na nacionalnom nivou, naročito za članice evrozone. Ta ograničenja se kose sa temeljnim vrednostima Unije i pate od tehničkih manjkavosti. Njihova dosledna primena samo potkopava veru građana da Evropska komisija i Evropski parlament postupaju u njihovom interesu.\nOgraničenja u vođenju ekonomske politike ugrađena u sporazume narušavaju najšire prihvaćeno načelo da odluke koje utiču na blagostanje građana treba da donose njihovi izabrani predstavnici. Umesto toga, sporazumi nameću suženi oblik „demokratske odgovornosti“. Sporazum o koordinaciji, stabilnosti i upravljanju (TCSG) jasno kodifikuje ta odstupanja od demokratske procedure.\nTim sporazumom je predviđen „postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže“, uključujući i „korektivne radnje koje se mogu nametati zemljama u okviru procedure za slučaj prekomerne neravnoteže (EIP)“. Ovo je nesrećni izbor reči (bar u engleskoj verziji dokumenta). Bezlična konstrukcija zamagljuje činjenicu da u stvarnom životu Evropska komisija „korektivne“ mere „nameće“ nacionalnim vladama, a ne „zemljama“.\nNeprecizno korišćenje termina u ovom sporazumu dokaz je nerazumevanja demokratskih procedura. Da stvari budu još gore, Evropska komisija je ovaj propis koji je fundamentalno važan za život evropskih građana na svojoj veb stranici smestila u deo posvećen „biznisu i ekonomiji“,u odeljak „Koordinacija ekonomske i fiskalne politike“. Ovo je još jedan pokazatelj da Evropska komisija ekonomsku politiku vidi kao nepolitičku temu.\nPo ovom sporazumu Evropska komisija pre pokretanja „postupka u slučaju neravnoteže“ u nekoj zemlji ne mora da traži odobrenje Evropskog parlamenta, a još manje od nacionalne skupštine te zemlje (Izveštaj 5 predsednika, strana 8). Jedina obaveza Evropske komisije je da izveštava Evropski parlament o svojim aktivnostima, koje poslanici u načelu mogu da opozovu. „Pozivanje na odgovornost“ za vođenje politika na niovu EU sada je predviđeno jedino u tom ograničenom smislu. A pridev „demokratski“ je u ovom slučaju opravdan jedino time što postoji obaveza izveštavanja članova demokratski izabranog tela.\nMeđutim, postoji značajna razlika između politika koje razvijaju i sprovode demokratski izabrana zakonodavna tela i davanja prava izvršnim organima da sami formulišu politike i za to „odgovaraju“ nakon što odluke donesu i sprovedu. U prvom slučaju postoji mogućnost da se demokratski proces kreiranja politika odvoji od njihovog sprovođenja. U drugom slučaju, izvršno telo preuzima na sebe diskreciono pravo kreiranja i sprovođenja politika, a zakonodavnom telu prepušta da ocenjuje da li je postupak bio primeren ili neprimeren tek kada je sve već završeno. U praksi, negativna ocena postupaka izvršnog tela se tumači kao napad na Evropsku komisiju, pa su negativne ocene u Evropskom parlamentu veoma retke. Jasnija podela dužnosti bi svakako umanjila moguće konfrontacije između Evropske komisije i Evropskog parlamenta.\nOvlašćenja Evropske komisije problematičnima čine pravila o ekonomskoj politici ugrađena u sporazume EU. Ti sporazumi su de facto ustav Evropske unije. Oni su zakonski obavezujući za vlade članica, a nacionalna zakonodavna tela ih ne mogu menjati. Za razliku od mnogih, možda i većine ustava, sporazumi Evropske unije primoravaju zemlje članice da se pridržavaju određenih pravila ekonomskog ponašanja i sprovođenje tih pravila prepuštaju izvršnoj grani vlasti koja nije demokratski izabrana. Propisivanjem ciljnih vrednosti za fiskalni budžet i javni dug, fiskalna pravila izvorno kodifikovana u Sporazumu iz Mastrihta su očigledan primer neprimerenog ulaženja u detalje u ustavnom tekstu.\nUključivanje takvih detalja u ustavne dokumente nije mudro iz bar tri razloga. Prvo, pravila mogu biti pogrešno formulisana ili sadržati tehničke greške koje zahtevaju izmene zbog logičke ili unutrašnje nedoslednosti. (O tehničkim nedostacima fiskalnih pravila pisao sam u svom prethodnom članku.) Jednostavna promena teksta može rešiti problem, ali za tu promenu je potrebna saglasnost svih vlada potpisnica sporazuma.\nDrugo, pravila mogu biti dobra za neke ekonomske situacije, ali ne i za neke druge. Ako tekst sporazuma ne dozvoljava prilagođavanje novim ekonomskim okolnostima, sporazumi postaju disfunkcionalni. S druge strane, pokušaji preciznog definisanja kada će se pravila o ograničavanju deficita primenjivati čine sporazume beskrajno komplikovanim. Treće, prenošenje ovlašćenja za sprovođenje detaljno definisanih pravila na instituciju koja nije demokratski izabrana, kao što je Evropska komisija, dodatno produbljuje problem, a prenošenje tog zadatka na Evropsku komisiju čini čitav proces netransparentnim.\nNiz sporazuma usvojenih u poslednjih 60 godina temeljno je promenio način upravljanja Evropskom unijom, pomeranjem ka sistemu koji izvršnoj grani vlasti daje sve veća ovlašćenja. Kao što pokazuje primer Francuske, demokratskom društvu ne mora smetati jaka izvršna vlast, pod jednim uslovom: da su njeni predstavnici demokratski izabrani. Sa Evropskom komisijom i sistemom „5 predsednika“ to nije slučaj.\nJohn Weeks, Social Europe, 10.03.2017.


Foto: Image by Tania Dimas from Pixabay | Sudije iz Srbije na terenu već drugog dana EP\nN.N. 11.06.2021 17:13\nPored Srđana Jovanovića, za petog sudiju je postavljen još jedan arbitar iz Srbije - Uroš Stojković. Interesantno je da će u VAR sobi sjediti četiri pomoćna arbitra - Fransoa Leteksje, Žerom Brisar i Benžamen Paže iz Francuske, odnosno Pavel Gil iz Poljske.\nDobro se sjećamo da je na prošlom Svjetskom prvenstvu u Rusiji, najbolji sudija iz Srbije Milorad Mažić sudio i samu završnicu takmičenja i do samog kraja bio je u konkurenciji da sudi finale. Međutim, planove mu je "pomutio" plasman Hrvatske u borbu za pehar, zbog čega je FIFA odlučila da ne delegira arbitra sa istog govornog područja za taj meč, već je pravdu dijelio Argentinac - Nestor Pitana.\nPodsjetimo, Srđan Jovanović je postao standardan na utakmicama Linglong Superlige Srbije, a nekoliko puta sudio je i "večiti derbi" između Crvene zvezde i Partizana.


Akcije NIS-a ili kako je nestalo 1000 evra - Istinomer\nAna Marinković 9. 12. 2009.\nDa su se ostvarila obećanja državnog sekretara Nebojše Ćirića iz januara ove godine, građani Srbije koji su upisali besplatne akcije do danas bi trebalo da su već spiskali pare od akcija NIS-a. Realnost je nešto drugačija – akcije dobili nisu, a prema poslednjim najavama dobiće ih 6. januara 2010. godine. O oplemenjivanju budžeta sa famoznih 1.000 evra više niko ne sanja, ali se i procenjena vrednost akcija NIS-a volšebno otopila na 500 dinara po akciji.\n„Tokom 2009. građani bi trebalo da dobiju besplatne akcije NIS-a i Galenike„, izjavio je državni sekretar u ministarstvu ekonomije i regionalnog razvoja Nebojša Ćirić 14. januara 2009. godine na konferenciji za novinare, preneo je Tanjug.\n„Akcije NIS-a trebalo bi prve da se podele građanima, odnosno šest meseci od momenta privatizacije„, podsetio je Ćirić i najavio da će za „Galeniku“ u trećem kvartalu ove godine biti objavljen tender. Prema toj računici akcije je trebalo da dobijemo u avgustu.\nOn je na konferenciji za novinare ponovio procene Ministarstva ekonomije da će građani dobiti u proseku 1.000 evra, ali se donekle i ogradio, istakavši da krajnja cena zavisi od okolnosti na tržištu i od poslovanja i ostvarivanja dobiti u šest javnih preduzeća čije će akcije biti besplatno podeljene.\n„Očekuje se da samo od prodaje preduzeća iz Privatizacionog registra građani dobiju uplate na svoje račune koje će se kretati u iznosu od 80 do 100 evra. Sumu od oko hiljadu evra dobiće svako od prijavljenih građana, koji ima pravo na besplatne akcije, ali tek na kraju procesa privatizacije svih preduzeća, gde su osim „NIS-a“ i „Galenike“ još i „Telekom Srbija“, „Jat ervejz“, „Aerodrom Beograd“ i „EPS“.\nOnda je Vlada Srbije na sednici 27. avgusta usvojila Odluku o prenosu akcija bez naknade „Nafte industrije Srbije“ građanima, kao zaposlenima i bivšim zaposlenima ovog preduzeća.\nSvaki građanin će po toj odluci ostvariti pravo na pet akcija NIS-a bez naknade, a nominalna vrednost jedne akcije iznosi 500 dinara, što znači da će svako od građana dobiti pet akcija u ukupnoj nominalnoj vrednosti od 2.500 dinara.\nNebojša Ćirić nam je 28. avgusta gostujući na TV B92 objasnio da očekuje da će najkasnije u oktobru ili novembru građani moći da raspolažu raspodeljenim akcijama NIS-a.\n„Pošto organi upravljanja u NIS-u usvoje određene odluke, između ostalog i o prelasku iz zatvorenog u otvoreno akcionarsko društvo, ako sve bude u redu, građani će u oktobru, a najkasnije do novembra dobiti mogućnost da trguju akcijama„, rekao je Ćirić.\nKrajem novembra građani još nisu dobili svoje akcije, a kako se ispostavilo, ni nominalna vrednost akcija od 500 dinara nije baš na čvrstim nogama.\n„Nominalna vrednost akcija je 500 dinara, ali prava vrednost tih akcija se određuje na tržištu, odnosno na berzi. Građani će imati mogućnost da trguju akcijama, a moje mišljenje je da kako budemo polako izlazili iz krize, ove će akcije imati dosta veću vrednost od nominalne„, precizirao je Ćirić u avgustovskoj izjavi.\nMeđutim, stigosmo do decembra, a od akcija i dalje ništa. Onda nam se obratio ministar ekonomije i regionalnog razvoja Srbije Mlađan Dinkić i dao nam novo obećanje:\n„Vlada Srbije izvršiće besplatnu podelu akcija Naftne industrije Srbije (NIS) 6. januara 2010. godine. Svaki građanin dobiće pet akcija NIS, pojedinačne nominalne vrednosti od po 500 dinara. Na šaleterima Pošte građani će dobiti potvrdu centralnog registra o vlasništvu nad tim akcijama„, objasnio je Dinkić na konferenciji za novinare (8. decembar, Tanjug)\nMeđutim, on se tada ogradio od cene kojom je u predizbornoj kampanji dobijao poene.\n„Nominalna vrednost akcija NIS-a je direktna posledica cene po kojoj je država, u direktnoj pogodbi prodala NIS Gaspromnjeftu. Cena akcije je niska i ja ne želim da preuzmem odgovornost za tu cenu„, naglasio je Dinkić koji je nekoć najavljivao dobit od akcija od 1.000 evra.\nOn je najavio da će 6. januara građani, pored akcija NIS-a, na ime novčane naknade dobiti i iznos od 1.700 dinara iz sredstava, koja su ostvarena prodajom akcija i udela evidentiranih u Privatizacionom registru.\nTako smo saznali kada ćemo dobiti akcije, ali se onda postavilo pitanje i njihovog „unovčavanja“\nDinkić je na istoj konferenciji za štampu rekao da će akcijama moći da se trguje nakon što NIS postane otvoreno akcionarsko društvo i svoje akcije iznese na berzu.\n„Preporučujem svima da sačekaju uključivanje NIS akcija na berzu jer će dobiti višu cenu„, naglasio je Dinkić i dodao da građani koji ne budu želeli da prodaju akcije NIS mogu da se udruže i postani akcionari NIS.\nA onda smo u NIS-u saznali da od trgovine akcijama sigurno nema ništa do sredine sledeće godine.\nU NIS-u je objašnjeno da bi ova kompanija trebalo da postane otvoreno akcionarsko društvo polovinom 2010. godine, nakon čega će akcije te kompanije biti puštene u promet.\nKako se navodi, Skupština akcionara NIS-a trebalo bi da u junu 2010. godine donese odluku o transformaciji kompanije iz zatvorenog u otvoreno akcionarsko društvo, posle čega će odmah biti izvršena transformacija i izlazak na berzu. (Beta, 9. 12. 2009. godine)\nMinistar ekonomije se ogradio od vrednosti akcija ali nam je dao novo obećanje. On je najavio da će nacrt Zakona o izmenama i dopunama Zakona o pravu na besplatne akcije i novčanu naknadu koju građani ostvaruju u procesu privatizacije uskoro biti upućen vladi na usvajanje. On je precizirao da je izmenama predviđeno da građani, zaposleni i bivši zaposleni dobiju besplatne akcije Telekoma, Elektroprivrede Srbije, Aerodroma Nikola Tesla kao i objedinjene akcije Akcijskog fonda u kojem će biti akcije Galenike, JAT, javnih komunalnih preduzeća. Prema rečima Dinkića, na taj način će građanima biti omogućeno da dobiju akcije Telekoma, EPS i Aerodroma pre početka privatizacije.\nMinistar ekonomije je dodao da će pored akcija NIS u 2010. godini građanima biti podeljene i besplatne akcije Telekoma, Aerodoroma i objedinjenje akcije iz Akcijskog fonda, dok će podela akcija EPS biti izvršena u 2011. godini. Živi bili pa videli!\nbesplatne akcije Mlađan Dinkić Nebojša Ćirić Niš


Vučić: Slovenija i Srbija nastaviće put iskrenog prijateljstva - CorD Magazine Vučić: Slovenija i Srbija nastaviće put iskrenog prijateljstva - CorD Magazine\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić, koji boravi u poseti Sloveniji, objavio je na Instagramu fotografije sa radne večere sa predsednikom Slovenije Borutom Pahorom.\n“Fantastično veče kod zajedničkog prijatelja Tomaža Kavčiča. Slovenija i Srbija nastaviće put iskrenog prijateljstva, a predsedniku Borutu Pahoru veliko hvala na pažnji, poštovanju i gostoprimstvu koje je pokazao prema srpskoj delegaciji”, navodi se u tekstu objavljenom na Instagram profilu “buducnostsrbijeav”, uz fotografije sa večere.\nPredsednik Vučić izjavio ranije je izjavio, posle razgovora sa predsednikom Pahorom, da je odgovornost svih na zapadnom Balkanu da se sačuvaju mir i stabilnost i da će morati da se uloži ogromna energija da “ne dopustimo da nas politike prošlosti dovedu do bilo kakvih incidenata i problema”.\nPredsednik Slovenije Pahor izjavio je posle razgovora sa Vučićem da Slovenija podržava evropsku perspektivu Zapadnog Balkana i naglasio da u svetlu mira i stabilnosti lideri u regionu moraju da vode računa da svojim postupcima i izjavama ne zaoštravaju situaciju.\n“Veliko mi je zadovoljstvo da je srpski predsednik i prijatelj Aleksandar Vučić odlučio da prva strana zemlja koju će posetiti posle nedavnih izbora bude Slovenija”, rekao je Pahor.


MZZP: Jevtić nije prisustvovao sednici Vlade\nPotpredsednik Vlade i ministar za zajednice i povratak u ostavci Dalibor Jevtić demantovao je da je učestvovao na sednici Vlade Kosova, kako su izvestili pojedini mediji.\nDalibor Jevtić (Foto arhiva Kim)\nKako je saopšteno iz Ministarstva za zajdnice i povratak, Jevtić je prisustvovao sastanku sa delegacijom Nemačke koju su činili državni sekretar u Ministarstvu odbrane Tomas Ričard Silberhorn i državna sekretarka u Ministarstvu za ekonomsku saradnju Maria Flašbarth.\n“Status potpredsednika Vlade i ministra za zajednice i povratak Dalibora Jevtića je i dalje nepromenjen i on je i dalje ministar u ostavci, koji svoju funkciju isključivo obavlja u tehničkom mandatu i ne prisustvuje sednicama Vlade“, navodi se u saopštenju Minustarstva za povratak i dodaje da je sastanku sa nemačkom delegacijom prisustvovao zbog „tema koje su bile od velikog značaja za srpski narod na Kosovu“.\n„S obzirom da Srpska lista, čiji je Jevtić jedan od potpredsednika, aktivnosti, delovanje i odluke donosi konsenzusom i dogovorom unutar liste, sve dok se ne donese drugačija odluka, njeni poslanici će biti u opoziciji a ministri će obavljati svoje funkcije u tehničkom mandatu. Kada i ako bude došlo do promena Srpska lista će javnost o ovome blagovremeno obavestiti“.\n26.09.2021 Zajednica srpskih opština je na Кosovu zabranjen termin (222)


Kralj Petar I i srpski vojnik dobijaju spomenike, a Stepanovićevo, Kovilj i Veternik uređene trgove - Novi Sad\nKralj Petar I i srpski vojnik dobijaju spomenike, a Stepanovićevo, Kovilj i Veternik uređene trgove\n14:03:00 01.03.2018, Komentara: 0\nNovi Sad – Povodom stogodišnjice oslobođenja Novog Sada u Prvom svetskom ratu i ulaska srpske vojske u Novi Sad, ove godine planirano je više događaja i aktivnosti – od tribina, info-tabli i objavljivanja knjiga, do podizanja spomenika.\nfoto: Novi Sad 1920, Wikipedia\nJuče je konstituisan Odbor koji će se baviti obeležavanjem ovog datuma. Za članove su izabrani odbornici u Skupštini grada, direktori institucija i ustanova kulture, članovi Gradskog veća, istoričari, kao i predstavnici elektronskih i štampanih medija, Matice Srpske, Eparhije bačke, Prve brigade Kopnene vojske Srbije i drugi.\nKako je saopšteno iz Gradske kuće, povodom obeležavanja i 25. novembra 1918. godine u Novom Sadu, kada je održana Velika narodna skupština na kojoj je formalizovana vekovna težnja za prisajedinjenje krajeva današnje AP Vojvodine Srbiji, planirane su brojne aktivnosti. U susret stogodišnjici, tokom godine će biti pokrenut niz projekata sa ciljem popularizacije i podsticanja javne debate o značaju celovitog tumačenja istorijskih procesa.\nPosebna pažnja će biti posvećena velikanima koji su pre jednog veka živeli i radili u Novom Sadu, a koji su dali svoj doprinos u formiranju preduslova za konačno prisajedinjenje. Planirana su predavanja, tribine i eseji u vezi sa tematikom prisajedinjenja, kao i različiti multimedijalni sadržaji, izložbe, izrada i postavljanje info-tabli, objavljivanje knjiga sa tematikom oslobođenja Novog Sada, podizanje spomenika Kralju Petru Prvom Karađorđeviću u Novom Sadu, spomenika Srpskom vojniku u Veterniku, kao i uređenje centralnog trga u Stepanovićevu, Kovilju i Veterniku.\nKralje Petar I\noslobođenje novog sada


Dogodilo se na današnji dan, 20. mart - Report.rs\nBy redakcija 03/20/2022 Najnovije, Zanimljivosti\nDogodilo se na današnji dan, 20. mart:\n1894 – U Torinu je umro mađarski revolucionar Lajoš Košut (Lajos Kossuth), vođa mađarskog pokreta za nezavisnost od Austrije (1848-49). Nakon sloma revolucije u avgustu\n1949, emigrirao je u Italiju. 1929 – Umro je francuski maršal Ferdinan Foš (Ferdinand Foch) koji je u Prvom svetskom ratu komandovao u ključnim bitkama protiv Nemaca na Zapadnom frontu. U njegovom komandnom vagonu u Kompijenju, kod Pariza, Nemačka je u novembru 1918. potpisala kapitulaciju.\n1945 – Na području Like i hrvatskog primorja jugoslovenska vojska počela je završne operacije za oslobađanje Jugoslavije u Drugom svetskom ratu. 1956 – Francuska je priznala nezavisnost Tunisa, s Habibom Burgibom (Bourguiba) kao prvim predsednikom. 1970 – Pored obala Švedske u zalivu Tralvet izlilo se 57.000 tona nafte u sudaru brodova “Imperijal” i “Otelo”.\n1972 – U snežnoj lavini na planini Fuđi, u Japanu, poginulo je 19 alpinista. 1991 – Haleda Zija (Khaleda Zia) izabrana je za premijera Bangladeša, u prvom mirnom demokratskom prenosu vlasti od nastanka te zemlje 1971.\n1995 – Armija BiH pokrenula je, tokom bosanskog rata, snažnu ofanzivu protiv srpskih snaga na Majevici i Vlašiću, 40 dana pre isteka četvoromesečnog primirja, zaključenog uz posredovanje bivšeg predsednika SAD Džimija Kartera (Jimmy Carter). 1996 – Britanska vlada je prvi put javno potvrdila da bolest “ludih krava” može biti preneta na ljude.\n2004 – Umrla je holandska kraljica Julijana, koja je tom zemljom vladala od 1948. do 1980. kada je krunu prepustila kćerki Beatrisi. Bila je poznata po imenu “Narodna kraljica”, zbog značajne uloge u oporavku Holandije nakon II svetskog rata, kao i toleranciji prema kolonijama koje su zahtevale nezavisnost. 2007 – Umro je Džon Bakus (John Backus) tvorac programskog jezika “Fortran”.\n2013 – Umro Zilur (Zillur) Rahman, predsednik Bangladeša, koji je na toj funkciji bio od februara 2009 godine. Njegova supruga Ivi Rahman poginula je u terorističkom napadu 2004. 2017 – Mađarska je otvorila vojnu bazu na južnoj granici sa Srbijom koja treba da spreči ulazak migranata.\n20. mart David Rockefeller desavanja dogadjaji dogodilo se istorija na danasnji dan\nPoruke koje želim da istaknem čitaocima su najbolja inspiracija


CarGo proširio biznis klasu sa još 50 Arteona vrednosti 2 miliona evra | Nova Ekonomija\nCarGo proširio biznis klasu sa još 50 Arteona vrednosti 2 miliona evra\nNakon nedavnog predstavljanja 100 automobila u okviru Biznis klase, među kojima i hibrida i električnih automobila, predsednik udruženja građana CarGo Aleksandar Vučić predstavio je danas još 50 najnovijih modela Volkswagen Arteona, čija je vrednost dva miliona evra, navodi se u saopštenju kompanije CarGO.\nNovi Arteoni specifični su po svom posebnom sistemu nadzora okoline, prema Vučićevim rečima imaju funkcije naglog kočenja, prepoznavanja pešaka i adaptivni uređaj za regulisanje brzine, čime će se povećati bezbednost članova ovog udruženja, ali i svih učesnika u saobraćaju.\nPredsednik Udruženja građana CarGo rekao je da je dodatna vrednost ove investicije što svaki novi automobil znači najmanje dvoje novih uposlenih ljudi u pružanju inovativne pomoći na putu za preko 800 hiljada članova ovog udruženja.\n„CarGo, kao možda najveće udruženje u Srbiji koristi CarGo aplikaciju kao najbolji alat za pružanje usluge svojim članovima. Gotovo pet hiljada članova je uposleno i registrovano da pruža uslugu drugim članovima. Svakom nabavkom automobila broj uposlenih se povećava, a to je značajno za celu Srbiju“, rekao je Vučić na konferenciji za medije.\nOn je dodao da je CarGo još jednom pokazao da od države ne traže ni subevncije ni bilo kakvu pomoć, već da im se omogući da bez pritisaka, maltretiranja i nasilja rade na razvoju i modernizaciji Srbije.\n„Svakog meseca sami finansiramo svoje investicije, ratu po ratu. Izabrali smo teži put, ali se ne kajemo jer smo napravili održiv model koji upošljava ljude, podstiče bezbednost i pomaže stvaranju zdravije životne sredine“, rekao je Vučić.\nPredsednik CarGo je podsetio da je za pet godina uvezeno oko 800 hiljada automobila, uglavnom sa Euro 3 motorom, od čega je polovina starija od deset godina, a da prema rečima državnih zvaničnika zbog poslednica aerozagađenja godišnje izgubimo oko 6.500 ljudi.\n„Zbog svega toga radićemo na tome da do 2023. godine svi naši automobili budi hibridni i električni. Verujem da smo dokazali da predvodimo inovacije, a to ćemo opravdati ne samo daljim širenjem i kvalitetom, već i kroz različite programe, od humanitarnih do aktivnosti u domenu kulture“, zaključio je Vučić.


Gorenje ME 510 IY mikser cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nGorenje ME 510 IY mikser cene\nGorenje ME510IY... specifikacija\nTrenutno nemamo slike za Gorenje ME 510 IY\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Gorenje ME 510 IY mikser po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Gorenje mikser ME 510 IY na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Mikseri cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Gorenje Mikseri, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Gorenje ME 510 IY mikser sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Gorenje ME 510 IY mikser. Pre kupovine, podatke za Gorenje mikser ME 510 IY proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Stvaranje novih radnih mesta u sektoru poljoprivrede i prehrambene industrije - izazov za privredu Republike Srbije Digitalni repozitorijum Instituta ekonomskih nauka u Beogradu\nStvaranje novih radnih mesta u sektoru poljoprivrede i prehrambene industrije - izazov za privredu Republike Srbije\nVučenović, Simonida and Munitlak Ivanović, Olja and Katić, Andrea (2013) Stvaranje novih radnih mesta u sektoru poljoprivrede i prehrambene industrije - izazov za privredu Republike Srbije. Ecologica: nauka, privreda, iskustva, 20 (72). pp. 754-758. ISSN 0354-3285\nJedan od osnovnih makroekonomskih faktora privrednog razvoja zemlje, pored proizvodnje, i niske stope inflacije, svakako je i rast zaposlenosti. Stopa zaposlenosti u Evropskoj uniji (EU) za starosnu grupu od 20 do 64 godine, 2010. godine, iznosila je 68% dok je u Republici Srbiji u istom periodu iznosila 51,1%. Prema Strategiji Evropa 2020, ciljne stope zaposlenosti su za EU 75%, a za RS 66,3% do 2020. godine. Takođe, prema podacima Republičkog zavoda za statistiku Srbije, 2010. godine stopa nezaposlenosti iznosila je 19,5%, a predviđeni nivo za 2020. godinu je 8,38% u našoj zemlji. Ukupna površina teritorije Republike Srbije (RS) je 88.361km2, a poljoprivredna površina iznosi 5,12 miliona hektara ili 66% površine zemlje. Prema preliminarnim rezultatima popisa poljoprivrede u RS, površina korišćenog poljoprivrednog zemljišta je 3.355.859 hektara. Srbija je 2011. godine u svetu rangirana na drugom mestu po vrednosti proizvodnje i količinama šljiva i divljih šljiva, na trećem mestu po vrednosti proizvodnje i količinama malina, a na sedmom mestu po vrednosti proizvodnje žitarica i kiselih višanja. Samo u Vojvodini u sektoru agrobiznisa posluje preko 50 stranih kompanija koje su uložile preko 2 milijarde evra i zapošljavaju preko 12.000 ljudi. U radu su, pored kretanja na tržištu rada Evropske unije i Srbije, predstavljene moguće tendencije kretanja zaposlenosti u sektoru poljoprivrede i prehrambene industrije. Ovi sektori se vide kao neki od ključnih za dostizanje ciljane stope zaposlenosti do 2020. godine, kao i u podršci politici stvaranja novih zelenih radnih mesta.\nzaposlenost, strategija, model, konkurentnost, zelena radna mesta


Narodni poslanik Milija Miletić zatražio da se što pre rekonstruiše pruga Niš-Zaječar\nPočetak/Region/Narodni poslanik Milija Miletić zatražio da se što pre rekonstruiše pruga Niš-Zaječar\nRekonstrukcija pruge prema Niš – Zaječar je počela, ali prema mišljenju narodnog poslanika Milije Miletića ona se odvija sporo. Tek je urađeno oko kilometar pruge, rekao je Miletić na sednici Skupštine Srbije.\nOn je pitao nadležne da li postoji utvrđena dinamika radova, jer je ta pruga žila kucavica za razvoj jugoistočne Srbije.\nMiletić takođe zahteva da se što pre uradi i rekonstrukcija puta od Malčanske petlje i Knjaževačke ulice, ali i da se krene sa izgradnjom puta od Malčanske petlje, preko proseka do Niške Banje.\nKompletno poslaničko pitanje možete preslušati u ovom videu.\nMilija Miletić poslaničko pitanje rekonstrukcija pruge Rekonstrukcija pruge Niš-Zaječar Skupština Srbije


Ekonomski problemi i u drugom mandatu\nDok predsednik Obama priprema svoj godišnji Govor o stanju unije, Sjedinjene Države su i dalje suočene sa nekoliko ekonomskih problema.\nUprkos znacima oporavka, ekonomski oporavak je i dalje spor, državni dug nastavlja da raste, a milioni Amerikanaca se bore da nađu posao.\nPredsednik Obama je suočen sa ekonomijom koja je drugačija od one koju je nasledio pre četiri godine. Iako je nezaposlenost i dalje velika, ekspert za budžet Sten Kolender kaže da ekonomija ipak dobija zamah.\n„Stambeno tržište je drugačije, finansijsko tržište, tržište hartijama od vrednosti se, u suštini, udvostručilo u odnosu na ono kada je došao na položaj.“\nPremda opasnost od ekonomskog kolapsa više nije prisutna, analitičari kažu da to nije slučaj sa mogućnošću budžetskog raspada. Uprkos tome što je izbegnuto veliko povećanje poreza za srednji sloj Amerikanaca, Kongres je samo odložio veliko kresanje troškova, što će primorati obe partije da pregovaraju o smanjenju deficita. Pisac i budžetski ekspert Čarls Konigsberg kaže da je to užasno upravljanje vladom.\n„Prvog marta automatski stupa na snagu smanjenje budžetskih troškova. Skresaće i vojne i civilne programe za više od 5 odsto, što bi moglo da ima veliki uticaj na nezaposlenost i ekonomski rast.“\nBez dogovora na vidiku, predsednik traži da Kongres još jednom pomeri krajnji rok.\n„Ukoliko ne budu mogli da usvoje veći paket do krajnjeg roka, smatram da bi trebalo da usvoje barem manji paket smanjenja troškova i poreske reforme, koji bi odložio ekonomski pogubne posledice stečaja.“\nKongresna Kancelarija za budžet kaže da bi automatsko smanjenje troškova umanjilo godišnji deficit. Ali bi to takođe prepolovilo ekonomski rast i koštalo otprilike milion i po radnih mesta. Predsednik Predstavničkog doma Džon Bejner, protestovao je zbog zastoja.\n„Vašington će u nekom trenutku morati da se pozabavi problemom svog trošenja. Dvadeset dve godine, otkako sam došao, gledam ih kako šutiraju tu praznu konzervu niz ulicu. Dosta mi je svega toga. Vreme je da se nešto uradi.“\nS obzirom da nacionalni dug premašuje 16 hiljada milijardi dolara, obe partije su saglasne da su smanjenja troškova neophodna. Ali ekonomisti kažu da ta smanjenja moraju da budu postepena. Ekonomija se u četvrtom kvartalu smanjila prvi put posle četiri godine, što je posledica, kaže Sten Kolender, smanjenja vojnih troškova za 22 odsto.\n„To je interesantno jer sada, četiri godine kako republikanci pričaju da će smanjenje troškova da podstakne ekonomski rast, zasigurno znamo da je istina upravo suprotna.“\nČarls Kenigsberg je radio i u republikanskim i u demokratskim administracijama. On smatra da je način na koji će predsednik sutra da se obrati republikancima, važan možda isto koliko i ono što će da im kaže.\n„Od suštnske važnosti je da se premosti jaz između dve partije, a jedina politička ličnost koja to može da uradi je predsednik.“\nPostavlja se pitanje koliki politički kapital je predsednik spreman da uloži da bi premostio političku podelu, za koju analitičari tvrde da predstavlja najkrupniju prepreku u najvećoj ekonomiji na svetu.


Pričekaćemo na "Žeželjev most" - Istinomer\nPričekaćemo na „Žeželjev most“\nMarija Magdalena Idei Trifunović 10. 9. 2013.\n„Žeželjev” most u Novom Sadu trebalo je da bude završen do novembra ove godine, ali će taj rok sigurno biti probijen, jer izvođači radova, špansko – italijanski konzorcijum, traži promenu ugovora i pomeranje roka završetka do jula 2015! U „Železnicama Srbije“, pak, tvrde da će most biti pušten u saobraćaj krajem naredne godine. „Železnice Srbije“ saopštile su da će ili izvođači radova na „Žeželjevom“ mostu ubrzati svoj posao i promeniti pristup prema srpskim železnicama i izgradnji mosta, ili će ugovor sa špansko-italijanskim konzorcijumom Azvi-Tadei-Horta biti raskinut.\nZa kašnjenje početka radova većim delom odgovorni su izvođači radova „Azvi S.A.“, „Taddei“ i „Horta Costada“ i Inženjer („DB International“ i „Egis International“), jer su, kako smo saznali, kasno uradili glavni projekat i prolongirali početak radova. Bilo je problema i kod pripreme radova, što je dodatno zakomplikovalo gradnju. U Medija centru „Železnica Srbije“ Istinomeru je rečeno da su “Železnice” kao investitor dobile do sada dva odštetna zahteva u kojima se traži 570 dana produženja roka i šest miliona evra na ime režijskih troškova i izgubljene dobiti.\n“Odštetni zahtev izvođač je uputio ‘Železnicama Srbije’ i na taj način pokušao da prebaci odgovornost za kašnjenje na investitora, čime bi stekao pravo na naplatu troškova koji neminovno prate sporu realizaciju. Na taj način izvođač je sam sebe finansijski iscrpeo, a izlaz vidi u neutemeljenim odštetnim zahtevima. Ako bi „Železnice Srbije“ pristale na produženje roka, automatski bi dale legitimitet izvođaču radova da naplati odštetni zahtev.”\nNajgori scenario koji može da se dogodi jeste da podizvođači napuste gradilište i da se radovi zaustave. Trenutno se radi bez utvrđene dinamike radova i čeka se da li će Španci tražiti arbitražu za odštetni zahtev.\nKredit ili bankrot\nOd predstavnika španskog konzorcijuma pokušali smo da na licu mesta dobijemo izjavu, ali niko od njih nije želeo da razgovara, uz obrazloženje „da to može da učini samo EU komisija“. Kako Istinomer saznaje, španska firma zbog krize ima problema da dobije kredit, jer banke traže velike garancije, koje izvođač radova nije u mogućnosti da obezbedi, a investitor ne daje pristanak.\n“Do krajnje nezadovoljavajućeg stanja realizacije projekta izgradnje, ‘Žeželjevog’ mosta došlo je zbog kašnjenja izrade glavnog projekta, pribavljanja celokupne dokumentacije, uključujući i građevinsku dozvolu i, najvećim delom, kašnjenja u izvođenju radova. Za izradu glavnog projekta, kao i za radove odgovoran je izvođač, jer je to njegova ugovorna obaveza, dok je pribavljanje građevinske dozvole bila obaveza investitora. On je spreman da za zakašnjenje od 103 dana plati i zateznu kamatu, međutim, izvođač do sada nije ispostavio fakturu. Preostalo kašnjenje od 450 dana, isključivo je posledica izvođačevog neblagovremenog izvršavanja svojih ugovornih obaveza, napominju u ‘Železnicama’.“\n„Železnice Srbije“ su 17. jula podnele zahtev za nadoknadu štete izvođaču radova.\n“Investitor radova je špansko-italijanskom konzorcijumu ispostavio odštetni zahtev na ime štete izazvane izvesnim izostankom završetka mosta u periodu od minimum 530 dana, koliko je iznosilo evidentirano kašnjenje na dan ispostavljanja zahteva – kažu u „Železnicama“.\nPri obračunu ovaj period je umanjen za 103 dana za koje „Inženjer“ kao nadzornik radova smatra odgovornim investitora. Tako, ukupan iznos odštetnog zahteva predstavlja štetu investitora i svih korisnika usled odloženog završetka objekta.”\nMost dobija obrise\nKada je gradnja konačno počela, izvođač je utvrdio da na novosadskoj strani mosta, na mestu gde će biti izgrađen peti stub prolaze magistralne cevi gasovoda i vodovoda. Geotehnička istraživanja očigledno nisu bila temeljno urađena, a još je gore je to što izvođač radova nije imao saznanja da dno Dunava nije očišćeno.\nTrenutno, „Mostogradnja“ čisti srednji keson i priprema teren za izgradnju novog stuba na sredini Dunava, a na obalama se spaja konstrukcija mosta.\n“Na petrovaradinskoj strani mosta u toku je montaža manjeg luka. Svi čelični elementi transportovani su šleperima iz Italije i urađen je tehnički pregled. Na licu mesta, elementi se vare i montiraju na osnovnu konstrukciju mosta – kaže direktor projekta za izgradnju Žeželjevog mosta u „Železnicama Srbije“ Srećko Ugrica.\nPrema njegovim rečima, radovi na obalama teku bez problema i očekuje se da uskoro stignu iz Italije svi elementi za veći luk koji će biti montiran na novosadskoj strani. U toku je izgradnja nosive konstrukcije koja će delom ići iznad reke.\n“Istovremeno sa čišćenje terena oko kesona radi se zamena materijala tla jer ostaju rupe nakon što se izvade betonski elementi. Nadamo se da će ovi poslovi biti završeni do kraja septembra i onda počinjemo izgradnju stuba što bi trebalo do kraja godine da završimo – rekao je Ugrica.”\nNa proleće bi trebalo da se na lukove montiraju sajle i onda bi most mogao da se montira.\n“Cela konstrukcija oba luka rade se na obali i kada se završe i stub bude izgrađen na sredini Dunava dolaze Holanđani iz firme ‘Mamut’ da lukove lansiraju na njihovo mesto. Onda ostaje da se premoste stubovi na obali i izgrade pristupne saobraćajnice, a na kraju da se i montažni most sruši i pruga izmesti – objašnjava Ugrica radove koji ih čekaju.\nZa pristupne saobraćajnice urađen je idejni projekat, a u planu je da se na petrovaradinskoj strani napravi kružni tok i deo puta buduće obilaznice oko Petrovaradina koji će prolaziti ispod prvog i drugog stuba.\nGrob starog mosta na dnu Dunava\nOstaci starog “Žeželjevog” mosta, srušenog u bombardovanju 1999. godine, i dalje se nalaze na dnu Dunavu. Tone betona, šina, pešačkih staza, stubova javne rasvete nalazi se na dnu i zaustavljaju izgradnju jedinog rečnog stuba budućeg mosta. Do sada je sa dna reke izvađeno oko 300 armirano-betonskih gromada i drugih elemenata. Betonski ostaci u proseku su bili teški dve do tri tone, što znači da je ukupno izvađeno oko 900 tona tereta. Glavni čistači dna Dunava čini četvoročlana ronilačka ekipa i jedan medicinski tehničar. Dušan Zmijanac, Predrag Božović, Lazar Gavrić i Jovan Brkić od 16. aprila svakodnevno pretražuju dno. Druga faza i čišćenje počelo je 28. juna. Markirano je 48 tačaka koje moraju da se oslobode od betonskih elemenata kako bi se pobile talpe i ispumpala voda iz kesona, da bi mogao da se izlije srednji stub. Kada ronioci napipaju gromadu ili neki drugi element, vezuju ga, a onda se on dizalicom vadi iz reke. Neretko moraju da pod vodom seku armaturu i oslobađaju komad po komad, pre nego što ga dizalica „Miljacka“ izvadi na površinu.\nfoto: Nikola Milićević\nNovi Sad Železnica Srbije Žeželjev most


Predstavnici Ministarstva prosvete održali sastanak sa direktorima škola u Šidu\nOtpor prema migrantima posledica neinformisanosti\nPredstavnici Ministarstva prosvete održali su juče sastanak sa direktorima škola u Šidu u koje od ponedeljka treba da krenu deca migranti iz izbegličkog kampa, sa zaposlenima u toj lokalnoj samoupravi i Školskoj upravi Novi Sad.\nBeograd 13. septembar 2017. 12:00\nFoto: EPA/ BALAZ MOHAI\nPomoćnica ministra prosvete za osnovno obrazovanje Vesna Nedeljković kaže za Danas da su otklonjeni "šumovi u kanalima komunikacije" i da su svi izrazili spremnost da se deca migranti što bolje integrišu u obrazovni sistem i da Srbija poštuje međunarodne konvencije čiji je potpisnik.\nPovodom protesta deca roditelja koji se ne slažu da njihova deca sede u učionicama sa migrantima, Nedeljkovićeva ističe da razume zabrinutost i strah, ali da je cela priča dobila i političku konotaciju.\n- Apsolutno mogu da razumem da roditelji imaju strahove i dileme, jer je reč o graničnom području i neki od tih ljudi su i sami izbegli, ali verujem da će otpori nestati kada dobiju tačne informacije. Na sastanku se moglo čuti da je cela priča dobila i političku konotaciju u svetlu predstojećih izbora, pa su osim nekih nezadovoljnih roditelja u protestima učestvovali i meštani koji u ovom trenutku nemaju decu u školama. Na jučerašnjem sastanku smo jasno rekli da politici nije mesto u školi i da u to ne smeju da se mešaju deca - kaže Nedeljkovićeva.\nUkupno 113 dece migranata raspoređeni su u četiri šidske škole.\n- U jednoj od njih kolektiv je izrazio zabrinutost kako će da organizuje nastavu, ali ne zato što je reč o migrantima već jer je škola u fazi rekonstrukcije i već imaju teškoće i sa svojim učenicima, koji su raspoređeni u dva objekta. Dogovorili smo se da do kraja nedelje škole organizuju roditeljske sastanke i da se razmotre sve dileme, kao i da se organizuju posete prihvatnom centru. Jer nije isto kada znate da treba da primite 41 dete i kada vidite da ta deca imaju ime i prezime - kaže Nedeljkovićeva.\nPovodom navoda nekih roditelja da su njihovoj deci nastavnici dali uputstva da ne gledaju migrante, da na njih ne pokazuju rukom i da ih ne dodiruju levom rukom, Nedeljkovićeva kaže da za to prvi put čuje i da na jučerašnjem sastanku ništa slično nije pomenuto. Navodi da su u svim školama napravljeni akcioni planovi za prihvat dece migranata, da su oformljeni timovi, te da da postoji precizno utvrđena mreža komunikacije sa školskom upravom Novi Sad.\nNeka deca su već prošla sistematske preglede, ostali će to uraditi do kraja nedelje. Komesarijat za izbeglice će obezbediti prevoz za decu od škole do prihvatilišta, a imaće i topli obrok, kao i svi ostali učenici, upravo da se ne bi pravile razlike.\nЗадржите их кући.\nGospodjo Vesna , Vi ste nedovoljno informisani o tome kakve prestupe cine migranti u sidskoj opstini...Mozda bi Vas pre razumeli ogorceni roditelji da ste svi deo projekta u okviru kojeg treba sto vise novca izvuci zahvaljujuci migrantskoj krizi.Treba da se stidite sto ste slepi za roditelje nase dece i za njihove strahove.Jeste li obucili prosvetne radnike kako da naprave akcioni plan i kako da isti sprovedu u praksi? Hajde,dodjite POKAZITE PA CE ZNATI...Nauceni da se bore i dovijaju na razne nacine za platu ispod republickog proseka,uspece sigurna sam.A da li cete Vi smatrati svojim uspehom ako unesrecite nasu decu i njihove roditelje?\nЛажу нас о бомбама и улетању камиона у становништво широм европе. Ма то није истина.


Više para za poljiprivrednike i odbranu od poplava - JUGPRESS\nViše para za poljiprivrednike i odbranu od poplava\nGrad Niš će povećati subvencije poljoprivrednicima, koji su pretrpeli štetu na plastenicima u nevremenu početkom avgusta  za 30 odsto, odlučili su  članovi Gradskog veća. Grad će ovim poljoprivrednicima subvencionisati nabavku novih plastenika sa 90 odsto od ukupnih troškova.\n„Makismalni iznos po jednom korisniku je 350.000 dinara“, kazao je Saša Stoiljković, sekretar Sekretarijata za poljoprivredu.\nZa ostale poljoprivrednike  sredstva za nabavku plastenika ostaju na dosadašnjem nivou, a refundira se 60 odsto troškova.\nGradski većnici su se  saglasili i sa predlogom da se budžet za odbranu od poplava poveća sa dosadašnjih 7, 2 miliona na 12,4 miliona dinara. Razlog povećanja novca za ove potrebe je to što su stručnjaci uočili nove kritične tačke na Malčanskoj i Rujničkoj reci.\n„Radovi će se izvoditi u dve faze. Prva faza trebalo bi da bude završena do kraja godine u vrednosti od 7,2 miliona dinara, a druga faza radiće se na proleće naredne, 2020. godine“, kazao je Stoiljković.\nOn je dodao da je predviđeno čišćenje 2.600 metara rečnih  korita drugog reda, dok je izmenom predviđeno da se sanira 4.200 metara.\n„Novac koji smo usmerili za ove namene skinut je sa pozicije atarskih puteva jer su oni sada u nadležnosti opština koje od ove godine brinu o njima“, objasnio je Stoiljković.


Samsungova godišnja isporuka telefona je pala ispod 300 miliona po prvi put u poslednjih devet godina\nPočetnaVestiBiznis ITIT TržišteSamsungova godišnja isporuka telefona je pala ispod 300 miliona po prvi put u poslednjih devet godina\n28.12.2020 09:20 | 0 Biznis IT\nIndustrija telefona se trenutno nalazi na putu oporavka, nakon što je COVID-19 pandemija prouzrokovala značajnije probleme na tržištu. Ovo je kompanije primoralo da smanje prognozirane isporuke uređaja, kao i da zabeleže slabiju prodaju.\nPogledajte još: Pojavile su se detaljne specifikacije za Samsung Galaxy S21 i S21+\nIzveštaj sugeriše da je Samsung postavio cilj od 307 miliona isporučenih jedinica, od čega će 287 miliona biti smartfoni, a ostatak će biti klasični mobilni telefoni. Od ovog broja 49,8 miliona će biti premijum uređaji (uključujući Galaxy S21 familiju) kao i savitljivi telefoni. Samsung, navodno, planira da isporuči oko šest miliona telefona sa savitljivim ekranom naredne godine.\nJužnokorejski gigant takođe planira da naredne godine u velikoj meri promoviše telefone sa 5G podrškom. Od 270 miliona smarfona, planiranih za 2021, očekuje se da će 237 miliona biti iz Galaxy A i Galaxy M familija.\nObjavljena lista Steam igara koje su najviše zaradile tokom 2020


Završena AcademIAA 2017 - Advertiser Serbia\nS ovim u veziAcademIAAagencijeedukacijefeaturedIAA SrbijaJana Savić RastovacJelena Ivanović direktorica IAA Serbian ChaptermarketingoglašavanjeSanja Lalević-Cvetkovićtržišne komunikacije\nBEOGRAD – AcademIAA 2017, edukativni program IAA Serbian Chapter, koji je trajao od 15. septembra do 15. decembra, svečano je zatvoren u prostorijama StartIT Centra\nU prisustvu preko 100 zvanica, predstavnika marketinške struke i polaznika programa, zvanično su uručeni sertifikati i zahvalnice.\nTromesečnu edukaciju koja obuhvata šest modula – istraživanje, biznis, kreativa, mediji, digital i All Stars, uspešno je završilo ukupno 26 polaznika. AcademIAA je organizovana drugu godinu zaredom, ali je ove godine prvi put izabran NAJ polaznik. Radi se o Ivani Davidov, Marketing Manageru kompanije Nordeus.\nKriterijumi za izbor NAJ polaznika obuhvatili su kvalitet prezentovanja rešenja case-a koji je ocenjivala imenovana Komisija, prisutvo na predavanjima tokom tri meseca, kao i ocene dobijene od kolega u timu.\nNastavljena je prošlogodišnja tradicija proglašenja NAJ predavača (Anonimno ocenjivanje od strane polaznika), pa je ovu titulu ove godine ponela Sanja Lalević Cvetković, Digital Media Manager, Direct Media.\nU jakoj konkurenciji koordinatora modula, za NAJ koordinatorku proglašena je Jana Savić Rastovac, kreativna direktorka agencije McCann Beograd.\nPolaznici AcademIAA 2017 bili su prilici da slušaju predavanja 60 predavača iz različitih oblasti, kao i da na kraju programa učestvuju u rešavanju zadatka koji je postavila kompanija Coca-Cola.\n«Drago mi je da je još jedna generacija polaznika AcademIAA-e uspešno završila edukaciju u okviru programa koji organizuje IAA Srbija. Imali smo odlične polaznike, vredne i posvećene u procesu koji je veoma dinamičan i zahtevan, zbog čega njihovi sertifikati zaista imaju vrednost i ne predstavljaju samo parče papira. AcademIAA je zaista neka vrsta kampa za najvrednije i najtalentovanije. Zasluge za uspešno realizovan projekat pripadaju svima koji su u njemu učestvovali – Organizacionom odboru, koordinatorima, predavačima, polaznicima, Operativnom timu, partnerima AcademIAA-e. Nije fraza ako kažem da su svi oni, a to je blizu 100 ljudi, doprineli da se i ove godine svi ponosimo AcademIAA-om,» rekla je Jelena Ivanović, izvršna direktorka IAA Serbia\nKraj neutralnosti interneta označava i kraj besplatne online pornografije?